# Jurnalul Oficial C 124/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 124 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 505 iunie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 124

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 505 iunie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Conturi |
| 2007/C 124/01 | Raport special nr. 1/2007 privind execuția proceselor la mijlocul perioadei prevăzute în cadrul fondurilor structurale 2000-2006, însoțit de răspunsurile Comisiei | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

2007/C 124/01

Raport special nr. 1/2007 privind execuția proceselor la mijlocul perioadei prevăzute în cadrul fondurilor structurale 2000-2006, însoțit de răspunsurile Comisiei

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

| 5.6.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 124/1

---

RAPORT SPECIAL NR. 1/2007

privind execuţia proceselor la mijlocul perioadei prevăzute în cadrul fondurilor structurale 2000-2006, însoţit de răspunsurile Comisiei

[prezentat în conformitate cu articolul 248 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul CE]

(2007/C 124/01)

CUPRINS

| I-V | SINTEZĂ |
| --- | --- |

I-V

| 1-12 | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1-12

| 1-2 | Fondurile structurale |
| --- | --- |

1-2

| 3-6 | Fondurile structurale 2000-2006 |
| --- | --- |

3-6

| 7-10 | Evaluarea şi aprecierea fondurilor structurale |
| --- | --- |

7-10

| 11-12 | Evaluarea şi revizuirea la mijlocul perioadei şi alocarea rezervei de performanţă |
| --- | --- |

11-12

| 13-15 | SFERA AUDITULUI |
| --- | --- |

13-15

| 16-17 | CALENDAR |
| --- | --- |

16-17

| 18-27 | APRECIEREA EVALUĂRII LA MIJLOCUL PERIOADEI |
| --- | --- |

18-27

| 20 | Rezultatele evaluărilor |
| --- | --- |

20

| 21-22 | Aprecierea evaluărilor efectuate de Comisie |
| --- | --- |

21-22

| 23-27 | Aprecierea Curţii |
| --- | --- |

23-27

| 28-36 | ALOCAREA REZERVEI DE PERFORMANŢĂ |
| --- | --- |

28-36

| 30-36 | Aprecieri efectuate de statele membre şi alocarea rezervei de performanţă |
| --- | --- |

30-36

| 37-44 | IMPACTUL REVIZUIRII LA MIJLOCUL PERIOADEI |
| --- | --- |

37-44

| 45-46 | DISPOZIŢII PENTRU PERIOADA 2007-2013 |
| --- | --- |

45-46

| 47-52 | CONCLUZII |
| --- | --- |

47-52

| 53 | RECOMANDĂRI |
| --- | --- |

53

Răspunsurile Comisiei

SINTEZĂ

| I. | Regulamentul privind fondurile structurale prevedea o serie de acţiuni spre mijlocul perioadei programului 2000-2006:






  — | o evaluare la mijlocul perioadei programelor; |
| --- | --- | --- |

I.

Regulamentul privind fondurile structurale prevedea o serie de acţiuni spre mijlocul perioadei programului 2000-2006:

—

o evaluare la mijlocul perioadei programelor;

| — | alocarea rezervei de performanţă; |
| --- | --- |

—

alocarea rezervei de performanţă;

| — | revizuirea planurilor de cheltuieli la mijlocul perioadei. |
| --- | --- |

—

revizuirea planurilor de cheltuieli la mijlocul perioadei.

| II. | În cadrul auditului, Curtea a examinat dacă aceste trei „procese la mijlocul perioadei” au fost executate în mod eficient şi impactul lor asupra cheltuielilor din fondurile structurale, în special, dacă:






  — | evaluările la mijlocul perioadei au oferit o apreciere adecvată şi utilă a cheltuielilor din fondurile structurale; |
| --- | --- | --- |

II.

În cadrul auditului, Curtea a examinat dacă aceste trei „procese la mijlocul perioadei” au fost executate în mod eficient şi impactul lor asupra cheltuielilor din fondurile structurale, în special, dacă:

—

evaluările la mijlocul perioadei au oferit o apreciere adecvată şi utilă a cheltuielilor din fondurile structurale;

| — | rezerva de performanţă a fost alocată astfel încât să favorizeze programe de cheltuieli eficace şi bine gestionate; |
| --- | --- |

—

rezerva de performanţă a fost alocată astfel încât să favorizeze programe de cheltuieli eficace şi bine gestionate;

| — | revizuirea la mijlocul perioadei a actualizat priorităţile şi a îmbunătăţit modul de orientare a programelor de cheltuieli. |
| --- | --- |

—

revizuirea la mijlocul perioadei a actualizat priorităţile şi a îmbunătăţit modul de orientare a programelor de cheltuieli.

| III. | Curtea a ajuns la următoarele concluzii:






  — | evaluarea la mijlocul perioadei a permis o verificare a progresului înregistrat în execuţia programelor fondurilor structurale şi a confirmat că sistemele de execuţie erau îmbunătăţite semnificativ faţă de generaţiile anterioare de fonduri structurale. Pe de altă parte, în multe cazuri, era prea devreme să se evalueze eficacitatea şi, a fortiori, impactul programelor; |
| --- | --- | --- |

III.

Curtea a ajuns la următoarele concluzii:

—

evaluarea la mijlocul perioadei a permis o verificare a progresului înregistrat în execuţia programelor fondurilor structurale şi a confirmat că sistemele de execuţie erau îmbunătăţite semnificativ faţă de generaţiile anterioare de fonduri structurale. Pe de altă parte, în multe cazuri, era prea devreme să se evalueze eficacitatea şi, a fortiori, impactul programelor;

| — | rezerva de performanţă a fost utilizată în special pentru maximizarea cheltuielilor şi mai puţin pentru concentrarea acestora în domenii ale căror obiective au fost realizate într-un mod deosebit de eficace. Comisia a subliniat importanţa absorbţiei fondurilor; |
| --- | --- |

—

rezerva de performanţă a fost utilizată în special pentru maximizarea cheltuielilor şi mai puţin pentru concentrarea acestora în domenii ale căror obiective au fost realizate într-un mod deosebit de eficace. Comisia a subliniat importanţa absorbţiei fondurilor;

| — | într-un anumit număr de cazuri, revizuirea programelor fondurilor structurale la mijlocul perioadei a îmbunătăţit modul în care s-a ţinut cont în cadrul programelor operaţionale de priorităţile sau de schimbările politicilor UE (de exemplu, aşa cum au fost definite în cadrul Consiliilor Europene de la Lisabona şi Göteborg) sau a îmbunătăţit indicatorii de performanţă. Un impact semnificativ al revizuirii la mijlocul perioadei a fost acordarea de prioritate activităţilor în care puteau fi cheltuiţi banii. |
| --- | --- |

—

într-un anumit număr de cazuri, revizuirea programelor fondurilor structurale la mijlocul perioadei a îmbunătăţit modul în care s-a ţinut cont în cadrul programelor operaţionale de priorităţile sau de schimbările politicilor UE (de exemplu, aşa cum au fost definite în cadrul Consiliilor Europene de la Lisabona şi Göteborg) sau a îmbunătăţit indicatorii de performanţă. Un impact semnificativ al revizuirii la mijlocul perioadei a fost acordarea de prioritate activităţilor în care puteau fi cheltuiţi banii.

| IV. | Curtea consideră că rămâne o măsură adecvată aceea de a include în programele de cheltuieli, precum fondurile structurale, prevederi pentru reexaminarea obiectivelor, a măsurilor şi a alocărilor bugetare ale programelor, pe parcursul derulării acestora. Totuşi, auditul a ilustrat unele conflicte în cadrul planificării şi gestionării fondurilor structurale, care trebuie avute în vedere atunci când se concep şi se aplică proceduri de evaluare şi de revizuire la mijlocul perioadei:






  — | cheltuielile ar trebui să fie eficiente, eficace şi economice. Pe de altă parte, totalurile angajamentelor stabilite de comun acord pentru fondurile structurale şi fondurile de coeziune şi prezentate în perspective financiare succesive ale UE reprezintă atât obiective, cât şi limite ale cheltuielilor. Absorbţia reprezintă un obiectiv implicit al cheltuielilor UE în domeniul coeziunii; |
| --- | --- | --- |

IV.

Curtea consideră că rămâne o măsură adecvată aceea de a include în programele de cheltuieli, precum fondurile structurale, prevederi pentru reexaminarea obiectivelor, a măsurilor şi a alocărilor bugetare ale programelor, pe parcursul derulării acestora. Totuşi, auditul a ilustrat unele conflicte în cadrul planificării şi gestionării fondurilor structurale, care trebuie avute în vedere atunci când se concep şi se aplică proceduri de evaluare şi de revizuire la mijlocul perioadei:

—

cheltuielile ar trebui să fie eficiente, eficace şi economice. Pe de altă parte, totalurile angajamentelor stabilite de comun acord pentru fondurile structurale şi fondurile de coeziune şi prezentate în perspective financiare succesive ale UE reprezintă atât obiective, cât şi limite ale cheltuielilor. Absorbţia reprezintă un obiectiv implicit al cheltuielilor UE în domeniul coeziunii;

| — | regula N + 2 impune o anumită disciplină pentru a garanta o bună planificare a cheltuielilor, dar creează de asemenea un stimulent pentru ca statele membre şi Comisia să favorizeze activităţile în care cheltuielile pot fi întreprinse cu o relativă uşurinţă; |
| --- | --- |

—

regula N + 2 impune o anumită disciplină pentru a garanta o bună planificare a cheltuielilor, dar creează de asemenea un stimulent pentru ca statele membre şi Comisia să favorizeze activităţile în care cheltuielile pot fi întreprinse cu o relativă uşurinţă;

| — | revizuirea la mijlocul perioadei pune probleme în ceea ce priveşte alegerea momentului potrivit. Cu cât revizuirea are loc mai târziu, cu atât sunt mai mici şansele de a aduce modificări în cadrul unui program, iar cu cât are loc mai devreme, cu atât este mai dificil să se formeze o opinie solidă cu privire la eficacitatea şi impactul cheltuielilor. |
| --- | --- |

—

revizuirea la mijlocul perioadei pune probleme în ceea ce priveşte alegerea momentului potrivit. Cu cât revizuirea are loc mai târziu, cu atât sunt mai mici şansele de a aduce modificări în cadrul unui program, iar cu cât are loc mai devreme, cu atât este mai dificil să se formeze o opinie solidă cu privire la eficacitatea şi impactul cheltuielilor.

| V. | Curtea formulează o serie de recomandări menite să sporească utilitatea procesului de evaluare şi revizuire la mijlocul perioadei în contextul unor proceduri mai flexibile pentru fondurile structurale, care se vor aplica pentru perioada de programare 2007-2013:






  — | finalizare rapidă şi eficace a programelor 2000-2006; |
| --- | --- | --- |

V.

Curtea formulează o serie de recomandări menite să sporească utilitatea procesului de evaluare şi revizuire la mijlocul perioadei în contextul unor proceduri mai flexibile pentru fondurile structurale, care se vor aplica pentru perioada de programare 2007-2013:

—

finalizare rapidă şi eficace a programelor 2000-2006;

| — | îmbunătăţirea indicatorilor de performanţă; |
| --- | --- |

—

îmbunătăţirea indicatorilor de performanţă;

| — | alegerea cu atenţie a momentului potrivit pentru evaluarea cheltuielilor (datorită flexibilităţii sporite a sistemului reformat); |
| --- | --- |

—

alegerea cu atenţie a momentului potrivit pentru evaluarea cheltuielilor (datorită flexibilităţii sporite a sistemului reformat);

| — | revizuire la mijlocul perioadei, mai rapidă şi mai scurtă; |
| --- | --- |

—

revizuire la mijlocul perioadei, mai rapidă şi mai scurtă;

| — | orientări relevante din partea Comisiei şi comunicate în timp util; |
| --- | --- |

—

orientări relevante din partea Comisiei şi comunicate în timp util;

| — | atenţie deosebită acordată programelor şi procedurilor de gestionare a cheltuielilor privind priorităţile politicii UE. |
| --- | --- |

—

atenţie deosebită acordată programelor şi procedurilor de gestionare a cheltuielilor privind priorităţile politicii UE.

INTRODUCERE

Fondurile structurale

| 1. | Fondurile structurale reprezintă principalul instrument politic utilizat de Uniune pentru realizarea obiectivelor de coeziune economică şi socială prezente în tratat. |
| --- | --- |

1.

Fondurile structurale reprezintă principalul instrument politic utilizat de Uniune pentru realizarea obiectivelor de coeziune economică şi socială prezente în tratat.

| 2. | Există patru fonduri structurale: Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDER), Fondul Social European (FSE), Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă, secţiunea „Orientare” (FEOGA-Orientare) şi Instrumentul Financiar de Orientare în domeniul Pescuitului (IFOP). Cheltuielile sunt planificate şi efectuate pe o bază multianuală în cursul „perioadelor programului”. Aceste cheltuieli sunt destinate să susţină investiţiile în bunurile de producţie şi în resursele umane din cadrul statelor membre. Acestea achită („cofinanţează”) o parte a costului respectivelor proiecte de investiţie. |
| --- | --- |

2.

Există patru fonduri structurale: Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDER), Fondul Social European (FSE), Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă, secţiunea „Orientare” (FEOGA-Orientare) şi Instrumentul Financiar de Orientare în domeniul Pescuitului (IFOP). Cheltuielile sunt planificate şi efectuate pe o bază multianuală în cursul „perioadelor programului”. Aceste cheltuieli sunt destinate să susţină investiţiile în bunurile de producţie şi în resursele umane din cadrul statelor membre. Acestea achită („cofinanţează”) o parte a costului respectivelor proiecte de investiţie.

Fondurile structurale 2000-2006

| 3. | În cadrul reuniunii la nivel înalt de la Berlin (martie 1999), Consiliul European a decis că pentru perioada 2000-2006 ar trebui să fie pusă la dispoziţie din fondurile structurale suma de 195 de miliarde de euro (echivalentul a 219 miliarde la valoarea din anul 2005). Mai mult de 90 % din cheltuielile din fonduri trebuiau să fie utilizate pentru urmărirea a trei obiective:






  — | obiectivul 1: promovarea dezvoltării şi adaptării structurale a regiunilor rămase în urmă din punct de vedere al dezvoltării (regiuni al căror PIB pe cap de locuitor este mai mic de 75 % din media comunitară). Aproximativ 70 % din totalul cheltuielilor urmau a fi consacrate obiectivului 1; |
| --- | --- | --- |

3.

În cadrul reuniunii la nivel înalt de la Berlin (martie 1999), Consiliul European a decis că pentru perioada 2000-2006 ar trebui să fie pusă la dispoziţie din fondurile structurale suma de 195 de miliarde de euro (echivalentul a 219 miliarde la valoarea din anul 2005). Mai mult de 90 % din cheltuielile din fonduri trebuiau să fie utilizate pentru urmărirea a trei obiective:

—

obiectivul 1: promovarea dezvoltării şi adaptării structurale a regiunilor rămase în urmă din punct de vedere al dezvoltării (regiuni al căror PIB pe cap de locuitor este mai mic de 75 % din media comunitară). Aproximativ 70 % din totalul cheltuielilor urmau a fi consacrate obiectivului 1;

| — | obiectivul 2: susţinerea reconversiei economice şi sociale a zonelor (în afara regiunilor acoperite de obiectivul 1) confruntate cu dificultăţi structurale (zone industriale, rurale, urbane şi zone dependente de pescuit); |
| --- | --- |

—

obiectivul 2: susţinerea reconversiei economice şi sociale a zonelor (în afara regiunilor acoperite de obiectivul 1) confruntate cu dificultăţi structurale (zone industriale, rurale, urbane şi zone dependente de pescuit);

| — | obiectivul 3: susţinerea (în afara regiunilor acoperite de obiectivul 1) a adaptării şi modernizării politicilor şi sistemelor de educaţie, de formare profesională şi de ocupare a forţei de muncă. |
| --- | --- |

—

obiectivul 3: susţinerea (în afara regiunilor acoperite de obiectivul 1) a adaptării şi modernizării politicilor şi sistemelor de educaţie, de formare profesională şi de ocupare a forţei de muncă.

| 4. | Sumele totale ale cheltuielilor planificate la Berlin au fost repartizate unui număr de aproximativ 400 de programe naţionale şi regionale (1) prin intermediul unui proces complex de „programare”, cuprinzând următoarele etape principale (2):






  — | Comisia stabilea (3), pentru procedura iniţială de programare şi apoi pentru revizuirea de la mijlocul perioadei, linii directoare indicative de programare legate de obiectivele fondurilor; |
| --- | --- | --- |

4.

Sumele totale ale cheltuielilor planificate la Berlin au fost repartizate unui număr de aproximativ 400 de programe naţionale şi regionale (1) prin intermediul unui proces complex de „programare”, cuprinzând următoarele etape principale (2):

—

Comisia stabilea (3), pentru procedura iniţială de programare şi apoi pentru revizuirea de la mijlocul perioadei, linii directoare indicative de programare legate de obiectivele fondurilor;

| — | statele membre negociau cu Comisia „Cadre de Sprijin Comunitar” (CSC), care stabileau strategia şi priorităţile de acţiune ale fondurilor şi ale statului membru; |
| --- | --- |

—

statele membre negociau cu Comisia „Cadre de Sprijin Comunitar” (CSC), care stabileau strategia şi priorităţile de acţiune ale fondurilor şi ale statului membru;

| — | fiecare CSC era pus în aplicare cu ajutorul „programelor operaţionale” (PO) (4) aprobate de Comisie; |
| --- | --- |

—

fiecare CSC era pus în aplicare cu ajutorul „programelor operaţionale” (PO) (4) aprobate de Comisie;

| — | regiunile sau statele membre aprobau apoi proiecte individuale pentru punerea în aplicare a programelor operaţionale; |
| --- | --- |

—

regiunile sau statele membre aprobau apoi proiecte individuale pentru punerea în aplicare a programelor operaţionale;

| — | era prevăzută o revizuire a programelor la mijlocul perioadei programului („revizuire la mijlocul perioadei”) (5). |
| --- | --- |

—

era prevăzută o revizuire a programelor la mijlocul perioadei programului („revizuire la mijlocul perioadei”) (5).

| 5. | Cheltuielile urmau a fi controlate de către „Comitete de monitorizare” înfiinţate de statele membre respective şi care trebuiau să includă şi reprezentanţi ai Comisiei (6) (cu scop consultativ). |
| --- | --- |

5.

Cheltuielile urmau a fi controlate de către „Comitete de monitorizare” înfiinţate de statele membre respective şi care trebuiau să includă şi reprezentanţi ai Comisiei (6) (cu scop consultativ).

| 6. | Două elemente inovatoare relevante pentru prezentul raport au fost introduse în gestionarea fondurilor structurale pentru perioada de programare 2000-2006: o rezervă de performanţă şi regula „N + 2” (7). (A se vedea căsuţele 1 şi 2).

  Căsuţa 1Rezerva de performanţăRegulamentele privind fondurile structurale pentru perioada de programare 2000-2006 impuneau Comisiei ca atunci când aloca resurse din fonduri structurale să reţină 4 % din fiecare program operaţional. Pentru a încuraja utilizarea eficientă şi eficace a fondurilor comunitare, această rezervă trebuia alocată între şi în cadrul programelor operaţionale ale fiecărui stat membru în anul 2004, pe baza analizei comparative a succesului acestor programe.Rezerva de performanţă era o măsură limitată. Fondurile nu puteau fi inversate între statele membre, nici între programe cu obiective diferite, şi nicio parte din rezervă nu putea fi reţinută mai mult. |
| --- | --- |

6.

Două elemente inovatoare relevante pentru prezentul raport au fost introduse în gestionarea fondurilor structurale pentru perioada de programare 2000-2006: o rezervă de performanţă şi regula „N + 2” (7). (A se vedea căsuţele 1 şi 2).

Căsuţa 1Rezerva de performanţăRegulamentele privind fondurile structurale pentru perioada de programare 2000-2006 impuneau Comisiei ca atunci când aloca resurse din fonduri structurale să reţină 4 % din fiecare program operaţional. Pentru a încuraja utilizarea eficientă şi eficace a fondurilor comunitare, această rezervă trebuia alocată între şi în cadrul programelor operaţionale ale fiecărui stat membru în anul 2004, pe baza analizei comparative a succesului acestor programe.Rezerva de performanţă era o măsură limitată. Fondurile nu puteau fi inversate între statele membre, nici între programe cu obiective diferite, şi nicio parte din rezervă nu putea fi reţinută mai mult.

Căsuţa 2Regula N + 2Regula N + 2 este concepută pentru a evita acumularea unui număr excesiv de credite de angajamente neutilizate pentru un program operaţional, care poate complica finalizarea şi interveni în programele următoare, creând un stimulent de a „cheltui fondurile” în conformitate cu obiectivele fixate. Conform acestei reguli, dacă un angajament nu a generat plăţi în decurs de doi ani de la data la care a fost înregistrat în buget (8), acesta este anulat („dezangajat”), şi nu înlocuit, ceea ce înseamnă că cheltuiala nu este inclusă în totalurile decise la Consiliul European de la Berlin.

Evaluarea şi aprecierea fondurilor structurale

| 7. | Regulamentul financiar, care stabileşte regulile de gestionare a bugetului comunitar, prevede ca cheltuielile comunitare să fie efectuate cu economicitate, eficienţă şi eficacitate. Trebuie stabilite obiective pentru toate sectoarele de activitate acoperite de buget, iar îndeplinirea lor trebuie monitorizată prin intermediul indicatorilor de performanţă. Cheltuielile trebuie de asemenea să fie supuse unor evaluări ex ante şi ex post
   (9). |
| --- | --- |

7.

Regulamentul financiar, care stabileşte regulile de gestionare a bugetului comunitar, prevede ca cheltuielile comunitare să fie efectuate cu economicitate, eficienţă şi eficacitate. Trebuie stabilite obiective pentru toate sectoarele de activitate acoperite de buget, iar îndeplinirea lor trebuie monitorizată prin intermediul indicatorilor de performanţă. Cheltuielile trebuie de asemenea să fie supuse unor evaluări ex ante şi ex post
   (9).

| 8. | Regulamentele privind fondurile structurale pentru perioada de programare 2000-2006 stabilesc modul în care aceste trei principii urmau a fi aplicate fondurilor structurale. În special, trebuia să existe:






  — | o evaluare ex ante pentru fiecare CSC sau PO, desfăşurată în statele membre, pentru a asigura o bază în pregătirea planurilor de dezvoltare (10); |
| --- | --- | --- |

8.

Regulamentele privind fondurile structurale pentru perioada de programare 2000-2006 stabilesc modul în care aceste trei principii urmau a fi aplicate fondurilor structurale. În special, trebuia să existe:

—

o evaluare ex ante pentru fiecare CSC sau PO, desfăşurată în statele membre, pentru a asigura o bază în pregătirea planurilor de dezvoltare (10);

| — | o evaluare la mijlocul perioadei, efectuată de un evaluator independent sub responsabilitatea autorităţii de gestionare a cheltuielilor şi în colaborare cu Comisia şi cu statul membru; scopul acesteia era de a examina, ţinând cont de evaluarea ex ante, rezultatele iniţiale, relevanţa acestora, realizarea obiectivelor, modul de utilizare a resurselor financiare, monitorizarea şi punerea în aplicare (11); |
| --- | --- |

—

o evaluare la mijlocul perioadei, efectuată de un evaluator independent sub responsabilitatea autorităţii de gestionare a cheltuielilor şi în colaborare cu Comisia şi cu statul membru; scopul acesteia era de a examina, ţinând cont de evaluarea ex ante, rezultatele iniţiale, relevanţa acestora, realizarea obiectivelor, modul de utilizare a resurselor financiare, monitorizarea şi punerea în aplicare (11);

| — | o evaluare ex post asupra modului de utilizare a resurselor şi asupra eficienţei şi eficacităţii intervenţiei, efectuată de Comisie în colaborare cu statul membru şi cu autoritatea de gestionare a cheltuielilor respective (12). |
| --- | --- |

—

o evaluare ex post asupra modului de utilizare a resurselor şi asupra eficienţei şi eficacităţii intervenţiei, efectuată de Comisie în colaborare cu statul membru şi cu autoritatea de gestionare a cheltuielilor respective (12).

| 9. | Curtea a auditat procedurile de evaluare ex ante şi programarea generaţiei de fonduri structurale 2000-2006 în Raportul său special nr. 7/2003 (13). Curtea a constatat, inter alia, că:






  — | alocările bugetare au fost determinate mai puţin în funcţie de o strategie de dezvoltare bine stabilită şi de eficacitatea fondurilor structurale, decât de capacitatea probabilă maximală de absorbţie a fondurilor; |
| --- | --- | --- |

9.

Curtea a auditat procedurile de evaluare ex ante şi programarea generaţiei de fonduri structurale 2000-2006 în Raportul său special nr. 7/2003 (13). Curtea a constatat, inter alia, că:

—

alocările bugetare au fost determinate mai puţin în funcţie de o strategie de dezvoltare bine stabilită şi de eficacitatea fondurilor structurale, decât de capacitatea probabilă maximală de absorbţie a fondurilor;

| — | evaluarea ex ante a avut un impact slab asupra procesului de programare. Evaluarea s-a limitat la justificarea programării propuse de statele membre şi doar foarte rar a luat în considerare fiabilitatea şi strategia de la baza acesteia. Nu a existat o evaluare critică, nici o analiză a strategiilor alternative. |
| --- | --- |

—

evaluarea ex ante a avut un impact slab asupra procesului de programare. Evaluarea s-a limitat la justificarea programării propuse de statele membre şi doar foarte rar a luat în considerare fiabilitatea şi strategia de la baza acesteia. Nu a existat o evaluare critică, nici o analiză a strategiilor alternative.

| 10. | Curtea a mai auditat şi evaluările ex post efectuate de Comisie pentru majoritatea cheltuielilor din fondurile structurale din perioada de programare anterioară (1994-1999) (14). Curtea a descoperit un număr de deficienţe semnificative în evaluările efectuate şi în supervizarea acestora de către Comisie şi a recomandat garantarea faptului că datele disponibile şi resursele alocate sunt conforme cu obiectivele stabilite, care ar trebui să fie realiste, precum şi câteva modificări privind domeniul şi abordarea exerciţiilor de evaluare viitoare. |
| --- | --- |

10.

Curtea a mai auditat şi evaluările ex post efectuate de Comisie pentru majoritatea cheltuielilor din fondurile structurale din perioada de programare anterioară (1994-1999) (14). Curtea a descoperit un număr de deficienţe semnificative în evaluările efectuate şi în supervizarea acestora de către Comisie şi a recomandat garantarea faptului că datele disponibile şi resursele alocate sunt conforme cu obiectivele stabilite, care ar trebui să fie realiste, precum şi câteva modificări privind domeniul şi abordarea exerciţiilor de evaluare viitoare.

Evaluarea şi revizuirea la mijlocul perioadei şi alocarea rezervei de performanţă

| 11. | Regulamentul privind fondurile structurale prevedea o serie de proceduri spre mijlocul perioadei programului 2000-2006:






  — | statelor membre li s-a cerut să efectueze o evaluare a programelor la mijlocul perioadei şi să prezinte Comisiei rezultatele până la sfârşitul anului 2003 (15); |
| --- | --- | --- |

11.

Regulamentul privind fondurile structurale prevedea o serie de proceduri spre mijlocul perioadei programului 2000-2006:

—

statelor membre li s-a cerut să efectueze o evaluare a programelor la mijlocul perioadei şi să prezinte Comisiei rezultatele până la sfârşitul anului 2003 (15);

| — | până la aceeaşi dată, în conformitate cu dispoziţiile privind rezerva de performanţă, acestora li s-a cerut să aprecieze performanţa programelor operaţionale (16); |
| --- | --- |

—

până la aceeaşi dată, în conformitate cu dispoziţiile privind rezerva de performanţă, acestora li s-a cerut să aprecieze performanţa programelor operaţionale (16);

| — | până la 31 martie 2004, Comisia trebuia să aloce rezerva de performanţă pe baza unei propuneri din partea statului membru în cauză (17); |
| --- | --- |

—

până la 31 martie 2004, Comisia trebuia să aloce rezerva de performanţă pe baza unei propuneri din partea statului membru în cauză (17);

| — | planurile de cheltuieli puteau, dacă era necesar, să fie supuse unei revizuiri ulterioare la mijlocul perioadei (18). |
| --- | --- |

—

planurile de cheltuieli puteau, dacă era necesar, să fie supuse unei revizuiri ulterioare la mijlocul perioadei (18).

| 12. | Regulamentul privind fondurile structurale prevedea că evaluările la mijlocul perioadei erau destinate atât pentru a contribui la alocarea rezervei de performanţă, cât şi pentru orice revizuire la mijlocul perioadei programelor: Comisia avea aşadar obligaţia de a examina dacă evaluările la mijlocul perioadei erau potrivite pentru atingerea acestor scopuri (19). |
| --- | --- |

12.

Regulamentul privind fondurile structurale prevedea că evaluările la mijlocul perioadei erau destinate atât pentru a contribui la alocarea rezervei de performanţă, cât şi pentru orice revizuire la mijlocul perioadei programelor: Comisia avea aşadar obligaţia de a examina dacă evaluările la mijlocul perioadei erau potrivite pentru atingerea acestor scopuri (19).

SFERA AUDITULUI

| 13. | Activitatea de audit a Curţii a examinat dacă aceste trei „procese la mijlocul perioadei” au fost realizate în mod eficient şi impactul lor asupra cheltuielilor din fondurile structurale. |
| --- | --- |

13.

Activitatea de audit a Curţii a examinat dacă aceste trei „procese la mijlocul perioadei” au fost realizate în mod eficient şi impactul lor asupra cheltuielilor din fondurile structurale.

| 14. | În special, auditul avea ca scop să stabilească dacă:






  — | evaluările la mijlocul perioadei au oferit o apreciere adecvată şi utilă a cheltuielilor din fondurile structurale; |
| --- | --- | --- |

14.

În special, auditul avea ca scop să stabilească dacă:

—

evaluările la mijlocul perioadei au oferit o apreciere adecvată şi utilă a cheltuielilor din fondurile structurale;

| — | rezerva de performanţă a fost alocată astfel încât să favorizeze programe de cheltuieli eficace şi bine gestionate; |
| --- | --- |

—

rezerva de performanţă a fost alocată astfel încât să favorizeze programe de cheltuieli eficace şi bine gestionate;

| — | revizuirea la mijlocul perioadei a permis actualizarea priorităţilor şi îmbunătăţirea modului de orientare a programelor de cheltuieli. |
| --- | --- |

—

revizuirea la mijlocul perioadei a permis actualizarea priorităţilor şi îmbunătăţirea modului de orientare a programelor de cheltuieli.

| 15. | Auditul s-a concentrat asupra FEDER şi FSE, ca principale componente ale fondurilor structurale. În cadrul auditului, Curtea:






  — | a examinat liniile directoare ale Comisiei pentru cele trei procese; |
| --- | --- | --- |

15.

Auditul s-a concentrat asupra FEDER şi FSE, ca principale componente ale fondurilor structurale. În cadrul auditului, Curtea:

—

a examinat liniile directoare ale Comisiei pentru cele trei procese;

| — | a examinat rapoartele de evaluare şi propunerile de utilizare a rezervei de performanţă şi de revizuire la mijlocul perioadei a 5 CSC şi a 20 de programe operaţionale/documente unice de programare (20); |
| --- | --- |

—

a examinat rapoartele de evaluare şi propunerile de utilizare a rezervei de performanţă şi de revizuire la mijlocul perioadei a 5 CSC şi a 20 de programe operaţionale/documente unice de programare (20);

| — | a examinat aprecierea procedurii de evaluare efectuate de Comisie; |
| --- | --- |

—

a examinat aprecierea procedurii de evaluare efectuate de Comisie;

| — | a analizat modul de alocare a rezervei de performanţă şi impactul revizuirii la mijlocul perioadei. |
| --- | --- |

—

a analizat modul de alocare a rezervei de performanţă şi impactul revizuirii la mijlocul perioadei.

CALENDAR

| 16. | În ceea ce priveşte cheltuielile efectuate, aceste procese „la mijlocul perioadei” au avut loc într-o fază incipientă pentru perioada de programare 2000-2006.






  — | Bugetele comunitare începând cu 2000 au respectat acordul Consiliului European de la Berlin conform căruia Uniunea ar trebui să încheie angajamente în perioada 2000-2006 astfel încât să cheltuie 195 de miliarde de euro din fondurile structurale. Aşa cum este normal în cazul programelor multianuale, plăţile – cheltuirea banilor – au rămas totuşi mult în urma angajamentelor. |
| --- | --- | --- |

16.

În ceea ce priveşte cheltuielile efectuate, aceste procese „la mijlocul perioadei” au avut loc într-o fază incipientă pentru perioada de programare 2000-2006.

—

Bugetele comunitare începând cu 2000 au respectat acordul Consiliului European de la Berlin conform căruia Uniunea ar trebui să încheie angajamente în perioada 2000-2006 astfel încât să cheltuie 195 de miliarde de euro din fondurile structurale. Aşa cum este normal în cazul programelor multianuale, plăţile – cheltuirea banilor – au rămas totuşi mult în urma angajamentelor.

| — | Programele operaţionale au fost adoptate mai încet decât fusese planificat (a se vedea Raportul special nr. 7/2003, punctele 18-24): cele mai multe în 2001, unele abia în 2002. |
| --- | --- |

—

Programele operaţionale au fost adoptate mai încet decât fusese planificat (a se vedea Raportul special nr. 7/2003, punctele 18-24): cele mai multe în 2001, unele abia în 2002.

| — | În 2000 şi 2001, principala preocupare a statelor membre şi a regiunilor era de a încheia execuţia generaţiei 1994-1999 de programe din fonduri structurale, ceea ce a încetinit execuţia noilor programe. |
| --- | --- |

—

În 2000 şi 2001, principala preocupare a statelor membre şi a regiunilor era de a încheia execuţia generaţiei 1994-1999 de programe din fonduri structurale, ceea ce a încetinit execuţia noilor programe.

| — | Cum statele membre trebuiau să prezinte evaluarea de la mijlocul perioadei până la sfârşitul anului 2003, evaluatorii au fost obligaţi să-şi bazeze aprecierea pe informaţii şi date disponibile la sfârşitul anului 2002 sau cel târziu în toamna anului 2003. |
| --- | --- |

—

Cum statele membre trebuiau să prezinte evaluarea de la mijlocul perioadei până la sfârşitul anului 2003, evaluatorii au fost obligaţi să-şi bazeze aprecierea pe informaţii şi date disponibile la sfârşitul anului 2002 sau cel târziu în toamna anului 2003.

| 17. | La sfârşitul anului 2002, totalurile stabilite la Berlin fuseseră alocate aproape în întregime programelor, dar numai aproximativ 20 de miliarde de euro (aproximativ 1/10 din total) au fost cheltuite. Chiar şi la sfârşitul anului 2003 erau cheltuite numai aproximativ 60 de miliarde de euro (circa o treime). |
| --- | --- |

17.

La sfârşitul anului 2002, totalurile stabilite la Berlin fuseseră alocate aproape în întregime programelor, dar numai aproximativ 20 de miliarde de euro (aproximativ 1/10 din total) au fost cheltuite. Chiar şi la sfârşitul anului 2003 erau cheltuite numai aproximativ 60 de miliarde de euro (circa o treime).

APRECIEREA EVALUĂRII LA MIJLOCUL PERIOADEI

| 18. | Aşa cum se explică la punctul 8, regulamentul privind fondurile structurale stabileşte obiective limitate pentru evaluarea la mijlocul perioadei. Un document de lucru al Comisiei (Documentul de lucru nr. 8: Evaluarea intervenţiei din fondurile structurale la mijlocul perioadei, 5 decembrie 2000) oferea o orientare mai detaliată şi obiective mai ambiţioase pentru statele membre în vederea evaluării la mijlocul perioadei. Punctul-cheie al evaluării urma să fie aprecierea modului în care funcţionează în realitate forma de asistenţă, judecată pe baza gradului de pertinenţă continuă a acesteia şi a eficacităţii şi eficienţei execuţiei acesteia. Documentul de lucru stabilea întrebările pentru evaluare şi conţinutul unui raport de evaluare (a se vedea căsuţa 3).

  Căsuţa 3Rolul evaluării la mijlocul perioadei, conform Documentului de lucru nr. 8





  — | De a evalua dacă forma de asistenţă în mod global rămâne modalitatea corespunzătoare de abordare a problemelor cu care se confruntă regiunea sau sectorul. |
| --- | --- | --- |

18.

Aşa cum se explică la punctul 8, regulamentul privind fondurile structurale stabileşte obiective limitate pentru evaluarea la mijlocul perioadei. Un document de lucru al Comisiei (Documentul de lucru nr. 8: Evaluarea intervenţiei din fondurile structurale la mijlocul perioadei, 5 decembrie 2000) oferea o orientare mai detaliată şi obiective mai ambiţioase pentru statele membre în vederea evaluării la mijlocul perioadei. Punctul-cheie al evaluării urma să fie aprecierea modului în care funcţionează în realitate forma de asistenţă, judecată pe baza gradului de pertinenţă continuă a acesteia şi a eficacităţii şi eficienţei execuţiei acesteia. Documentul de lucru stabilea întrebările pentru evaluare şi conţinutul unui raport de evaluare (a se vedea căsuţa 3).

Căsuţa 3Rolul evaluării la mijlocul perioadei, conform Documentului de lucru nr. 8





  —

De a evalua dacă forma de asistenţă în mod global rămâne modalitatea corespunzătoare de abordare a problemelor cu care se confruntă regiunea sau sectorul.

| — | De a stabili dacă axele strategice, priorităţile şi obiectivele sunt coerente şi încă pertinente, progresul înregistrat în vederea îndeplinirii acestor obiective şi măsura în care acestea pot fi efectiv realizate. |
| --- | --- |

—

De a stabili dacă axele strategice, priorităţile şi obiectivele sunt coerente şi încă pertinente, progresul înregistrat în vederea îndeplinirii acestor obiective şi măsura în care acestea pot fi efectiv realizate.

| — | De a aprecia modul de cuantificare a obiectivelor, mai exact, măsura în care acestea au facilitat procesul de monitorizare şi evaluare. |
| --- | --- |

—

De a aprecia modul de cuantificare a obiectivelor, mai exact, măsura în care acestea au facilitat procesul de monitorizare şi evaluare.

| — | De a aprecia măsura în care priorităţile orizontale – şanse egale şi mediul înconjurător, în special – au fost integrate în formele de asistenţă. |
| --- | --- |

—

De a aprecia măsura în care priorităţile orizontale – şanse egale şi mediul înconjurător, în special – au fost integrate în formele de asistenţă.

| — | De a analiza cât de adecvate sunt procedurile de execuţie şi de monitorizare. |
| --- | --- |

—

De a analiza cât de adecvate sunt procedurile de execuţie şi de monitorizare.

| — | De a prezenta rezultatele pe baza indicatorilor stabiliţi de comun acord pentru rezerva de performanţă. |
| --- | --- |

—

De a prezenta rezultatele pe baza indicatorilor stabiliţi de comun acord pentru rezerva de performanţă.

| 19. | Acelaşi document de lucru al Comisiei indică faptul că amploarea procesului de evaluare (şi deci costul acesteia) ar trebui să fie proporţională cu mărimea programului – oferind ca exemplu faptul că modelul macroeconomic ar fi potrivit pentru CSC mai mari din obiectivul 1, dar nu pentru programele mici din cadrul obiectivului 2 sau 3. Cheltuielile de evaluare au fost finanţate parţial din fonduri UE. Costul final al cheltuielilor de evaluare s-a ridicat la 40 milioane de euro şi a rămas, astfel, sub 0,1 % din cheltuielile anuale din fondurile structurale. (În plus, Comisia a suportat şi costuri administrative pentru efectuarea evaluărilor, dar acestea nu pot fi cuantificate.) |
| --- | --- |

19.

Acelaşi document de lucru al Comisiei indică faptul că amploarea procesului de evaluare (şi deci costul acesteia) ar trebui să fie proporţională cu mărimea programului – oferind ca exemplu faptul că modelul macroeconomic ar fi potrivit pentru CSC mai mari din obiectivul 1, dar nu pentru programele mici din cadrul obiectivului 2 sau 3. Cheltuielile de evaluare au fost finanţate parţial din fonduri UE. Costul final al cheltuielilor de evaluare s-a ridicat la 40 milioane de euro şi a rămas, astfel, sub 0,1 % din cheltuielile anuale din fondurile structurale. (În plus, Comisia a suportat şi costuri administrative pentru efectuarea evaluărilor, dar acestea nu pot fi cuantificate.)

Rezultatele evaluărilor

| 20. | Aproape toate evaluările au ajuns la concluzia că strategia iniţială de dezvoltare a rămas relevantă, dar că era prea devreme pentru o evaluare a eficacităţii acesteia. Constatările evaluatorilor au fost preluate în raportul Comisiei „Evaluarea la mijlocul perioadei în regiunile acoperite de obiectivele 1 şi 2: Capacitatea de evaluare în creştere” (noiembrie 2004). Sinteza Comisiei este prezentată în căsuţa 4.

  Căsuţa 4Răspunsul evaluatorilor la întrebările de evaluare





  — | În aproape toate cazurile, evaluatorii au ajuns la concluzia că strategiile adoptate în programe erau încă adecvate. |
| --- | --- | --- |

20.

Aproape toate evaluările au ajuns la concluzia că strategia iniţială de dezvoltare a rămas relevantă, dar că era prea devreme pentru o evaluare a eficacităţii acesteia. Constatările evaluatorilor au fost preluate în raportul Comisiei „Evaluarea la mijlocul perioadei în regiunile acoperite de obiectivele 1 şi 2: Capacitatea de evaluare în creştere” (noiembrie 2004). Sinteza Comisiei este prezentată în căsuţa 4.

Căsuţa 4Răspunsul evaluatorilor la întrebările de evaluare





  —

În aproape toate cazurile, evaluatorii au ajuns la concluzia că strategiile adoptate în programe erau încă adecvate.

| — | În multe cazuri, era prea devreme pentru a evalua eficacitatea programelor, având în vedere faptul că programele au început târziu sau foarte încet. O dificultate a apărut, de exemplu, în legătură cu sistemul de monitorizare care solicita uneori revizuirea definiţiei indicatorilor şi a obiectivelor acestora. |
| --- | --- |

—

În multe cazuri, era prea devreme pentru a evalua eficacitatea programelor, având în vedere faptul că programele au început târziu sau foarte încet. O dificultate a apărut, de exemplu, în legătură cu sistemul de monitorizare care solicita uneori revizuirea definiţiei indicatorilor şi a obiectivelor acestora.

| — | De asemenea, era prea devreme pentru a măsura impactul programelor, deşi evaluările recomandau în unele cazuri revizuirea obiectivelor pe baza experienţei primilor ani de execuţie a acestora. Modelarea macroeconomică întreprinsă pentru CSC mari sugerează faptul că programele sunt în măsură să îndeplinească obiectivele globale. |
| --- | --- |

—

De asemenea, era prea devreme pentru a măsura impactul programelor, deşi evaluările recomandau în unele cazuri revizuirea obiectivelor pe baza experienţei primilor ani de execuţie a acestora. Modelarea macroeconomică întreprinsă pentru CSC mari sugerează faptul că programele sunt în măsură să îndeplinească obiectivele globale.

| — | Eficacitatea era mai des definită în legătură cu absorbţia financiară, şi nu cu cheltuiala pentru produsul sau rezultatul obţinut. Absorbţia financiară s-a îmbunătăţit în mod evident (adică banii au fost cheltuiţi mai repede decât în trecut), în special prin aplicarea regulii N + 2. |
| --- | --- |

—

Eficacitatea era mai des definită în legătură cu absorbţia financiară, şi nu cu cheltuiala pentru produsul sau rezultatul obţinut. Absorbţia financiară s-a îmbunătăţit în mod evident (adică banii au fost cheltuiţi mai repede decât în trecut), în special prin aplicarea regulii N + 2.

| — | Evaluările au evidenţiat faptul că era necesară o îmbunătăţire a sistemelor de cuantificare a obiectivelor. |
| --- | --- |

—

Evaluările au evidenţiat faptul că era necesară o îmbunătăţire a sistemelor de cuantificare a obiectivelor.

| — | Sistemele de execuţie îndeplineau cerinţele legale şi s-au îmbunătăţit semnificativ faţă de trecut. |
| --- | --- |

—

Sistemele de execuţie îndeplineau cerinţele legale şi s-au îmbunătăţit semnificativ faţă de trecut.

Aprecierea evaluărilor efectuate de Comisie

| 21. | Statele membre, comitetele de monitorizare şi Comisia au jucat un rol important în aprecierea calităţii evaluărilor. Serviciile Comisiei au examinat rapoartele de evaluare în faza de proiect şi în faza finală. Comisia a trebuit să opereze cu termenele-limită ambiţioase stabilite în regulament şi să examineze rapoartele de evaluare pentru aproximativ 400 de programe simultan din ianuarie până în martie 2004. Comisia a angajat, pe lângă propriul personal, evaluatori externi pentru a putea termina sarcina la timp. |
| --- | --- |

21.

Statele membre, comitetele de monitorizare şi Comisia au jucat un rol important în aprecierea calităţii evaluărilor. Serviciile Comisiei au examinat rapoartele de evaluare în faza de proiect şi în faza finală. Comisia a trebuit să opereze cu termenele-limită ambiţioase stabilite în regulament şi să examineze rapoartele de evaluare pentru aproximativ 400 de programe simultan din ianuarie până în martie 2004. Comisia a angajat, pe lângă propriul personal, evaluatori externi pentru a putea termina sarcina la timp.

| 22. | Revizuirea de către Comisie a constatărilor evaluatorilor (21) este prezentată în documentul „Capacitatea de evaluare în creştere”. Comisia a constatat următoarele:






  — | evaluările erau în general bazate pe o metodologie adecvată; |
| --- | --- | --- |

22.

Revizuirea de către Comisie a constatărilor evaluatorilor (21) este prezentată în documentul „Capacitatea de evaluare în creştere”. Comisia a constatat următoarele:

—

evaluările erau în general bazate pe o metodologie adecvată;

| — | sistemele de monitorizare insuficiente au împiedicat multe evaluări; |
| --- | --- |

—

sistemele de monitorizare insuficiente au împiedicat multe evaluări;

| — | cercetarea iniţială a situaţiei reale în care se aflau programele necesita îmbunătăţiri; |
| --- | --- |

—

cercetarea iniţială a situaţiei reale în care se aflau programele necesita îmbunătăţiri;

| — | unele evaluări nu erau potrivite pentru analiză sau evaluările nu permiteau uneori formularea de recomandări şi concluzii suficient de concrete; |
| --- | --- |

—

unele evaluări nu erau potrivite pentru analiză sau evaluările nu permiteau uneori formularea de recomandări şi concluzii suficient de concrete;

| — | rezultatele modelării economice, limitate în general la programe mai mari, nu puteau fi comparate, din cauza unor diferenţe semnificative în abordările utilizate; |
| --- | --- |

—

rezultatele modelării economice, limitate în general la programe mai mari, nu puteau fi comparate, din cauza unor diferenţe semnificative în abordările utilizate;

| — | unii evaluatori au pus un accent prea mare pe analiza financiară şi au insistat prea puţin pe ceea ce se realiza prin intermediul programelor din cauza indisponibilităţii datelor de monitorizare, dar şi din cauza orientării cu precădere pe cheltuieli, conform cerinţelor N + 2. Acest lucru a condus la recomandări dictate de considerente pur financiare şi mai puţin la revizuirea implicaţiilor strategice ale unor astfel de realocări (22). |
| --- | --- |

—

unii evaluatori au pus un accent prea mare pe analiza financiară şi au insistat prea puţin pe ceea ce se realiza prin intermediul programelor din cauza indisponibilităţii datelor de monitorizare, dar şi din cauza orientării cu precădere pe cheltuieli, conform cerinţelor N + 2. Acest lucru a condus la recomandări dictate de considerente pur financiare şi mai puţin la revizuirea implicaţiilor strategice ale unor astfel de realocări (22).

Aprecierea Curţii

| 23. | În cadrul auditului său, Curtea a identificat anumite probleme şi dificultăţi cu care s-au confruntat evaluatorii în încercarea de a oferi un răspuns clar cu privire la forma de asistenţă în mod global: dacă această formă a rămas adecvată pentru a aborda problemele cu care se confruntă o regiune sau un sector şi dacă obiectivele puteau fi atinse.






  — | Toţi evaluatorii s-au confruntat cu faptul că, la momentul evaluării, fuseseră efectuate doar cheltuieli limitate. |
| --- | --- | --- |

23.

În cadrul auditului său, Curtea a identificat anumite probleme şi dificultăţi cu care s-au confruntat evaluatorii în încercarea de a oferi un răspuns clar cu privire la forma de asistenţă în mod global: dacă această formă a rămas adecvată pentru a aborda problemele cu care se confruntă o regiune sau un sector şi dacă obiectivele puteau fi atinse.

—

Toţi evaluatorii s-au confruntat cu faptul că, la momentul evaluării, fuseseră efectuate doar cheltuieli limitate.

| — | Aproape jumătate dintre evaluatorii programelor examinate de către Curte, a identificat probleme importante îngrijorătoare legate de nevoile concrete de dezvoltare şi a propus să se pună accentul mai degrabă pe anumite domenii de politică, legate în special de strategiile de la Lisabona şi de la Göteborg. |
| --- | --- |

—

Aproape jumătate dintre evaluatorii programelor examinate de către Curte, a identificat probleme importante îngrijorătoare legate de nevoile concrete de dezvoltare şi a propus să se pună accentul mai degrabă pe anumite domenii de politică, legate în special de strategiile de la Lisabona şi de la Göteborg.

| — | Alţi evaluatori au atras atenţia asupra dificultăţii intrinsece a evaluării, cum ar fi dificultatea de a determina impactul investiţiilor suplimentare în construcţia drumurilor sau în stabilirea impactului intervenţiei FSE asupra indicelui net de ocupare a forţei de muncă. De exemplu, în comentariile cu privire la investiţiile pentru drumuri, evaluatorul german a sugerat că a continua investiţia în economii cu o infrastructură bună ar putea duce chiar la o creştere mai lentă decât în lipsa acesteia (23). Evaluatorii programelor din Marea Britanie şi din Gibraltar au comentat că, la analizarea impactului FSE asupra procesului de ocupare a forţei de muncă, a putut fi monitorizat doar procesul de creare brută a locurilor de muncă. |
| --- | --- |

—

Alţi evaluatori au atras atenţia asupra dificultăţii intrinsece a evaluării, cum ar fi dificultatea de a determina impactul investiţiilor suplimentare în construcţia drumurilor sau în stabilirea impactului intervenţiei FSE asupra indicelui net de ocupare a forţei de muncă. De exemplu, în comentariile cu privire la investiţiile pentru drumuri, evaluatorul german a sugerat că a continua investiţia în economii cu o infrastructură bună ar putea duce chiar la o creştere mai lentă decât în lipsa acesteia (23). Evaluatorii programelor din Marea Britanie şi din Gibraltar au comentat că, la analizarea impactului FSE asupra procesului de ocupare a forţei de muncă, a putut fi monitorizat doar procesul de creare brută a locurilor de muncă.

| 24. | Sinteza raportului Comisiei „Capacitatea de evaluare în creştere” a acordat mai puţină atenţie acestor probleme şi dificultăţi decât rezultatelor unor evaluări mai pozitive. |
| --- | --- |

24.

Sinteza raportului Comisiei „Capacitatea de evaluare în creştere” a acordat mai puţină atenţie acestor probleme şi dificultăţi decât rezultatelor unor evaluări mai pozitive.

| 25. | Unii evaluatori au putut, de asemenea, să identifice problemele semnificative care apar în modul de funcţionare a acestor programe. De exemplu:






  — | evaluatorul programului operaţional italian PONSIL (sprijin financiar pentru întreprinderi) a estimat un efect de greutate moartă (24) de 50 %; |
| --- | --- | --- |

25.

Unii evaluatori au putut, de asemenea, să identifice problemele semnificative care apar în modul de funcţionare a acestor programe. De exemplu:

—

evaluatorul programului operaţional italian PONSIL (sprijin financiar pentru întreprinderi) a estimat un efect de greutate moartă (24) de 50 %;

| — | în Marea Britanie, evaluatorii au comentat că programul avusese un succes foarte modest în ceea ce priveşte asigurarea unei mobilităţi apreciabile pe piaţa forţei de muncă a persoanelor care erau înainte excluse şi au remarcat că sprijinul FSE avea tendinţa de a consolida modelele existente de formare profesională în cadrul companiilor, în care persoanele bine calificate beneficiau în general de mai multe programe de formare. Totuşi, raportul indica de asemenea că programul avusese succes „disproporţionat”, ajutându-i pe beneficiarii cei mai dezavantajaţi să-şi găsească un loc de muncă; |
| --- | --- |

—

în Marea Britanie, evaluatorii au comentat că programul avusese un succes foarte modest în ceea ce priveşte asigurarea unei mobilităţi apreciabile pe piaţa forţei de muncă a persoanelor care erau înainte excluse şi au remarcat că sprijinul FSE avea tendinţa de a consolida modelele existente de formare profesională în cadrul companiilor, în care persoanele bine calificate beneficiau în general de mai multe programe de formare. Totuşi, raportul indica de asemenea că programul avusese succes „disproporţionat”, ajutându-i pe beneficiarii cei mai dezavantajaţi să-şi găsească un loc de muncă;

| — | evaluatorii programului operaţional austriac Burgenland au observat că regula N + 2 încuraja mai degrabă cheltuieli mai mari decât o alocare eficientă; |
| --- | --- |

—

evaluatorii programului operaţional austriac Burgenland au observat că regula N + 2 încuraja mai degrabă cheltuieli mai mari decât o alocare eficientă;

| — | atunci când evaluatorii au utilizat un model macroeconomic (Germania, Spania, Portugalia şi Italia), previziunile cu privire la impactul fondurilor (în special în privinţa creşterii PIB-ului) erau adesea reduse în mod semnificativ faţă de aprecierea ex ante, sugerând faptul că programele nu puteau să-şi îndeplinească obiectivele; |
| --- | --- |

—

atunci când evaluatorii au utilizat un model macroeconomic (Germania, Spania, Portugalia şi Italia), previziunile cu privire la impactul fondurilor (în special în privinţa creşterii PIB-ului) erau adesea reduse în mod semnificativ faţă de aprecierea ex ante, sugerând faptul că programele nu puteau să-şi îndeplinească obiectivele;

| — | dintre cele 25 de CSC, PO şi DOCUP selectate, mai mult de jumătate dintre evaluările la mijlocul perioadei au identificat deficienţe în ceea ce priveşte selectarea proiectelor şi integrarea principiilor orizontale, cum ar fi mediul înconjurător, şansele egale şi societatea informaţională. Totuşi, în multe cazuri, evaluările au descris doar deficienţele, fără a propune recomandări concrete. |
| --- | --- |

—

dintre cele 25 de CSC, PO şi DOCUP selectate, mai mult de jumătate dintre evaluările la mijlocul perioadei au identificat deficienţe în ceea ce priveşte selectarea proiectelor şi integrarea principiilor orizontale, cum ar fi mediul înconjurător, şansele egale şi societatea informaţională. Totuşi, în multe cazuri, evaluările au descris doar deficienţele, fără a propune recomandări concrete.

| 26. | Totuşi, în ceea ce priveşte alte aspecte, auditul Curţii a confirmat analiza Comisiei. Evaluatorii au răspuns la setul de întrebări stabilite în Documentul de lucru nr. 8 şi au încercat să evalueze coerenţa continuă şi valabilitatea strategiilor care stau la baza CSC şi a PO (în cele mai multe cazuri, prin reexaminarea factorilor economici şi sociali şi prin pregătirea unei analize revizuite cu privire la punctele tari, punctele slabe, oportunităţile şi ameninţările cu care se confruntă aceste programe). Auditul Curţii a demonstrat că execuţia a fost mai bine evaluată decât eficienţa, eficacitatea şi impactul:






  — | evaluările conţineau aprecieri clare cu privire la progresul fizic şi financiar al PO şi al CSC; |
| --- | --- | --- |

26.

Totuşi, în ceea ce priveşte alte aspecte, auditul Curţii a confirmat analiza Comisiei. Evaluatorii au răspuns la setul de întrebări stabilite în Documentul de lucru nr. 8 şi au încercat să evalueze coerenţa continuă şi valabilitatea strategiilor care stau la baza CSC şi a PO (în cele mai multe cazuri, prin reexaminarea factorilor economici şi sociali şi prin pregătirea unei analize revizuite cu privire la punctele tari, punctele slabe, oportunităţile şi ameninţările cu care se confruntă aceste programe). Auditul Curţii a demonstrat că execuţia a fost mai bine evaluată decât eficienţa, eficacitatea şi impactul:

—

evaluările conţineau aprecieri clare cu privire la progresul fizic şi financiar al PO şi al CSC;

| — | pe de altă parte, nu au fost realizate întotdeauna previziuni referitoare la eficacitate şi impact sau acestea au fost realizate parţial (de exemplu, locurile de muncă brute create erau în aproape toate cazurile prezentate ca echivalente pentru efectele de angajare atât în ceea ce priveşte măsurile FEDER, cât şi cele FSE); |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, nu au fost realizate întotdeauna previziuni referitoare la eficacitate şi impact sau acestea au fost realizate parţial (de exemplu, locurile de muncă brute create erau în aproape toate cazurile prezentate ca echivalente pentru efectele de angajare atât în ceea ce priveşte măsurile FEDER, cât şi cele FSE);

| — | efectele de greutate moartă şi de substituire au fost rar analizate; în multe cazuri, evaluările nu au încercat în mod direct să aprecieze aceste efecte; |
| --- | --- |

—

efectele de greutate moartă şi de substituire au fost rar analizate; în multe cazuri, evaluările nu au încercat în mod direct să aprecieze aceste efecte;

| — | eficienţa nu a fost întotdeauna analizată, iar atunci când a fost analizată, nu s-au fixat repere sau concluzii şi nici nu s-au stabilit recomandări referitoare la politica respectivă; |
| --- | --- |

—

eficienţa nu a fost întotdeauna analizată, iar atunci când a fost analizată, nu s-au fixat repere sau concluzii şi nici nu s-au stabilit recomandări referitoare la politica respectivă;

| — | în unele cazuri, valabilitatea strategiei de bază nu a fost analizată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

—

în unele cazuri, valabilitatea strategiei de bază nu a fost analizată în mod corespunzător.

| 27. | Curtea apreciază în general că procesul de evaluare a permis verificarea progresului înregistrat prin intermediul programelor şi a confirmat faptul că sistemele de execuţie fuseseră îmbunătăţite faţă de generaţiile anterioare de fonduri structurale. Pe de altă parte, aceasta a constatat că erau deficienţe semnificative în monitorizare, iar în multe cazuri era prea devreme pentru a aprecia eficacitatea şi, a fortiori, impactul programelor. |
| --- | --- |

27.

Curtea apreciază în general că procesul de evaluare a permis verificarea progresului înregistrat prin intermediul programelor şi a confirmat faptul că sistemele de execuţie fuseseră îmbunătăţite faţă de generaţiile anterioare de fonduri structurale. Pe de altă parte, aceasta a constatat că erau deficienţe semnificative în monitorizare, iar în multe cazuri era prea devreme pentru a aprecia eficacitatea şi, a fortiori, impactul programelor.

ALOCAREA REZERVEI DE PERFORMANŢĂ

| 28. | Regulamentul oferea de la început un număr limitat de indicatori cuantificabili. Într-un document de lucru publicat în 1999 (25), Comisia a oferit statelor membre orientări cu privire la modul de evaluare a programelor pe baza criteriilor de alocare a rezervei de performanţă: eficacitatea, calitatea gestiunii şi execuţia financiară. Evaluarea performanţei trebuia să se bazeze pe indicatori de monitorizare care să măsoare rezultatele la mijlocul perioadei faţă de obiectivele specifice iniţiale. |
| --- | --- |

28.

Regulamentul oferea de la început un număr limitat de indicatori cuantificabili. Într-un document de lucru publicat în 1999 (25), Comisia a oferit statelor membre orientări cu privire la modul de evaluare a programelor pe baza criteriilor de alocare a rezervei de performanţă: eficacitatea, calitatea gestiunii şi execuţia financiară. Evaluarea performanţei trebuia să se bazeze pe indicatori de monitorizare care să măsoare rezultatele la mijlocul perioadei faţă de obiectivele specifice iniţiale.

| 29. | Documentul de lucru al Comisiei cuprindea exemple de indicatori (26) care trebuiau luaţi în considerare în procesul de revizuire a performanţei.
  Criterii de eficacitate:






  — | o serie de realizări care să acopere cel puţin jumătate din valoarea programului; |
| --- | --- | --- |

29.

Documentul de lucru al Comisiei cuprindea exemple de indicatori (26) care trebuiau luaţi în considerare în procesul de revizuire a performanţei.

Criterii de eficacitate:

—

o serie de realizări care să acopere cel puţin jumătate din valoarea programului;

| — | o comparaţie a rezultatelor obţinute cu cele planificate privind ocuparea forţei de muncă (posturi temporare/permanente create sau menţinute) sau posibilitatea de angajare a grupurilor-ţintă. |
| --- | --- |

—

o comparaţie a rezultatelor obţinute cu cele planificate privind ocuparea forţei de muncă (posturi temporare/permanente create sau menţinute) sau posibilitatea de angajare a grupurilor-ţintă.

Criterii de gestiune:

| — | patru tipuri de indicatori care măsoară calitatea sistemului de monitorizare, de control financiar, de selectare a proiectelor şi a sistemelor de evaluare. |
| --- | --- |

—

patru tipuri de indicatori care măsoară calitatea sistemului de monitorizare, de control financiar, de selectare a proiectelor şi a sistemelor de evaluare.

Criterii financiare:

| — | absorbţia şi indicele de finanţare privată. |
| --- | --- |

—

absorbţia şi indicele de finanţare privată.

Aprecieri efectuate de statele membre şi alocarea rezervei de performanţă

| 30. | Statelor membre li s-a solicitat să evalueze performanţa pentru o perioadă în care au fost efectuate în medie doar 20 % din cheltuieli. Unii evaluatori au atras atenţia asupra acestei probleme. De exemplu, evaluatorul italian a subliniat faptul că era prea devreme pentru a efectua o analiză generală a eficacităţii. Erau totuşi diferenţe semnificative în ceea ce priveşte viteza cu care puteau fi puse în aplicare priorităţile programului. În general, programele examinate de Curte prezentau un proces mai rapid de utilizare a fondurilor la mijlocul perioadei pentru infrastructura fizică decât pentru unele priorităţi şi măsuri legate de obiectivele de la Lisabona şi Göteborg. |
| --- | --- |

30.

Statelor membre li s-a solicitat să evalueze performanţa pentru o perioadă în care au fost efectuate în medie doar 20 % din cheltuieli. Unii evaluatori au atras atenţia asupra acestei probleme. De exemplu, evaluatorul italian a subliniat faptul că era prea devreme pentru a efectua o analiză generală a eficacităţii. Erau totuşi diferenţe semnificative în ceea ce priveşte viteza cu care puteau fi puse în aplicare priorităţile programului. În general, programele examinate de Curte prezentau un proces mai rapid de utilizare a fondurilor la mijlocul perioadei pentru infrastructura fizică decât pentru unele priorităţi şi măsuri legate de obiectivele de la Lisabona şi Göteborg.

| 31. | Statele membre au încercat să evalueze performanţa pe baza indicatorilor, deşi procesul a fost împiedicat de limitările impuse de unii dintre indicatorii stabiliţi în evaluarea ex ante a programelor pentru perioada 2000-2006. De exemplu, pentru programele germane şi italiene, eficacitatea era monitorizată doar prin indicatori de realizări (27). |
| --- | --- |

31.

Statele membre au încercat să evalueze performanţa pe baza indicatorilor, deşi procesul a fost împiedicat de limitările impuse de unii dintre indicatorii stabiliţi în evaluarea ex ante a programelor pentru perioada 2000-2006. De exemplu, pentru programele germane şi italiene, eficacitatea era monitorizată doar prin indicatori de realizări (27).

| 32. | În unele cazuri, propunerile statelor membre de alocare a rezervei de performanţă se bazau pe criteriile enumerate la punctul 29 de mai sus. În cazul Cadrelor de Sprijin Comunitar spaniol, portughez şi irlandez, statele membre au mers mai departe şi au evaluat performanţa luând în considerare un set mai larg de indicatori decât cel recomandat de Comisie. |
| --- | --- |

32.

În unele cazuri, propunerile statelor membre de alocare a rezervei de performanţă se bazau pe criteriile enumerate la punctul 29 de mai sus. În cazul Cadrelor de Sprijin Comunitar spaniol, portughez şi irlandez, statele membre au mers mai departe şi au evaluat performanţa luând în considerare un set mai larg de indicatori decât cel recomandat de Comisie.

| 33. | Cu toate acestea, propunerile statelor membre pentru alocarea rezervei de performanţă erau constrânse în mod semnificativ de o nevoie percepută de maximizare a absorbţiei fondurilor comunitare. Comisia însăşi a subliniat importanţa procesului de absorbţie a fondurilor. De exemplu, într-o notă a Comisiei din 16 octombrie 2003 către membrii CDRR, „Pregătirea pentru alocarea rezervei de performanţă”, comunicată şi statelor membre, s-a subliniat faptul că „o atenţie deosebită se va acorda din partea Comisiei procesului de absorbţie a fondurilor (în cazul în care mecanismul N + 2 ar genera pierderi semnificative) şi calităţii procesului de evaluare la mijlocul perioadei (28)”. Iată câteva exemple:






  — | PO german privind transportul avusese ca obiectiv să cheltuie sume aproximativ egale pentru drumuri şi cale ferată. Dar plecând de la absorbţie, s-a propus alocarea întregii rezerve de performanţă pentru construcţia de drumuri. Când a prezentat Comisiei propunerea, autoritatea de gestiune a afirmat că rezerva de performanţă nu a fost folosită în conformitate cu obiectivele politicilor privind mediul înconjurător şi transportul, ci în funcţie de evoluţia cheltuielilor; |
| --- | --- | --- |

33.

Cu toate acestea, propunerile statelor membre pentru alocarea rezervei de performanţă erau constrânse în mod semnificativ de o nevoie percepută de maximizare a absorbţiei fondurilor comunitare. Comisia însăşi a subliniat importanţa procesului de absorbţie a fondurilor. De exemplu, într-o notă a Comisiei din 16 octombrie 2003 către membrii CDRR, „Pregătirea pentru alocarea rezervei de performanţă”, comunicată şi statelor membre, s-a subliniat faptul că „o atenţie deosebită se va acorda din partea Comisiei procesului de absorbţie a fondurilor (în cazul în care mecanismul N + 2 ar genera pierderi semnificative) şi calităţii procesului de evaluare la mijlocul perioadei (28)”. Iată câteva exemple:

—

PO german privind transportul avusese ca obiectiv să cheltuie sume aproximativ egale pentru drumuri şi cale ferată. Dar plecând de la absorbţie, s-a propus alocarea întregii rezerve de performanţă pentru construcţia de drumuri. Când a prezentat Comisiei propunerea, autoritatea de gestiune a afirmat că rezerva de performanţă nu a fost folosită în conformitate cu obiectivele politicilor privind mediul înconjurător şi transportul, ci în funcţie de evoluţia cheltuielilor;

| — | DOCUP Réunion: Unor măsuri privind mediul înconjurător şi şansele egale nu li s-a alocat nicio sumă din rezerva de performanţă. Autorităţile de gestiune au subliniat faptul că în unele cazuri era dificil să reconcilieze anumite obiective comunitare cu nevoia de a cheltui fondurile; |
| --- | --- |

—

DOCUP Réunion: Unor măsuri privind mediul înconjurător şi şansele egale nu li s-a alocat nicio sumă din rezerva de performanţă. Autorităţile de gestiune au subliniat faptul că în unele cazuri era dificil să reconcilieze anumite obiective comunitare cu nevoia de a cheltui fondurile;

| — | Propunerea de la Brandenburg, Germania, elaborată mai ales în lumina analizei absorbţiei, excludea din procedura de alocare măsurile de investiţie în domeniul mediului înconjurător. Infrastructura de transport a beneficiat de suma cea mai mare. Evaluatorii programului au concluzionat, de asemenea, că indicatorii Comisiei se bazau mai degrabă pe absorbţie decât pe eficacitate. |
| --- | --- |

—

Propunerea de la Brandenburg, Germania, elaborată mai ales în lumina analizei absorbţiei, excludea din procedura de alocare măsurile de investiţie în domeniul mediului înconjurător. Infrastructura de transport a beneficiat de suma cea mai mare. Evaluatorii programului au concluzionat, de asemenea, că indicatorii Comisiei se bazau mai degrabă pe absorbţie decât pe eficacitate.

| 34. | În plus, unele alocări ale rezervei de performanţă au fost făcute exclusiv pentru FEDER, în special din motive legate de absorbţie, de exemplu, în Germania (PO Saxonia), Irlanda (rezerva de performanţă pentru toate PO irlandeze era alocată în întregime unui program finanţat din FEDER), Italia (PO „Sviluppo Imprenditoriale Locale”) şi alte PO din obiectivul 2, austriece, germane, franceze, spaniole şi britanice. |
| --- | --- |

34.

În plus, unele alocări ale rezervei de performanţă au fost făcute exclusiv pentru FEDER, în special din motive legate de absorbţie, de exemplu, în Germania (PO Saxonia), Irlanda (rezerva de performanţă pentru toate PO irlandeze era alocată în întregime unui program finanţat din FEDER), Italia (PO „Sviluppo Imprenditoriale Locale”) şi alte PO din obiectivul 2, austriece, germane, franceze, spaniole şi britanice.

| 35. | Calendarul pentru alocarea rezervei de performanţă era strâns. Propunerile au fost primite în ianuarie 2004, iar acordul trebuia încheiat în principiu până la începutul lunii februarie. |
| --- | --- |

35.

Calendarul pentru alocarea rezervei de performanţă era strâns. Propunerile au fost primite în ianuarie 2004, iar acordul trebuia încheiat în principiu până la începutul lunii februarie.

| 36. | O parte din rezerva de performanţă a fost utilizată pentru a aloca fonduri programelor pe baza eficacităţii şi calităţii gestiunii. Totuşi, în general, rezerva de performanţă era utilizată mai degrabă pentru maximizarea cheltuielilor decât pentru concentrarea acestora pe activităţi care erau apreciate ca fiind deosebit de eficace. |
| --- | --- |

36.

O parte din rezerva de performanţă a fost utilizată pentru a aloca fonduri programelor pe baza eficacităţii şi calităţii gestiunii. Totuşi, în general, rezerva de performanţă era utilizată mai degrabă pentru maximizarea cheltuielilor decât pentru concentrarea acestora pe activităţi care erau apreciate ca fiind deosebit de eficace.

IMPACTUL REVIZUIRII LA MIJLOCUL PERIOADEI

| 37. | Reforma fondurilor structurale din 2000-2006 a modificat şi a consolidat obiectivele fondurilor. Intenţia era să se promoveze creşterea şi ocuparea forţei de muncă ţinând cont de obiectivele interdependente ale politicii economice, sociale şi de mediu (29). În special, cheltuielile din fonduri trebuiau să ţină cont de noile tehnologii şi de acţiunile inovatoare, de cercetare, de societatea informaţională, de utilizarea curată şi eficace a energiei (inclusiv energia reutilizabilă), de o mai bună protecţie a mediului înconjurător, de inserţia socială şi de educaţia pe termen lung. |
| --- | --- |

37.

Reforma fondurilor structurale din 2000-2006 a modificat şi a consolidat obiectivele fondurilor. Intenţia era să se promoveze creşterea şi ocuparea forţei de muncă ţinând cont de obiectivele interdependente ale politicii economice, sociale şi de mediu (29). În special, cheltuielile din fonduri trebuiau să ţină cont de noile tehnologii şi de acţiunile inovatoare, de cercetare, de societatea informaţională, de utilizarea curată şi eficace a energiei (inclusiv energia reutilizabilă), de o mai bună protecţie a mediului înconjurător, de inserţia socială şi de educaţia pe termen lung.

| 38. | Alocarea rezervei de performanţă şi transferul fondurilor în urma revizuirii la mijlocul perioadei trebuiau să ţină cont de principiile de programare stabilite în liniile directoare de programare ale Comisiei (30). Totuşi, Comisia a publicat liniile sale directoare de programare abia în august 2003. Atunci era prea târziu pentru majoritatea statelor membre şi regiunilor să ia în considerare liniile directoare revizuite în cadrul procesului de evaluare la mijlocul perioadei. Pe de altă parte, liniile directoare revizuite prezentau doar un anumit număr de modificări calitative faţă de liniile directoare iniţiale, cum ar fi, de exemplu, în ceea ce priveşte consolidarea strategiei de la Lisabona, precum şi domeniul transportului (accent pe intermodalitate, trecere de la străzi la căi ferate şi căi navigabile) şi al energiei. |
| --- | --- |

38.

Alocarea rezervei de performanţă şi transferul fondurilor în urma revizuirii la mijlocul perioadei trebuiau să ţină cont de principiile de programare stabilite în liniile directoare de programare ale Comisiei (30). Totuşi, Comisia a publicat liniile sale directoare de programare abia în august 2003. Atunci era prea târziu pentru majoritatea statelor membre şi regiunilor să ia în considerare liniile directoare revizuite în cadrul procesului de evaluare la mijlocul perioadei. Pe de altă parte, liniile directoare revizuite prezentau doar un anumit număr de modificări calitative faţă de liniile directoare iniţiale, cum ar fi, de exemplu, în ceea ce priveşte consolidarea strategiei de la Lisabona, precum şi domeniul transportului (accent pe intermodalitate, trecere de la străzi la căi ferate şi căi navigabile) şi al energiei.

| 39. | Toate programele operaţionale şi toate cadrele de sprijin comunitar trebuiau să fie revizuite ca urmare a alocării rezervei de performanţă. Acest lucru presupunea adaptarea fiecărui program printr-un proces similar celui aplicat în timpul programării iniţiale, inclusiv consultarea direcţiilor generale în cauză din cadrul Comisiei şi adoptarea formală de către aceasta. |
| --- | --- |

39.

Toate programele operaţionale şi toate cadrele de sprijin comunitar trebuiau să fie revizuite ca urmare a alocării rezervei de performanţă. Acest lucru presupunea adaptarea fiecărui program printr-un proces similar celui aplicat în timpul programării iniţiale, inclusiv consultarea direcţiilor generale în cauză din cadrul Comisiei şi adoptarea formală de către aceasta.

| 40. | Nu exista nicio obligaţie pentru statele membre de a revizui PO/CSC din alte motive decât alocarea rezervei de performanţă. Dintre cele 25 PO şi CSC examinate de Curte, 15 cazuri au fost revizuite din alte motive. |
| --- | --- |

40.

Nu exista nicio obligaţie pentru statele membre de a revizui PO/CSC din alte motive decât alocarea rezervei de performanţă. Dintre cele 25 PO şi CSC examinate de Curte, 15 cazuri au fost revizuite din alte motive.

| 41. | În multe cazuri, revizuirea la mijlocul perioadei a îmbunătăţit modul în care PO au luat în considerare priorităţile sau modificările din politicile UE. În unele cazuri, indicatorii de performanţă erau îmbunătăţiţi, iar structurile de gestiune fuseseră modificate. Modificările de acest tip apăreau, de exemplu, în Irlanda, Portugalia şi Italia. |
| --- | --- |

41.

În multe cazuri, revizuirea la mijlocul perioadei a îmbunătăţit modul în care PO au luat în considerare priorităţile sau modificările din politicile UE. În unele cazuri, indicatorii de performanţă erau îmbunătăţiţi, iar structurile de gestiune fuseseră modificate. Modificările de acest tip apăreau, de exemplu, în Irlanda, Portugalia şi Italia.

| 42. | Totuşi, aşa cum s-a menţionat deja, în cazul rezervei de performanţă, s-a acordat prioritate activităţilor în care puteau fi cheltuiţi banii, de exemplu:






  — | DOCUP Burgenland, Austria. Principalele modificări: reducerea cheltuielilor planificate pentru cercetare, tehnologie şi dezvoltare şi conservarea mediului, din cauza dificultăţilor de absorbţie; |
| --- | --- | --- |

42.

Totuşi, aşa cum s-a menţionat deja, în cazul rezervei de performanţă, s-a acordat prioritate activităţilor în care puteau fi cheltuiţi banii, de exemplu:

—

DOCUP Burgenland, Austria. Principalele modificări: reducerea cheltuielilor planificate pentru cercetare, tehnologie şi dezvoltare şi conservarea mediului, din cauza dificultăţilor de absorbţie;

| — | DOCUP Hainaut, Belgia: absorbţia a jucat un rol important, de exemplu, cheltuielile planificate pentru „gestionarea mediului înconjurător” au fost reduse substanţial din cauza absorbţiei reduse şi transferate în favoarea sprijinului acordat pentru redezvoltarea zonelor industriale; |
| --- | --- |

—

DOCUP Hainaut, Belgia: absorbţia a jucat un rol important, de exemplu, cheltuielile planificate pentru „gestionarea mediului înconjurător” au fost reduse substanţial din cauza absorbţiei reduse şi transferate în favoarea sprijinului acordat pentru redezvoltarea zonelor industriale;

| — | PO Brandenburg, Germania: cheltuielile planificate pentru măsurile privind mediul înconjurător au fost reduse substanţial, iar măsura privind „energia reutilizabilă” a fost abandonată; |
| --- | --- |

—

PO Brandenburg, Germania: cheltuielile planificate pentru măsurile privind mediul înconjurător au fost reduse substanţial, iar măsura privind „energia reutilizabilă” a fost abandonată;

| — | PO Transport, Germania: alocarea rezervei de performanţă doar proiectelor privind construcţia drumurilor a modificat considerabil raportul dintre cheltuielile din sectorul rutier, pe de o parte, şi cele din sectorul feroviar, pe de altă parte; |
| --- | --- |

—

PO Transport, Germania: alocarea rezervei de performanţă doar proiectelor privind construcţia drumurilor a modificat considerabil raportul dintre cheltuielile din sectorul rutier, pe de o parte, şi cele din sectorul feroviar, pe de altă parte;

| — | PO Calabria: o mare parte a programului revizuit se referă la proiectele „compatibile”. Acestea sunt proiecte publice, care erau deja finanţate din fonduri naţionale înainte de actuala perioadă a programului. Ele nu erau prevăzute în programul iniţial. Această abordare era aplicată în special pentru a evita dezangajamentele; |
| --- | --- |

—

PO Calabria: o mare parte a programului revizuit se referă la proiectele „compatibile”. Acestea sunt proiecte publice, care erau deja finanţate din fonduri naţionale înainte de actuala perioadă a programului. Ele nu erau prevăzute în programul iniţial. Această abordare era aplicată în special pentru a evita dezangajamentele;

| — | CSC Italia, PO S&E Irlanda: planurile financiare erau modificate în mod substanţial, deoarece finanţarea privată prevăzută iniţial fusese redusă (CSC Italia cu 95 %, PO S&E cu 70 %) şi înlocuită parţial cu fonduri publice naţionale. Rezultatul a constat în creşterea cheltuielilor finanţate la nivel naţional pentru a evita, astfel, dezangajările. |
| --- | --- |

—

CSC Italia, PO S&E Irlanda: planurile financiare erau modificate în mod substanţial, deoarece finanţarea privată prevăzută iniţial fusese redusă (CSC Italia cu 95 %, PO S&E cu 70 %) şi înlocuită parţial cu fonduri publice naţionale. Rezultatul a constat în creşterea cheltuielilor finanţate la nivel naţional pentru a evita, astfel, dezangajările.

| 43. | Prin examinarea efectuată de Curte s-au constatat transferuri importante de fonduri pentru măsurile privind mediul înconjurător, mai ales în favoarea sprijinului pentru întreprinderi şi pentru infrastructura de transport (în special transportul rutier). Aşa s-a întâmplat, de exemplu, în cazul Germaniei, al Spaniei, al Italiei şi al Belgiei, suma ridicându-se la aproximativ 800 milioane euro (cca 1 % din sumele alocate pentru aceste state membre din fondurile structurale). |
| --- | --- |

43.

Prin examinarea efectuată de Curte s-au constatat transferuri importante de fonduri pentru măsurile privind mediul înconjurător, mai ales în favoarea sprijinului pentru întreprinderi şi pentru infrastructura de transport (în special transportul rutier). Aşa s-a întâmplat, de exemplu, în cazul Germaniei, al Spaniei, al Italiei şi al Belgiei, suma ridicându-se la aproximativ 800 milioane euro (cca 1 % din sumele alocate pentru aceste state membre din fondurile structurale).

| 44. | În general, Curtea a constatat că, în ceea ce priveşte un anumit număr de programe ale fondurilor structurale, revizuirea la mijlocul perioadei a generat îmbunătăţiri (de exemplu, luarea în considerare a priorităţilor politicilor UE, modificări în politicile UE sau îmbunătăţirea indicatorilor de performanţă). În practică, un impact semnificativ l-a avut totuşi realocarea creditelor destinate măsurilor care generau cheltuieli insuficiente. |
| --- | --- |

44.

În general, Curtea a constatat că, în ceea ce priveşte un anumit număr de programe ale fondurilor structurale, revizuirea la mijlocul perioadei a generat îmbunătăţiri (de exemplu, luarea în considerare a priorităţilor politicilor UE, modificări în politicile UE sau îmbunătăţirea indicatorilor de performanţă). În practică, un impact semnificativ l-a avut totuşi realocarea creditelor destinate măsurilor care generau cheltuieli insuficiente.

DISPOZIŢII PENTRU PERIOADA 2007-2013

| 45. | Procedurile revizuite de evaluare, reexaminare şi revizuire a programelor au fost stabilite de comun acord pentru următoarea perioadă de programare a fondurilor structurale 2007-2013. Acestea sunt diferite sub anumite aspecte faţă de procedurile aplicabile în perioada 2000-2006. În general, modificările aduse oferă un grad mai mare de flexibilitate decât în cazul procedurilor pentru perioada 2000-2006 şi ar trebui să sprijine „ajustarea fină” a procesului de evaluare la mijlocul perioadei şi modul de revizuire a planurilor de cheltuieli în funcţie de caracteristicile specifice fiecărui program.






  — | Încă mai este necesară o evaluare înainte, în timpul şi după perioada de programare. Evaluările trebuie să ia în considerare, în special, obiectivul privind dezvoltarea continuă şi legislaţia comunitară aplicabilă în ceea ce priveşte impactul asupra mediului şi evaluarea strategică a mediului (31). |
| --- | --- | --- |

45.

Procedurile revizuite de evaluare, reexaminare şi revizuire a programelor au fost stabilite de comun acord pentru următoarea perioadă de programare a fondurilor structurale 2007-2013. Acestea sunt diferite sub anumite aspecte faţă de procedurile aplicabile în perioada 2000-2006. În general, modificările aduse oferă un grad mai mare de flexibilitate decât în cazul procedurilor pentru perioada 2000-2006 şi ar trebui să sprijine „ajustarea fină” a procesului de evaluare la mijlocul perioadei şi modul de revizuire a planurilor de cheltuieli în funcţie de caracteristicile specifice fiecărui program.

—

Încă mai este necesară o evaluare înainte, în timpul şi după perioada de programare. Evaluările trebuie să ia în considerare, în special, obiectivul privind dezvoltarea continuă şi legislaţia comunitară aplicabilă în ceea ce priveşte impactul asupra mediului şi evaluarea strategică a mediului (31).

| — | Pe de altă parte, nu există obligaţia de a desfăşura, pentru toate programele, o revizuire la mijlocul perioadei într-un anumit punct din perioada de programare. |
| --- | --- |

—

Pe de altă parte, nu există obligaţia de a desfăşura, pentru toate programele, o revizuire la mijlocul perioadei într-un anumit punct din perioada de programare.

| — | Principiul de „intervenţie proporţională” se aplică procesului de evaluare. Resursele financiare şi administrative utilizate de Comisie şi de statele membre în procesul de execuţie a fondurilor în ceea ce priveşte selectarea indicatorilor, sistemele de evaluare, gestiune şi control, precum şi procedura de raportare sunt proporţionale cu valoarea totală a cheltuielilor aferente unui program operaţional (32). |
| --- | --- |

—

Principiul de „intervenţie proporţională” se aplică procesului de evaluare. Resursele financiare şi administrative utilizate de Comisie şi de statele membre în procesul de execuţie a fondurilor în ceea ce priveşte selectarea indicatorilor, sistemele de evaluare, gestiune şi control, precum şi procedura de raportare sunt proporţionale cu valoarea totală a cheltuielilor aferente unui program operaţional (32).

| — | Nu există nicio rezervă de performanţă obligatorie. Statele membre pot alege în schimb stabilirea unei rezerve naţionale pentru cazuri neprevăzute şi/sau a unei rezerve naţionale de performanţă (33). (Procedurile pentru alocarea oricărei rezerve naţionale de performanţă sunt similare celor aplicabile rezervei de performanţă în 2000-2006.) |
| --- | --- |

—

Nu există nicio rezervă de performanţă obligatorie. Statele membre pot alege în schimb stabilirea unei rezerve naţionale pentru cazuri neprevăzute şi/sau a unei rezerve naţionale de performanţă (33). (Procedurile pentru alocarea oricărei rezerve naţionale de performanţă sunt similare celor aplicabile rezervei de performanţă în 2000-2006.)

| — | Pentru perioada 2000-2006, revizuirea programelor la mijlocul perioadei nu este obligatorie pentru toate programele. (Revizuirea liniilor directoare de programare centrale aprobate de Consiliu nu obligă statele membre să-şi modifice programele operaţionale sau cadrul de referinţă strategic naţional.) În regulament sunt totuşi identificate două cazuri în care statele membre ar putea decide să efectueze o revizuire: 1. schimbări socio-economice semnificative şi schimbări majore în privinţa priorităţilor comunitare, naţionale sau regionale; 2. ţinând cont de o îndepărtare semnificativă faţă de obiectivele stabilite iniţial sau ca urmare a dificultăţilor întâmpinate în procesul de execuţie. |
| --- | --- |

—

Pentru perioada 2000-2006, revizuirea programelor la mijlocul perioadei nu este obligatorie pentru toate programele. (Revizuirea liniilor directoare de programare centrale aprobate de Consiliu nu obligă statele membre să-şi modifice programele operaţionale sau cadrul de referinţă strategic naţional.) În regulament sunt totuşi identificate două cazuri în care statele membre ar putea decide să efectueze o revizuire: 1. schimbări socio-economice semnificative şi schimbări majore în privinţa priorităţilor comunitare, naţionale sau regionale; 2. ţinând cont de o îndepărtare semnificativă faţă de obiectivele stabilite iniţial sau ca urmare a dificultăţilor întâmpinate în procesul de execuţie.

| 46. | Regula „N + 2” va fi aplicată în continuare, dar va deveni (pentru o perioadă limitată) o regulă „N + 3” pentru statele membre al căror PIB pe cap de locuitor între 2001 şi 2003 era mai mic de 85 % din media UE-25. |
| --- | --- |

46.

Regula „N + 2” va fi aplicată în continuare, dar va deveni (pentru o perioadă limitată) o regulă „N + 3” pentru statele membre al căror PIB pe cap de locuitor între 2001 şi 2003 era mai mic de 85 % din media UE-25.

CONCLUZII

| 47. | Evaluarea la mijlocul perioadei a permis controlul progresului înregistrat în ceea ce priveşte execuţia programelor fondurilor structurale şi confirmarea faptului că sistemele de execuţie erau îmbunătăţite semnificativ faţă de generaţiile anterioare de fonduri structurale. Pe de altă parte, în multe cazuri era prea devreme pentru a evalua eficienţa şi, a fortiori, impactul acestor programe. |
| --- | --- |

47.

Evaluarea la mijlocul perioadei a permis controlul progresului înregistrat în ceea ce priveşte execuţia programelor fondurilor structurale şi confirmarea faptului că sistemele de execuţie erau îmbunătăţite semnificativ faţă de generaţiile anterioare de fonduri structurale. Pe de altă parte, în multe cazuri era prea devreme pentru a evalua eficienţa şi, a fortiori, impactul acestor programe.

| 48. | Rezerva de performanţă a fost utilizată mai degrabă pentru maximizarea cheltuielilor decât pentru concentrarea acestora în domenii care se dovedeau deosebit de eficace. Comisia a pus accentul pe importanţa absorbţiei (a se vedea punctul 33). |
| --- | --- |

48.

Rezerva de performanţă a fost utilizată mai degrabă pentru maximizarea cheltuielilor decât pentru concentrarea acestora în domenii care se dovedeau deosebit de eficace. Comisia a pus accentul pe importanţa absorbţiei (a se vedea punctul 33).

| 49. | Într-un anumit număr de cazuri, revizuirea la mijlocul perioadei a programelor fondurilor structurale a îmbunătăţit modul în care programele operaţionale ţineau cont de priorităţile politicilor UE sau de modificările intervenite în aceste politici (de exemplu, aşa cum s-a arătat în cadrul Consiliilor Europene de la Lisabona şi Göteborg) sau a îmbunătăţit indicatorii de performanţă. Un efect semnificativ al revizuirii la mijlocul perioadei a constat în acordarea priorităţii activităţilor în care puteau fi cheltuite fondurile. |
| --- | --- |

49.

Într-un anumit număr de cazuri, revizuirea la mijlocul perioadei a programelor fondurilor structurale a îmbunătăţit modul în care programele operaţionale ţineau cont de priorităţile politicilor UE sau de modificările intervenite în aceste politici (de exemplu, aşa cum s-a arătat în cadrul Consiliilor Europene de la Lisabona şi Göteborg) sau a îmbunătăţit indicatorii de performanţă. Un efect semnificativ al revizuirii la mijlocul perioadei a constat în acordarea priorităţii activităţilor în care puteau fi cheltuite fondurile.

| 50. | s-au făcut eforturi serioase pentru ca procesele la mijlocul perioadei să se desfăşoare aşa cum s-a stabilit în Regulamentul privind fondurile structurale. Pe de altă parte, cum evaluările la mijlocul perioadei au fost efectuate destul de devreme în cadrul programului, evaluările şi revizuirile la mijlocul perioadei nu puteau oferi decât o asigurare destul de mică privind cheltuielile din fondurile structurale, dacă acestea au avut impactul şi efectele dorite. Statele membre şi Comisia au folosit de asemenea şi rezerva de performanţă, şi revizuirea la mijlocul perioadei pentru a încuraja cheltuielile care puteau fi efectuate în termenul permis. |
| --- | --- |

50.

s-au făcut eforturi serioase pentru ca procesele la mijlocul perioadei să se desfăşoare aşa cum s-a stabilit în Regulamentul privind fondurile structurale. Pe de altă parte, cum evaluările la mijlocul perioadei au fost efectuate destul de devreme în cadrul programului, evaluările şi revizuirile la mijlocul perioadei nu puteau oferi decât o asigurare destul de mică privind cheltuielile din fondurile structurale, dacă acestea au avut impactul şi efectele dorite. Statele membre şi Comisia au folosit de asemenea şi rezerva de performanţă, şi revizuirea la mijlocul perioadei pentru a încuraja cheltuielile care puteau fi efectuate în termenul permis.

| 51. | Curtea este de părere că rămâne necesară includerea în programele cu cheltuieli mari, care se desfăşoară în perioade de până la 7 ani, a unei dispoziţii care să permită reexaminarea obiectivelor programului, a măsurilor şi a alocărilor bugetare din perioada de programare. Dar auditul a evidenţiat tensiuni inerente în planificarea şi gestionarea fondurilor structurale, de care trebuie să se ţină cont în elaborarea şi aplicarea procedurilor de evaluare şi de revizuire la mijlocul perioadei.






  — | Cheltuielile trebuie să fie eficiente, eficace şi economice. Pe de altă parte, totalitatea angajamentelor stabilite pentru fondurile structurale şi fondurile de coeziune şi menţionate în perspectivele financiare succesive ale UE reprezintă obiective şi, în acelaşi timp, limite ale cheltuielilor (34). Absorbţia este ea însăşi un obiectiv pentru cheltuielile UE în ceea ce priveşte coeziunea. |
| --- | --- | --- |

51.

Curtea este de părere că rămâne necesară includerea în programele cu cheltuieli mari, care se desfăşoară în perioade de până la 7 ani, a unei dispoziţii care să permită reexaminarea obiectivelor programului, a măsurilor şi a alocărilor bugetare din perioada de programare. Dar auditul a evidenţiat tensiuni inerente în planificarea şi gestionarea fondurilor structurale, de care trebuie să se ţină cont în elaborarea şi aplicarea procedurilor de evaluare şi de revizuire la mijlocul perioadei.

—

Cheltuielile trebuie să fie eficiente, eficace şi economice. Pe de altă parte, totalitatea angajamentelor stabilite pentru fondurile structurale şi fondurile de coeziune şi menţionate în perspectivele financiare succesive ale UE reprezintă obiective şi, în acelaşi timp, limite ale cheltuielilor (34). Absorbţia este ea însăşi un obiectiv pentru cheltuielile UE în ceea ce priveşte coeziunea.

| — | Regula N + 2 impune o anumită disciplină pentru a asigura o bună planificare a cheltuielilor, dar creează un stimulent pentru ca statele membre şi Comisia să favorizeze activităţile în care cheltuielile pot fi efectuate cu o relativă uşurinţă în cadrul procedurii de alocare a oricărei rezerve. |
| --- | --- |

—

Regula N + 2 impune o anumită disciplină pentru a asigura o bună planificare a cheltuielilor, dar creează un stimulent pentru ca statele membre şi Comisia să favorizeze activităţile în care cheltuielile pot fi efectuate cu o relativă uşurinţă în cadrul procedurii de alocare a oricărei rezerve.

| — | Revizuirea la mijlocul perioadei pune probleme în ceea ce priveşte alegerea momentului oportun. Cu cât revizuirea are loc mai târziu, cu atât sunt mai puţine posibilităţi de a aduce modificări în cadrul programului, iar cu cât revizuirea are loc mai devreme, cu atât este mai dificil să se formuleze un raţionament solid referitor la eficacitatea şi impactul cheltuielilor. O concluzie firească este că, dacă dorim ca evaluarea să joace un rol important în alocarea fondurilor, este important să se efectueze o evaluare ex ante de înaltă calitate. |
| --- | --- |

—

Revizuirea la mijlocul perioadei pune probleme în ceea ce priveşte alegerea momentului oportun. Cu cât revizuirea are loc mai târziu, cu atât sunt mai puţine posibilităţi de a aduce modificări în cadrul programului, iar cu cât revizuirea are loc mai devreme, cu atât este mai dificil să se formuleze un raţionament solid referitor la eficacitatea şi impactul cheltuielilor. O concluzie firească este că, dacă dorim ca evaluarea să joace un rol important în alocarea fondurilor, este important să se efectueze o evaluare ex ante de înaltă calitate.

| 52. | Contextul special al perioadei de programare 2000-2006 a intensificat unele dintre aceste probleme. Cheltuielile pentru perioada 1994-1999 nu au respectat regula N + 2 şi au fost înregistrate întârzieri semnificative (într-adevăr, programele 1994-1999 nu sunt încă încheiate). Acest lucru a dus la întârzieri în demararea programelor pentru perioada 2000-2006. Unele dintre celelalte limitări existente în procesul de evaluare la mijlocul perioadei sunt mai importante: este dificil să se aprecieze rezultatul net al investiţiilor în infrastructuri sau al iniţiativelor privind ocuparea forţei de muncă. |
| --- | --- |

52.

Contextul special al perioadei de programare 2000-2006 a intensificat unele dintre aceste probleme. Cheltuielile pentru perioada 1994-1999 nu au respectat regula N + 2 şi au fost înregistrate întârzieri semnificative (într-adevăr, programele 1994-1999 nu sunt încă încheiate). Acest lucru a dus la întârzieri în demararea programelor pentru perioada 2000-2006. Unele dintre celelalte limitări existente în procesul de evaluare la mijlocul perioadei sunt mai importante: este dificil să se aprecieze rezultatul net al investiţiilor în infrastructuri sau al iniţiativelor privind ocuparea forţei de muncă.

RECOMANDĂRI

| 53. | Curtea recomandă următoarele etape pentru a îmbunătăţi utilitatea evaluării la mijlocul perioadei, a revizuirii şi a procesului de realocare în perioada de programare 2007-2013 şi în perioadele următoare.






  — | Evaluarea şi revizuirea programelor „la mijlocul perioadei” pot avea un succes mai mare dacă cheltuielile sunt efectuate în cadrul perioadei programului decât dacă există întârzieri de câţiva ani. Pentru a reduce întârzierile în demararea programului 2007-2013, Comisia şi statele membre ar trebui să asigure încheierea rapidă şi eficientă a programelor din perioada 2000-2006. |
| --- | --- | --- |

53.

Curtea recomandă următoarele etape pentru a îmbunătăţi utilitatea evaluării la mijlocul perioadei, a revizuirii şi a procesului de realocare în perioada de programare 2007-2013 şi în perioadele următoare.

—

Evaluarea şi revizuirea programelor „la mijlocul perioadei” pot avea un succes mai mare dacă cheltuielile sunt efectuate în cadrul perioadei programului decât dacă există întârzieri de câţiva ani. Pentru a reduce întârzierile în demararea programului 2007-2013, Comisia şi statele membre ar trebui să asigure încheierea rapidă şi eficientă a programelor din perioada 2000-2006.

| — | O anumită dificultate constatată de evaluatorii programelor din perioada 2000-2006 consta în faptul că sistemele de monitorizare prezentau deficienţe de funcţionare. Comisia ar trebui să ia măsuri pentru a se asigura că indicatorii de performanţă sunt monitorizaţi încă de la început în noua perioadă de programare. |
| --- | --- |

—

O anumită dificultate constatată de evaluatorii programelor din perioada 2000-2006 consta în faptul că sistemele de monitorizare prezentau deficienţe de funcţionare. Comisia ar trebui să ia măsuri pentru a se asigura că indicatorii de performanţă sunt monitorizaţi încă de la început în noua perioadă de programare.

| — | Evaluarea şi reevaluarea cheltuielilor ar trebui să aibă loc suficient de târziu pentru a exista suficientă experienţă cu privire la un program, care să permită o evaluare utilă, dar şi suficient de devreme pentru a permite modificări în ceea ce priveşte priorităţile. |
| --- | --- |

—

Evaluarea şi reevaluarea cheltuielilor ar trebui să aibă loc suficient de târziu pentru a exista suficientă experienţă cu privire la un program, care să permită o evaluare utilă, dar şi suficient de devreme pentru a permite modificări în ceea ce priveşte priorităţile.

| — | Procesele de la mijlocul perioadei 2000-2006 au constituit o procedură lungă şi complexă. Comisia ar trebui să analizeze modalităţi prin care acest proces să fie mai rapid şi să reacţioneze mai prompt. |
| --- | --- |

—

Procesele de la mijlocul perioadei 2000-2006 au constituit o procedură lungă şi complexă. Comisia ar trebui să analizeze modalităţi prin care acest proces să fie mai rapid şi să reacţioneze mai prompt.

| — | Comisia nu ar trebui să definească în mod strict metoda care trebuie utilizată de evaluatori, ci, mai degrabă, ar trebui să identifice modalitatea prin care programele pot fi modificate pentru a asigura un impact clar asupra coeziunii şi prin care evaluările pot fi transformate în cele mai bune practici. În plus, atunci când se constituie rezerve de performanţă, acestea trebuie utilizate astfel încât să se acorde atenţia necesară pentru o execuţie eficientă şi eficace a programelor. |
| --- | --- |

—

Comisia nu ar trebui să definească în mod strict metoda care trebuie utilizată de evaluatori, ci, mai degrabă, ar trebui să identifice modalitatea prin care programele pot fi modificate pentru a asigura un impact clar asupra coeziunii şi prin care evaluările pot fi transformate în cele mai bune practici. În plus, atunci când se constituie rezerve de performanţă, acestea trebuie utilizate astfel încât să se acorde atenţia necesară pentru o execuţie eficientă şi eficace a programelor.

| — | Toate orientările oferite de Comisie trebuie să fie disponibile în timp util. |
| --- | --- |

—

Toate orientările oferite de Comisie trebuie să fie disponibile în timp util.

| — | Comisia şi statele membre ar trebui să acorde o atenţie deosebită modalităţilor de programare şi procedurilor de gestionare a cheltuielilor privind priorităţile politicilor UE. |
| --- | --- |

—

Comisia şi statele membre ar trebui să acorde o atenţie deosebită modalităţilor de programare şi procedurilor de gestionare a cheltuielilor privind priorităţile politicilor UE.

Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în şedinţa sa din 8 martie 2007.

Pentru Curtea de Conturi

Hubert WEBER

Preşedinte

---

(1)  O sumă de aproximativ 16 miliarde de euro din fondurile structurale pentru anii 2004-2006 a fost repartizată unui număr de aproximativ 200 de programe din noile state membre.

1

(2)  A se vedea titlul II Programare – articolele 13-19 – din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 de stabilire a dispoziţiilor generale privind fondurile structurale (JO L 161, 26.6.1999, p. 1).

2

(3)  Articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

3

(4)  Articolele 18 şi 19 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999. În cazurile în care alocarea comunitară nu depăşea 1 miliard de euro, sprijinul putea lua forma unui „Document Unic de Programare” (DOCUP), care conţine aceleaşi informaţii ca şi un CSC şi un PO.

4

(5)  Articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

5

(6)  Articolul 35 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

6

(7)  Rezerva de performanţă, a se vedea articolul 44, regula „N + 2”, a se vedea articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

7

(8)  Valoarea totală a fondurilor structurale alocate unui program din obiectivul 1 este, conform planului său de finanţare, angajată în tranşe anuale din 2000 până în 2006. Plăţile pot lua forma unui acont (reprezentând 7 % din totalul fiecărui program, asigurând la început o protecţie destul de lungă faţă de aplicarea regulii N + 2) sau a rambursării cheltuielilor plătite efectiv beneficiarilor finali. Pentru a evita dezangajamentul, statele membre trebuie să prezinte Comisiei, până la sfârşitul celui de-al doilea an după anul în care a fost realizat angajamentul, o cerere de plată care să acopere pentru fiecare an sumele prevăzute în planul de finanţare [articolul 31 alineatul (2) şi articolul 32 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999].

8

(9)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 cu privire la Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1), articolul 27. Principiul economicităţii (economiei) prevede ca resursele să fie puse la dispoziție în timp util, în cantitatea și la calitatea adecvate și la cel mai bun preț; principiul eficacității vizează îndeplinirea obiectivelor specifice stabilite și obținerea rezultatelor scontate; principiul eficienței vizează cel mai bun raport între resursele utilizate și rezultatele obținute. Pentru evaluarea eficacităţii FS, a se vedea şi articolul 40 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

9

(10)  Articolul 41 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

10

(11)  Articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

11

(12)  Articolul 43 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

12

(13)  Raport special nr. 7/2003 privind implementarea programării intervenţiilor în perioada 2000-2006 în cadrul fondurilor structurale (JO C 174, 23.7.2003).

13

(14)  A se vedea Raportul special nr. 10/2006 asupra evaluărilor ex post ale programelor aferente obiectivelor 1 şi 3 din perioada 1994-1999.

14

ex post

(15)  Articolul 42 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

15

(16)  Articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

16

(17)  Articolul 44 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

17

(18)  Articolul 14 alineatul (2), în combinaţie cu titlul II – Programare şi articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

18

(19)  Articolul 42 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999.

19

(20)  Belgia: DOCUP: Flandra, obiectivul 3; Franţa: DOCUP Corsica şi obiectivul 3; Germania: CSC şi PO Brandenburg, Transport; Irlanda: CSC şi PO Southern-Eastern, sectorul de producţie; Italia: CSC şi PO Calabria, Ponsil, Transport; DOCUP Lombardia, obiectivul 3; Marea Britanie: DOCUP Merseyside, PO obiectivul 3; Spania: CSC şi PO Andaluzia, Galiţia;

20

Southern-Eastern

Merseyside

Procesele de evaluare la mijlocul perioadei, alocarea rezervei de performanţă şi revizuirea cu privire la CSC Portugalia, PO Algarve (P), DOCUP Burgenland (A), DOCUP Hainaut (B), DOCUP Réunion (F), DOCUP Flevoland (NL) au fost examinate la nivelul Comisiei.

(21)  În faza de proiect, Comisia a apreciat o treime din rapoarte ca fiind bune sau excelente. Evaluarea raportului final a fost mult mai pozitivă: două treimi din rapoarte au fost apreciate ca fiind bune sau excelente. Când au fost identificate deficienţe, principala cauză consta în faptul că evaluatorii erau împiedicaţi de:

21

| — | numărul întrebărilor de evaluare; |
| --- | --- |

—

numărul întrebărilor de evaluare;

| — | numărul proiectelor implicate; |
| --- | --- |

—

numărul proiectelor implicate;

| — | complexitatea unor programe mari şi resursele limitate ale unor evaluatori. |
| --- | --- |

—

complexitatea unor programe mari şi resursele limitate ale unor evaluatori.

(22)  Capacitatea de evaluare în creştere, Comisia Europeană, noiembrie 2004 (pagina 35).

22

(23)  Există un anumit număr de studii empirice şi de evaluări care prezintă aceste efecte. În general, nu sunt suficiente date cu privire la nevoile reale, inclusiv în ceea ce priveşte tipul de infrastructură necesară pentru optimizarea efectelor fondurilor structurale.

23

(24)  Un efect „de greutate moartă” există atunci când o activitate sau o investiţie ar fi fost întreprinsă în absenţa finanţării.

24

(25)  Comisia Europeană, noua perioadă de programare 2000-2006: Document de lucru metodologic 4 – Execuţia rezervei de performanţă.

25

(26)  Aceşti indicatori sunt interdependenţi: absorbţia financiară şi rezultatul sunt strâns legate.

26

(27)  Raportul special al Curţii nr. 7/2003 a subliniat faptul că, în practică, rezerva de performanţă a determinat o procedură complexă pentru realocarea fondurilor, ceea ce putea duce la incoerenţe şi ineficienţe în utilizarea acestei rezerve.

27

(28)  Într-un caz, programul olandez aferent obiectivului 3, Comisia nu a avut altă opţiune decât să aloce rezerva de performanţă, în ciuda faptului că avuseseră loc dezangajamente semnificative din cauză că fondurile nu fuseseră utilizate.

28

(29)  Acest lucru corespundea cerinţelor conceptului Uniunii de dezvoltare durabilă din Tratatul de la Amsterdam şi anticipa în mare măsură concluziile Consiliului European de la Lisabona (martie 2000: „pentru a deveni cea mai competitivă şi dinamică economie bazată pe cunoaştere din lume”), cărora Consiliul European de la Göteborg (iunie 2001) le-a adăugat o strategie de dezvoltare durabilă privind mediul înconjurător.

29

(30)  A se vedea articolul 10 alineatul (3) şi articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999: „... în conformitate cu acest titlu”. „Acest titlu” se referă la dispoziţiile privind programarea din articolele 15-19.

30

(31)  Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (JO L 210, 31.7.2006, p. 25), articolul 47.

31

(32)  Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, articolul 13.

32

(33)  Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, articolele 50 şi 51.

33

(34)  Conform alineatului 12 al treilea paragraf din Acordul interinstituţional dintre Parlamentul European, Consiliu şi Comisie (inclusiv perspectiva financiară) din 6 mai 1999 (JO C 172, 18.6.1999, p. 1), Parlamentul European şi Consiliul se angajează să respecte modul de alocare a creditelor de angajamente stabilite în perspectivele financiare pentru acţiunile structurale.

34

---

RĂSPUNSUL COMISIEI

SINTEZĂ

| III. | Prima liniuţă – Obiectivele evaluării la mijlocul perioadei privind evaluarea eficacităţii, a eficienţei şi a impactului aşteptat s-au limitat la analiza realizărilor imediate şi a rezultatelor iniţiale. Lansarea târzie sau lentă a multor programe a îngreunat această analiză, cu toate că, în unele cazuri, a fost efectuată (a se vedea capitolul 5 din Raportul Comisiei privind creşterea capacităţii de evaluare). Cu toate acestea, alte aspecte examinate în cadrul evaluării la mijlocul perioadei au furnizat elemente folositoare deciziilor privind alocarea rezervei de performanţă şi adaptarea programelor operaţionale.
  A doua liniuţă – Rezerva de performanţă a fost utilizată pentru a aloca resurse programelor pe baza mai multor criterii pentru care Comisia a recomandat trei grupuri de indicatori. Absorbţia financiară a fost un factor important, dar criteriile variau de la un stat membru la altul şi erau adeseori mai ample în funcţie de disponibilitatea de date robuste (a se vedea punctele 28 şi 32).
  A treia liniuţă – Comisia consideră că revizuirea la mijlocul perioadei a avut un efect considerabil asupra performanţei generale a programelor şi asupra modului în care acestea au ţinut seama de priorităţile politice. În acelaşi timp, Comisia a dorit să evite alocarea de resurse suplimentare domeniilor care întâlneau deja dificultăţi în cheltuirea resurselor existente. |
| --- | --- |

III.

Prima liniuţă – Obiectivele evaluării la mijlocul perioadei privind evaluarea eficacităţii, a eficienţei şi a impactului aşteptat s-au limitat la analiza realizărilor imediate şi a rezultatelor iniţiale. Lansarea târzie sau lentă a multor programe a îngreunat această analiză, cu toate că, în unele cazuri, a fost efectuată (a se vedea capitolul 5 din Raportul Comisiei privind creşterea capacităţii de evaluare). Cu toate acestea, alte aspecte examinate în cadrul evaluării la mijlocul perioadei au furnizat elemente folositoare deciziilor privind alocarea rezervei de performanţă şi adaptarea programelor operaţionale.

A doua liniuţă – Rezerva de performanţă a fost utilizată pentru a aloca resurse programelor pe baza mai multor criterii pentru care Comisia a recomandat trei grupuri de indicatori. Absorbţia financiară a fost un factor important, dar criteriile variau de la un stat membru la altul şi erau adeseori mai ample în funcţie de disponibilitatea de date robuste (a se vedea punctele 28 şi 32).

A treia liniuţă – Comisia consideră că revizuirea la mijlocul perioadei a avut un efect considerabil asupra performanţei generale a programelor şi asupra modului în care acestea au ţinut seama de priorităţile politice. În acelaşi timp, Comisia a dorit să evite alocarea de resurse suplimentare domeniilor care întâlneau deja dificultăţi în cheltuirea resurselor existente.

| IV. | Comisia este de acord că se cuvine să se reconsidere obiectivele, măsurile şi alocaţiile bugetare ale programelor pe parcursul perioadei de programare. Aceasta se bazează pe experienţa 2000-2006 pentru a propune proceduri revizuite pentru perioada 2007-2013.
  Prima liniuţă – Comisiei îi revine sarcina de a garanta faptul că se ţine seama de eficienţa şi valoarea resurselor, precum şi de o absorbţie corectă. Comisia se străduieşte să se achite de această responsabilitate.
  A doua liniuţă – Tensiunea creată de regula n + 2 între absorbţia rapidă şi calitate nu trebuie să însemne sacrificarea calităţii. Comisia se străduieşte să evite această situaţie.
  A treia liniuţă – Procedurile de monitorizare şi evaluare pentru perioada de programare 2007-2013 sunt menite să furnizeze răspunsuri la provocările practice întâlnite în cadrul programelor. |
| --- | --- |

IV.

Comisia este de acord că se cuvine să se reconsidere obiectivele, măsurile şi alocaţiile bugetare ale programelor pe parcursul perioadei de programare. Aceasta se bazează pe experienţa 2000-2006 pentru a propune proceduri revizuite pentru perioada 2007-2013.

Prima liniuţă – Comisiei îi revine sarcina de a garanta faptul că se ţine seama de eficienţa şi valoarea resurselor, precum şi de o absorbţie corectă. Comisia se străduieşte să se achite de această responsabilitate.

A doua liniuţă – Tensiunea creată de regula n + 2 între absorbţia rapidă şi calitate nu trebuie să însemne sacrificarea calităţii. Comisia se străduieşte să evite această situaţie.

A treia liniuţă – Procedurile de monitorizare şi evaluare pentru perioada de programare 2007-2013 sunt menite să furnizeze răspunsuri la provocările practice întâlnite în cadrul programelor.

| V. | Prima liniuţă – Comisia a emis în august 2006 un document orientativ amănunţit pentru încheierea perioadei 2000-2006. Condiţiile de încheiere sunt în prezent mai familiare decât înainte de încheierea perioadei 1994-1999.
  A doua liniuţă – Comisia va acorda o atenţie deosebită punerii în practică a sistemelor de monitorizare şi definirii indicatorilor în cadrul noilor programe.
  A treia liniuţă – În perioada 2007-2013, condiţia generală prealabilă privind evaluarea la mijlocul perioadei va fi înlocuită cu evaluări în curs în funcţie de necesităţi, pentru a evalua punerea în aplicare a programului şi pentru a reacţiona la modificările mediului extern. Această abordare poate fi mai bine adaptată în funcţie de cererile utilizatorilor evaluării.
  Proporţionalitatea introdusă prin regulamente şi fluidizarea procesului de programare vor mări, de asemenea, flexibilitatea în cadrul procedurilor de evaluare.
  A patra liniuţă – Procedurile mai flexibile vor permite acest lucru.
  A cincea liniuţă – Pentru perioada 2007-2013, Comisia a furnizat documente orientative în 2006.
  A şasea liniuţă – Sunt necesare activităţile cofinanţate în vederea promovării priorităţilor politice ale Uniunii Europene (UE), inclusiv agenda privind creşterea şi locurile de muncă. Statele membre ale UE-15 trebuie să atingă ţinte specifice privind cheltuielile legate de această agendă. |
| --- | --- |

V.

Prima liniuţă – Comisia a emis în august 2006 un document orientativ amănunţit pentru încheierea perioadei 2000-2006. Condiţiile de încheiere sunt în prezent mai familiare decât înainte de încheierea perioadei 1994-1999.

A doua liniuţă – Comisia va acorda o atenţie deosebită punerii în practică a sistemelor de monitorizare şi definirii indicatorilor în cadrul noilor programe.

A treia liniuţă – În perioada 2007-2013, condiţia generală prealabilă privind evaluarea la mijlocul perioadei va fi înlocuită cu evaluări în curs în funcţie de necesităţi, pentru a evalua punerea în aplicare a programului şi pentru a reacţiona la modificările mediului extern. Această abordare poate fi mai bine adaptată în funcţie de cererile utilizatorilor evaluării.

Proporţionalitatea introdusă prin regulamente şi fluidizarea procesului de programare vor mări, de asemenea, flexibilitatea în cadrul procedurilor de evaluare.

A patra liniuţă – Procedurile mai flexibile vor permite acest lucru.

A cincea liniuţă – Pentru perioada 2007-2013, Comisia a furnizat documente orientative în 2006.

A şasea liniuţă – Sunt necesare activităţile cofinanţate în vederea promovării priorităţilor politice ale Uniunii Europene (UE), inclusiv agenda privind creşterea şi locurile de muncă. Statele membre ale UE-15 trebuie să atingă ţinte specifice privind cheltuielile legate de această agendă.

INTRODUCERE

| 6. | Căsuţa 1 – Iniţial, Comisia propusese o rezervă de performanţă care putea să fie interschimbată de statele membre, dar propunerea a fost modificată în timpul negocierilor privind legislaţia viitoare. |
| --- | --- |

6.

Căsuţa 1 – Iniţial, Comisia propusese o rezervă de performanţă care putea să fie interschimbată de statele membre, dar propunerea a fost modificată în timpul negocierilor privind legislaţia viitoare.

| 9. | Prima liniuţă – Comisia a considerat că se înregistraseră progrese în ceea ce priveşte programarea fondurilor structurale pentru a garanta punerea în aplicare a acestora în conformitate cu o strategie de dezvoltare clar stabilită şi căutarea eficacităţii nu fusese neglijată în favoarea cheltuirii fondurilor.
  A doua liniuţă – Toate statele membre au efectuat evaluări ex ante, ceea ce a dus la o mai mare coerenţă a strategiilor şi la o cunoaştere mai mare privind baza alegerilor efectuate şi a ameliorat în mod semnificativ cuantificarea obiectivelor. În acele state membre unde evaluările ex ante examinau strategii alternative, obiectivul era acela de a utiliza acea evaluare ca parte integrantă a proceselor lor de planificare naţionale. |
| --- | --- |

9.

Prima liniuţă – Comisia a considerat că se înregistraseră progrese în ceea ce priveşte programarea fondurilor structurale pentru a garanta punerea în aplicare a acestora în conformitate cu o strategie de dezvoltare clar stabilită şi căutarea eficacităţii nu fusese neglijată în favoarea cheltuirii fondurilor.

A doua liniuţă – Toate statele membre au efectuat evaluări ex ante, ceea ce a dus la o mai mare coerenţă a strategiilor şi la o cunoaştere mai mare privind baza alegerilor efectuate şi a ameliorat în mod semnificativ cuantificarea obiectivelor. În acele state membre unde evaluările ex ante examinau strategii alternative, obiectivul era acela de a utiliza acea evaluare ca parte integrantă a proceselor lor de planificare naţionale.

| 10. | Comisia este de acord că viitoarele evaluări ex post ar trebui să fie mai aprofundate şi ţine seama pe deplin de constrângerile legate de informaţii şi resurse. Aceasta va pregăti exerciţiul cu atenţie. |
| --- | --- |

10.

Comisia este de acord că viitoarele evaluări ex post ar trebui să fie mai aprofundate şi ţine seama pe deplin de constrângerile legate de informaţii şi resurse. Aceasta va pregăti exerciţiul cu atenţie.

APRECIEREA EVALUĂRII LA MIJLOCUL PERIOADEI

| 20. | Căsuţa 4 – Raportul Comisiei privind evaluarea la mijlocul perioadei – „Creşterea capacităţii de evaluare” sublinia, de asemenea, că anumite evaluări au început o analiză a costurilor unitare, care poate servi ca bază în viitor. |
| --- | --- |

20.

Căsuţa 4 – Raportul Comisiei privind evaluarea la mijlocul perioadei – „Creşterea capacităţii de evaluare” sublinia, de asemenea, că anumite evaluări au început o analiză a costurilor unitare, care poate servi ca bază în viitor.

| 23. | Prima liniuţă – De asemenea, Comisia a recunoscut în raportul său privind creşterea capacităţii de evaluare (punctul 4.1.1) că nivelul scăzut al cheltuielilor a limitat potenţialul evaluărilor.
  A doua liniuţă – Constatările evaluărilor privind agendele Lisabona şi Göteborg au fost revizuite la punctul 5.2 din raportul Comisiei privind creşterea capacităţii de evaluare.
  A treia liniuţă – Raportul Comisiei privind creşterea capacităţii de evaluare nu aborda problemele metodologice legate de evaluarea impactului, dat fiind că nivelul scăzut al cheltuielilor şi rezultatele relativ slabe reprezentau o limitare mai mare. Cu toate acestea, în Documentul de lucru privind evaluarea la mijlocul perioadei, aceasta a clarificat faptul că obiectivele evaluării la mijlocul perioadei în ceea ce priveşte evaluarea eficacităţii, eficienţei şi impactului aşteptat se limitau la analiza realizărilor imediate şi a rezultatelor iniţiale. Acest lucru se aplică totodată şi evaluării eficienţei în termeni de efecte asupra ocupării forţei de muncă. |
| --- | --- |

23.

Prima liniuţă – De asemenea, Comisia a recunoscut în raportul său privind creşterea capacităţii de evaluare (punctul 4.1.1) că nivelul scăzut al cheltuielilor a limitat potenţialul evaluărilor.

A doua liniuţă – Constatările evaluărilor privind agendele Lisabona şi Göteborg au fost revizuite la punctul 5.2 din raportul Comisiei privind creşterea capacităţii de evaluare.

A treia liniuţă – Raportul Comisiei privind creşterea capacităţii de evaluare nu aborda problemele metodologice legate de evaluarea impactului, dat fiind că nivelul scăzut al cheltuielilor şi rezultatele relativ slabe reprezentau o limitare mai mare. Cu toate acestea, în Documentul de lucru privind evaluarea la mijlocul perioadei, aceasta a clarificat faptul că obiectivele evaluării la mijlocul perioadei în ceea ce priveşte evaluarea eficacităţii, eficienţei şi impactului aşteptat se limitau la analiza realizărilor imediate şi a rezultatelor iniţiale. Acest lucru se aplică totodată şi evaluării eficienţei în termeni de efecte asupra ocupării forţei de muncă.

| 25. | A treia liniuţă – Echilibrul între abordarea necesităţilor pe termen mai lung, cum ar fi C&D şi inovarea, şi finanţarea măsurilor orientate pe cerere care permit o absorbţie rapidă a fondurilor este dificil de atins.
  A patra liniuţă – Problema lipsei de comparabilitate a diferitelor rezultate şi evaluări de modelare este dezbătută la punctul 5.1.2.1 din Raportul Comisiei privind Creşterea capacităţii de evaluare (a se vedea, de asemenea, punctul 22 de mai sus). |
| --- | --- |

25.

A treia liniuţă – Echilibrul între abordarea necesităţilor pe termen mai lung, cum ar fi C&D şi inovarea, şi finanţarea măsurilor orientate pe cerere care permit o absorbţie rapidă a fondurilor este dificil de atins.

A patra liniuţă – Problema lipsei de comparabilitate a diferitelor rezultate şi evaluări de modelare este dezbătută la punctul 5.1.2.1 din Raportul Comisiei privind Creşterea capacităţii de evaluare (a se vedea, de asemenea, punctul 22 de mai sus).

| 26. | Astfel cum se menţiona în răspunsul la punctul 23 ultima liniuţă, obiectivele evaluării la mijlocul perioadei privind evaluarea eficacităţii, a eficienţei şi a impactului erau limitate.
  A treia liniuţă – Documentul de lucru privind evaluarea la mijlocul perioadei a subliniat că estimarea acestor efecte ar depinde, de asemenea, de disponibilitatea informaţiilor.
  A patra liniuţă – A se vedea răspunsul din căsuţa 4 şi de la punctul 23 ultima liniuţă. |
| --- | --- |

26.

Astfel cum se menţiona în răspunsul la punctul 23 ultima liniuţă, obiectivele evaluării la mijlocul perioadei privind evaluarea eficacităţii, a eficienţei şi a impactului erau limitate.

A treia liniuţă – Documentul de lucru privind evaluarea la mijlocul perioadei a subliniat că estimarea acestor efecte ar depinde, de asemenea, de disponibilitatea informaţiilor.

A patra liniuţă – A se vedea răspunsul din căsuţa 4 şi de la punctul 23 ultima liniuţă.

| 27. | Un alt obiectiv important legat de evaluările la mijlocul perioadei a fost acela de a evalua relevanţa strategiilor, ceea ce putea fi efectuat în termenul stabilit pentru evaluarea la mijlocul perioadei în pofida cheltuielilor reduse (a se vedea documentul de lucru). În ceea ce priveşte obiectivele limitate ale evaluării eficacităţii şi impactului, a se vedea punctul 23. |
| --- | --- |

27.

Un alt obiectiv important legat de evaluările la mijlocul perioadei a fost acela de a evalua relevanţa strategiilor, ceea ce putea fi efectuat în termenul stabilit pentru evaluarea la mijlocul perioadei în pofida cheltuielilor reduse (a se vedea documentul de lucru). În ceea ce priveşte obiectivele limitate ale evaluării eficacităţii şi impactului, a se vedea punctul 23.

ALOCAREA REZERVEI DE PERFORMANŢĂ

| 30. | Evaluarea la mijlocul perioadei a furnizat informaţii pentru alocarea rezervei de performanţă privind anumite aspecte, altele decât cheltuielile. Unii indicatori recomandaţi de către Comisie pentru efectuarea evaluării la mijlocul perioadei nu au depins de nivelul cheltuielilor, ci au măsurat diferite aspecte legate de punerea în aplicare a programului.
  Ar trebui reţinut faptul că unele proiecte de infrastructură contribuie într-adevăr la obiectivele Lisabona şi Göteborg. |
| --- | --- |

30.

Evaluarea la mijlocul perioadei a furnizat informaţii pentru alocarea rezervei de performanţă privind anumite aspecte, altele decât cheltuielile. Unii indicatori recomandaţi de către Comisie pentru efectuarea evaluării la mijlocul perioadei nu au depins de nivelul cheltuielilor, ci au măsurat diferite aspecte legate de punerea în aplicare a programului.

Ar trebui reţinut faptul că unele proiecte de infrastructură contribuie într-adevăr la obiectivele Lisabona şi Göteborg.

| 31. | Documentul de lucru al Comisiei a recomandat utilizarea indicatorilor de realizare, dat fiind că informaţiile sunt disponibile într-o scurtă perioadă de timp, mai degrabă decât a indicatorilor de rezultat, pentru care informaţiile nu sunt disponibile decât după o perioadă de timp mai lungă. Indicatorii de impact nu sunt disponibili decât după ani de zile de la finalizarea intervenţiei. |
| --- | --- |

31.

Documentul de lucru al Comisiei a recomandat utilizarea indicatorilor de realizare, dat fiind că informaţiile sunt disponibile într-o scurtă perioadă de timp, mai degrabă decât a indicatorilor de rezultat, pentru care informaţiile nu sunt disponibile decât după o perioadă de timp mai lungă. Indicatorii de impact nu sunt disponibili decât după ani de zile de la finalizarea intervenţiei.

| 33. | Motivul pentru care Comisia a declarat că o să acorde o atenţie deosebită absorbţiei a fost acela că nu ar fi rezonabil să se aloce resurse suplimentare unui program sau unei priorităţi care nu a absorbit fondurile iniţiale.
  Comisia este de acord că absorbţia rapidă în sine nu indică succesul unui program. Dar cheltuiala eficientă este o condiţie necesară, dacă se doreşte ca un program să atingă obiectivele stabilite. Cu toate că absorbţia financiară a fost un factor important în ceea ce priveşte alocarea rezervei de performanţă, criteriile au variat de la un stat membru la altul şi au fost adeseori mai ample în funcţie de disponibilitatea de date robuste (a se vedea punctele 28 şi 32).
  Prima liniuţă – Cu toate că investiţiile erau de dorit în sectorul feroviar din punct de vedere al mediului, autoritatea de management a trebuit să ţină seama de faptul că utilizase numai 14,5 % din fondurile disponibile.
  A doua liniuţă – Alocarea financiară pentru mediu a fost una dintre cele mai contencioase părţi ale negocierilor. Concluzia a fost că micşorarea alocaţiilor pentru anumite proiecte de mediu (cum ar fi un incinerator de deşeuri a cărui construcţie fusese amânată) a fost în parte compensată prin mărirea acestora pentru alte proiecte care protejează mediul. Deşi nu exista nicio alocare nouă de fonduri prevăzută pentru măsura legată de şansele egale, dezbaterea a dus la intensificarea activităţii în acest domeniu.
  A treia liniuţă – Comisia nu a fost satisfăcută de volumul ridicat al fondurilor acordate de Brandenburg pentru infrastructuri de transport, în special infrastructuri rutiere, şi a ridicat adeseori problema privind landul, care îşi apără decizia invocând regula n + 2. Comisia intenţionează să dezbată acest aspect cu ocazia negocierilor pentru următoarea perioadă de programare. |
| --- | --- |

33.

Motivul pentru care Comisia a declarat că o să acorde o atenţie deosebită absorbţiei a fost acela că nu ar fi rezonabil să se aloce resurse suplimentare unui program sau unei priorităţi care nu a absorbit fondurile iniţiale.

Comisia este de acord că absorbţia rapidă în sine nu indică succesul unui program. Dar cheltuiala eficientă este o condiţie necesară, dacă se doreşte ca un program să atingă obiectivele stabilite. Cu toate că absorbţia financiară a fost un factor important în ceea ce priveşte alocarea rezervei de performanţă, criteriile au variat de la un stat membru la altul şi au fost adeseori mai ample în funcţie de disponibilitatea de date robuste (a se vedea punctele 28 şi 32).

Prima liniuţă – Cu toate că investiţiile erau de dorit în sectorul feroviar din punct de vedere al mediului, autoritatea de management a trebuit să ţină seama de faptul că utilizase numai 14,5 % din fondurile disponibile.

A doua liniuţă – Alocarea financiară pentru mediu a fost una dintre cele mai contencioase părţi ale negocierilor. Concluzia a fost că micşorarea alocaţiilor pentru anumite proiecte de mediu (cum ar fi un incinerator de deşeuri a cărui construcţie fusese amânată) a fost în parte compensată prin mărirea acestora pentru alte proiecte care protejează mediul. Deşi nu exista nicio alocare nouă de fonduri prevăzută pentru măsura legată de şansele egale, dezbaterea a dus la intensificarea activităţii în acest domeniu.

A treia liniuţă – Comisia nu a fost satisfăcută de volumul ridicat al fondurilor acordate de Brandenburg pentru infrastructuri de transport, în special infrastructuri rutiere, şi a ridicat adeseori problema privind landul, care îşi apără decizia invocând regula n + 2. Comisia intenţionează să dezbată acest aspect cu ocazia negocierilor pentru următoarea perioadă de programare.

| 34. | Alocarea rezervei de performanţă a fost menită să fie independentă faţă de fondul structural specific din care urmau să fie alocate fondurile.
  S-a răspuns astfel priorităţilor de dezvoltare pe termen mai lung, precum şi solicitării ridicate de fonduri de către sectoarele private. În unele cauze la care face trimitere Curtea, programele au fost eliminate în calitate de candidaţi pentru rezervă datorită unui risc iminent de dezangajare a fondurilor pe baza regulii n + 2. |
| --- | --- |

34.

Alocarea rezervei de performanţă a fost menită să fie independentă faţă de fondul structural specific din care urmau să fie alocate fondurile.

S-a răspuns astfel priorităţilor de dezvoltare pe termen mai lung, precum şi solicitării ridicate de fonduri de către sectoarele private. În unele cauze la care face trimitere Curtea, programele au fost eliminate în calitate de candidaţi pentru rezervă datorită unui risc iminent de dezangajare a fondurilor pe baza regulii n + 2.

| 36. | Astfel cum se menţionează în răspunsul de la punctul 34, alocarea nu a fost în niciun caz bazată întotdeauna pe absorbţie, cu toate că aceasta era un indicator pentru alocarea rezervei, ci a ţinut seama totodată de eficacitate în termeni de realizări imediate şi rezultate, cu condiţia disponibilităţii de date robuste, precum şi de necesităţile pe termen mai lung. |
| --- | --- |

36.

Astfel cum se menţionează în răspunsul de la punctul 34, alocarea nu a fost în niciun caz bazată întotdeauna pe absorbţie, cu toate că aceasta era un indicator pentru alocarea rezervei, ci a ţinut seama totodată de eficacitate în termeni de realizări imediate şi rezultate, cu condiţia disponibilităţii de date robuste, precum şi de necesităţile pe termen mai lung.

IMPACTUL REVIZIEI LA MIJLOCUL PERIOADEI

| 42. | În ceea ce priveşte rolul absorbţiei în cadrul revizuirii la mijlocul perioadei, Comisia face trimitere la răspunsurile sale la punctul 34 în ceea ce priveşte rezerva de performanţă.
  A doua liniuţă – Ca şi performanţa financiară, eficacitatea cheltuielilor, în special în ceea ce priveşte crearea de locuri de muncă, a fost un criteriu. Riscul ca proiectele de mediu să depăşească termenul-limită pentru cheltuieli a fost un factor care a determinat reducerea volumului fondurilor pentru acest tip de investiţie.
  A cincea liniuţă – Comisia monitorizează eligibilitatea unor asemenea proiecte pentru finanţare comunitară prin misiuni de audit şi prin intermediul comitetului de monitorizare competent. De exemplu, misiuni de audit efectuate pe proiecte finanţate prin Fondul Social European (FSE) în cadrul programului Calabria urmează să aibă loc în martie 2007.
  A şasea liniuţă – Eliminarea finanţării private s-a datorat, în parte, faptului că finanţarea privată fusese inclusă în tabelele financiare din greşeală (nu se vizase includerea acesteia în baza de cofinanţare) şi, în parte, datorită volatilităţii acesteia, ceea ce însemna că planurile financiare trebuiau să fie revizuite periodic, în timp ce finanţarea publică era mai stabilă. Alocările din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDER) destinate măsurilor respective au rămas neschimbate, iar finanţarea privată a continuat să fie mobilizată în vederea punerii în aplicare a măsurilor, cu toate că nu mai făcea parte din baza de cofinanţare. |
| --- | --- |

42.

În ceea ce priveşte rolul absorbţiei în cadrul revizuirii la mijlocul perioadei, Comisia face trimitere la răspunsurile sale la punctul 34 în ceea ce priveşte rezerva de performanţă.

A doua liniuţă – Ca şi performanţa financiară, eficacitatea cheltuielilor, în special în ceea ce priveşte crearea de locuri de muncă, a fost un criteriu. Riscul ca proiectele de mediu să depăşească termenul-limită pentru cheltuieli a fost un factor care a determinat reducerea volumului fondurilor pentru acest tip de investiţie.

A cincea liniuţă – Comisia monitorizează eligibilitatea unor asemenea proiecte pentru finanţare comunitară prin misiuni de audit şi prin intermediul comitetului de monitorizare competent. De exemplu, misiuni de audit efectuate pe proiecte finanţate prin Fondul Social European (FSE) în cadrul programului Calabria urmează să aibă loc în martie 2007.

A şasea liniuţă – Eliminarea finanţării private s-a datorat, în parte, faptului că finanţarea privată fusese inclusă în tabelele financiare din greşeală (nu se vizase includerea acesteia în baza de cofinanţare) şi, în parte, datorită volatilităţii acesteia, ceea ce însemna că planurile financiare trebuiau să fie revizuite periodic, în timp ce finanţarea publică era mai stabilă. Alocările din Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDER) destinate măsurilor respective au rămas neschimbate, iar finanţarea privată a continuat să fie mobilizată în vederea punerii în aplicare a măsurilor, cu toate că nu mai făcea parte din baza de cofinanţare.

| 43. | Comisia face trimitere la răspunsul său de la punctul 33. |
| --- | --- |

43.

Comisia face trimitere la răspunsul său de la punctul 33.

PROCEDURI APLICABILE ÎN PERIOADA 2007-2013

| 45. | În perioada 2007-2013, condiţia generală prealabilă privind evaluarea la mijlocul perioadei va fi înlocuită cu evaluări în curs în funcţie de necesităţi, pentru a evalua punerea în aplicare a programului şi pentru a reacţiona la modificările mediului extern. Această abordare subliniază necesitatea unei legături mai strânse între monitorizare, evaluare şi luarea deciziilor şi poate fi adaptată mai bine la cererile utilizatorilor evaluării. O evaluare va fi declanşată de dificultăţile actuale sau potenţiale identificate de către sistemul de monitorizare, dar poate fi întreprinsă pentru a garanta revizuirea periodică a aspectelor strategice sau operaţionale care nu pot fi analizate numai pe baza datelor de monitorizare.
  Prima liniuţă – Comisia a furnizat orientări privind această nouă abordare în 2006 (Documentul de lucru nr. 5, „Orientări indicative privind metodele de evaluare: Evaluare pe parcursul perioadei de programare – 2007-2013”). |
| --- | --- |

45.

În perioada 2007-2013, condiţia generală prealabilă privind evaluarea la mijlocul perioadei va fi înlocuită cu evaluări în curs în funcţie de necesităţi, pentru a evalua punerea în aplicare a programului şi pentru a reacţiona la modificările mediului extern. Această abordare subliniază necesitatea unei legături mai strânse între monitorizare, evaluare şi luarea deciziilor şi poate fi adaptată mai bine la cererile utilizatorilor evaluării. O evaluare va fi declanşată de dificultăţile actuale sau potenţiale identificate de către sistemul de monitorizare, dar poate fi întreprinsă pentru a garanta revizuirea periodică a aspectelor strategice sau operaţionale care nu pot fi analizate numai pe baza datelor de monitorizare.

Prima liniuţă – Comisia a furnizat orientări privind această nouă abordare în 2006 (Documentul de lucru nr. 5, „Orientări indicative privind metodele de evaluare: Evaluare pe parcursul perioadei de programare – 2007-2013”).

CONCLUZII

| 47. | Obiectivele evaluării la mijlocul perioadei privind evaluarea eficacităţii, a eficienţei şi a impactului aşteptat s-au limitat la analiza realizărilor imediate şi a rezultatelor iniţiale. Lansarea târzie sau lentă a multor programe a îngreunat această analiză, cu toate că în unele cazuri a fost efectuată (a se vedea capitolul 5 din Raportul Comisiei privind creşterea capacităţii de evaluare). Cu toate acestea, alte aspecte examinate în cadrul evaluării la mijlocul perioadei au furnizat elemente folositoare deciziilor privind alocarea rezervei de performanţă şi adaptarea programelor operaţionale. |
| --- | --- |

47.

Obiectivele evaluării la mijlocul perioadei privind evaluarea eficacităţii, a eficienţei şi a impactului aşteptat s-au limitat la analiza realizărilor imediate şi a rezultatelor iniţiale. Lansarea târzie sau lentă a multor programe a îngreunat această analiză, cu toate că în unele cazuri a fost efectuată (a se vedea capitolul 5 din Raportul Comisiei privind creşterea capacităţii de evaluare). Cu toate acestea, alte aspecte examinate în cadrul evaluării la mijlocul perioadei au furnizat elemente folositoare deciziilor privind alocarea rezervei de performanţă şi adaptarea programelor operaţionale.

| 48. | Rezerva de performanţă a fost utilizată pentru a aloca resurse programelor pe baza mai multor criterii pentru care Comisia a recomandat trei grupuri de indicatori. Absorbţia financiară a fost un factor important, dar criteriile au variat de la un stat membru la altul şi au fost adeseori mai ample în funcţie de disponibilitatea de date robuste (a se vedea punctele 28 şi 32). |
| --- | --- |

48.

Rezerva de performanţă a fost utilizată pentru a aloca resurse programelor pe baza mai multor criterii pentru care Comisia a recomandat trei grupuri de indicatori. Absorbţia financiară a fost un factor important, dar criteriile au variat de la un stat membru la altul şi au fost adeseori mai ample în funcţie de disponibilitatea de date robuste (a se vedea punctele 28 şi 32).

| 49. | Comisia consideră că revizuirea la mijlocul perioadei a avut un efect considerabil asupra performanţei generale a programelor şi asupra modului în care acestea au ţinut seama de priorităţile politice. În acelaşi timp, Comisia a dorit să evite alocarea de resurse suplimentare domeniilor care întâlneau deja dificultăţi în cheltuirea resurselor existente. |
| --- | --- |

49.

Comisia consideră că revizuirea la mijlocul perioadei a avut un efect considerabil asupra performanţei generale a programelor şi asupra modului în care acestea au ţinut seama de priorităţile politice. În acelaşi timp, Comisia a dorit să evite alocarea de resurse suplimentare domeniilor care întâlneau deja dificultăţi în cheltuirea resurselor existente.

| 50. | Dat fiind nivelul scăzut al cheltuielilor, evaluarea la mijlocul perioadei a putut să furnizeze numai o indicaţie a unei redirecţionări corespunzătoare a fondurilor |
| --- | --- |

50.

Dat fiind nivelul scăzut al cheltuielilor, evaluarea la mijlocul perioadei a putut să furnizeze numai o indicaţie a unei redirecţionări corespunzătoare a fondurilor

| 51. | Comisia este de acord că se cuvine să se reconsidere obiectivele, măsurile şi alocaţiile bugetare ale programului pe parcursul perioadei de programare 2000-2006. Aceasta se bazează pe experienţa perioadei 2000-2006, pentru a propune proceduri revizuite pentru perioada 2007-2013.
  Primul punct – Comisiei îi revine sarcina de a garanta faptul că se ţine seama de eficienţa şi valoarea resurselor, precum şi de o absorbţie corectă. Comisia se străduieşte să se achite de această responsabilitate.
  Al doilea punct – Tensiunea creată de regula n + 2 între absorbţia rapidă şi calitate nu trebuie să însemne sacrificarea calităţii. Comisia se străduieşte să evite această situaţie.
  Al treilea punct – Procedurile de monitorizare şi evaluare pentru perioada de programare 2007-2013 sunt menite să furnizeze răspunsuri la provocările practice întâlnite în cadrul programelor. |
| --- | --- |

51.

Comisia este de acord că se cuvine să se reconsidere obiectivele, măsurile şi alocaţiile bugetare ale programului pe parcursul perioadei de programare 2000-2006. Aceasta se bazează pe experienţa perioadei 2000-2006, pentru a propune proceduri revizuite pentru perioada 2007-2013.

Primul punct – Comisiei îi revine sarcina de a garanta faptul că se ţine seama de eficienţa şi valoarea resurselor, precum şi de o absorbţie corectă. Comisia se străduieşte să se achite de această responsabilitate.

Al doilea punct – Tensiunea creată de regula n + 2 între absorbţia rapidă şi calitate nu trebuie să însemne sacrificarea calităţii. Comisia se străduieşte să evite această situaţie.

Al treilea punct – Procedurile de monitorizare şi evaluare pentru perioada de programare 2007-2013 sunt menite să furnizeze răspunsuri la provocările practice întâlnite în cadrul programelor.

| 52. | Comisia este de acord că o lansare fluentă a punerii în aplicare va creşte utilitatea evaluărilor efectuate la mijlocul perioadei. Rolul evaluării la mijlocul perioadei 2000-2006 era acela de a vedea cât de bune erau performanţele programelor, iar pe baza rezultatelor iniţiale, de a efectua modificările corespunzătoare, mai degrabă decât de a continua pe o cale care ar limita rezultatele pozitive. În afară de angajamentele rămase deschise datorită procedurii legale, programele din perioada 1994-1999 au fost finalizate în mare măsură, iar angajamentele restante la 31 decembrie 2006 au scăzut la 0,6 % (917 milioane de euro) din alocările iniţiale. |
| --- | --- |

52.

Comisia este de acord că o lansare fluentă a punerii în aplicare va creşte utilitatea evaluărilor efectuate la mijlocul perioadei. Rolul evaluării la mijlocul perioadei 2000-2006 era acela de a vedea cât de bune erau performanţele programelor, iar pe baza rezultatelor iniţiale, de a efectua modificările corespunzătoare, mai degrabă decât de a continua pe o cale care ar limita rezultatele pozitive. În afară de angajamentele rămase deschise datorită procedurii legale, programele din perioada 1994-1999 au fost finalizate în mare măsură, iar angajamentele restante la 31 decembrie 2006 au scăzut la 0,6 % (917 milioane de euro) din alocările iniţiale.

RECOMANDĂRI

| 53. | Primul punct – Comisia a emis în august 2006 un document orientativ amănunţit pentru încheierea perioadei 2000-2006. Condiţiile de încheiere sunt în prezent mai familiare decât înainte de încheierea perioadei 1994-1999.
  Al doilea punct – Comisia va acorda o atenţie deosebită punerii în practică a sistemelor de monitorizare şi definirii indicatorilor pentru programele perioadei 2007-2013.
  Al treilea punct – Noile proceduri de evaluare măresc flexibilitatea. În perioada 2007-2013, condiţia generală prealabilă privind evaluarea la mijlocul perioadei va fi înlocuită cu evaluări în curs în funcţie de necesităţi, pentru a evalua punerea în aplicare a programului şi pentru a reacţiona la modificările mediului extern. Această abordare poate fi mai bine adaptată în funcţie de cererile utilizatorilor evaluării.
  Proporţionalitatea introdusă prin regulamente şi fluidizarea procesului de programare vor mări, de asemenea, flexibilitatea în cadrul procedurilor de evaluare.
  Al patrulea punct – Procedurile pentru perioada 2007-2013 sunt mai flexibile.
  Al cincilea punct – Pentru perioada 2007-2013, Regulamentul privind fondurile structurale oferă mijloace flexibile pentru a îmbina evaluarea şi reprogramarea. Evaluările sunt o sursă de recomandări preţioase şi pot identifica practicile bune şi pe cele defectuoase.
  Al şaselea punct – Principala orientare pentru perioada 2000-2006 a fost furnizată la timp. Pentru perioada 2007-2013, Comisia a furnizat documente orientative în 2006.
  Al şaptelea punct – Sunt necesare activităţile cofinanţate în vederea promovării priorităţilor politice ale Uniunii Europene (UE), inclusiv agenda privind creşterea şi locurile de muncă. Statele membre ale UE-15 trebuie să atingă ţinte specifice privind cheltuielile legate de agenda menţionată mai sus. |
| --- | --- |

53.

Primul punct – Comisia a emis în august 2006 un document orientativ amănunţit pentru încheierea perioadei 2000-2006. Condiţiile de încheiere sunt în prezent mai familiare decât înainte de încheierea perioadei 1994-1999.

Al doilea punct – Comisia va acorda o atenţie deosebită punerii în practică a sistemelor de monitorizare şi definirii indicatorilor pentru programele perioadei 2007-2013.

Al treilea punct – Noile proceduri de evaluare măresc flexibilitatea. În perioada 2007-2013, condiţia generală prealabilă privind evaluarea la mijlocul perioadei va fi înlocuită cu evaluări în curs în funcţie de necesităţi, pentru a evalua punerea în aplicare a programului şi pentru a reacţiona la modificările mediului extern. Această abordare poate fi mai bine adaptată în funcţie de cererile utilizatorilor evaluării.

Proporţionalitatea introdusă prin regulamente şi fluidizarea procesului de programare vor mări, de asemenea, flexibilitatea în cadrul procedurilor de evaluare.

Al patrulea punct – Procedurile pentru perioada 2007-2013 sunt mai flexibile.

Al cincilea punct – Pentru perioada 2007-2013, Regulamentul privind fondurile structurale oferă mijloace flexibile pentru a îmbina evaluarea şi reprogramarea. Evaluările sunt o sursă de recomandări preţioase şi pot identifica practicile bune şi pe cele defectuoase.

Al şaselea punct – Principala orientare pentru perioada 2000-2006 a fost furnizată la timp. Pentru perioada 2007-2013, Comisia a furnizat documente orientative în 2006.

Al şaptelea punct – Sunt necesare activităţile cofinanţate în vederea promovării priorităţilor politice ale Uniunii Europene (UE), inclusiv agenda privind creşterea şi locurile de muncă. Statele membre ale UE-15 trebuie să atingă ţinte specifice privind cheltuielile legate de agenda menţionată mai sus.

---