# Úřední věstník C 175/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 175 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5027. července 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 175

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5027. července 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 436. plenární zasedání ve dnech 30. a 31. května 2007 |
| 2007/C 175/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů KOM(2006) 486 v konečném znění | 1 |
| 2007/C 175/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o statistickém programu Společenství na období 2008 až 2012 KOM(2006) 687 v konečném znění – 2006/0229 (COD) | 8 |
| 2007/C 175/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o čtvrtletní statistice volných pracovních míst ve Společenství KOM(2007) 76 v konečném znění | 11 |
| 2007/C 175/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k Evropské unii KOM(2007) 95 v konečném znění – 2007/0038 (COD) | 13 |
| 2007/C 175/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vnitřní trh služeb – požadavky na trh práce a ochranu spotřebitele | 14 |
| 2007/C 175/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Normy kvality, jež je třeba dodržovat – hledisko sociálních partnerů a ostatních subjektů občanské společnosti, pokud jde o obsah, postupy a metody studií sociálního dopadu | 21 |
| 2007/C 175/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 1997/7/ES ze dne 20. května 1997 o ochraně spotřebitele v případě smluv uzavřených na dálku KOM(2006) 514 v konečném znění | 28 |
| 2007/C 175/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 78/855/EHS o fúzích akciových společností a směrnice Rady 82/891/EHS o rozdělení akciových společností, pokud jde o požadavek na zprávu nezávislého znalce v případě fúze nebo rozdělení KOM(2007) 91 v konečném znění – 2007/0035 (COD) | 33 |
| 2007/C 175/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin KOM(2007) 90 v konečném znění – 2007/0037 (COD) | 37 |
| 2007/C 175/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o montáži zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci na kolové zemědělské a lesnické traktory KOM(2007) 192 v konečném znění – 2007/0066 (COD) | 40 |
| 2007/C 175/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek KOM(2006) 745 v konečném znění – 2006/0246 (COD) | 40 |
| 2007/C 175/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh KOM(2006) 388 v konečném znění – 2006/0136 COD | 44 |
| 2007/C 175/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o změně směrnice 2003/87/ES tak, aby se činnosti v oblasti letectví začlenily do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství KOM(2006) 818 v konečném znění – 2006/0304 (COD) | 47 |
| 2007/C 175/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní pravidla, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, a kterým se mění některá nařízení KOM(2007) 17 v konečném znění – 2007/0012 (CNS) | 53 |
| 2007/C 175/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/66/ES o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi KOM(2007) 93 v konečném znění – 2007/0036 (COD) | 57 |
| 2007/C 175/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Globalizace: výzvy a příležitosti pro EU | 57 |
| 2007/C 175/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Modernizace pracovního práva, jejímž cílem je řešit výzvy 21. století KOM(2006) 708 v konečném znění | 65 |
| 2007/C 175/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu doporučení Evropského parlamentu a Rady o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní vzdělávání KOM(2006) 479 v konečném znění – 2006/0163 (COD) | 74 |
| 2007/C 175/19 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem KOM(2006) 625 v konečném znění | 78 |
| 2007/C 175/20 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro provozování služeb letecké dopravy ve Společenství (přepracované znění) KOM(2006) 396 v konečném znění – 2006/0130 (COD) | 85 |
| 2007/C 175/21 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropská politika bezpečnosti silničního provozu a řidiči z povolání – bezpečná a zabezpečená parkovací místa | 88 |
| 2007/C 175/22 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucí právní předpisy pro přístupnost elektronických technologií | 91 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

436. plenární zasedání ve dnech 30. a 31. května 2007

2007/C 175/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů KOM(2006) 486 v konečném znění

KOM(2006) 486 v konečném znění

1

2007/C 175/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o statistickém programu Společenství na období 2008 až 2012 KOM(2006) 687 v konečném znění – 2006/0229 (COD)

KOM(2006) 687 v konečném znění – 2006/0229 (COD)

8

2007/C 175/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o čtvrtletní statistice volných pracovních míst ve Společenství KOM(2007) 76 v konečném znění

KOM(2007) 76 v konečném znění

11

2007/C 175/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k Evropské unii KOM(2007) 95 v konečném znění – 2007/0038 (COD)

KOM(2007) 95 v konečném znění – 2007/0038 (COD)

13

2007/C 175/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vnitřní trh služeb – požadavky na trh práce a ochranu spotřebitele

14

2007/C 175/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Normy kvality, jež je třeba dodržovat – hledisko sociálních partnerů a ostatních subjektů občanské společnosti, pokud jde o obsah, postupy a metody studií sociálního dopadu

21

2007/C 175/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 1997/7/ES ze dne 20. května 1997 o ochraně spotřebitele v případě smluv uzavřených na dálku KOM(2006) 514 v konečném znění

KOM(2006) 514 v konečném znění

28

2007/C 175/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 78/855/EHS o fúzích akciových společností a směrnice Rady 82/891/EHS o rozdělení akciových společností, pokud jde o požadavek na zprávu nezávislého znalce v případě fúze nebo rozdělení KOM(2007) 91 v konečném znění – 2007/0035 (COD)

KOM(2007) 91 v konečném znění – 2007/0035 (COD)

33

2007/C 175/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin KOM(2007) 90 v konečném znění – 2007/0037 (COD)

KOM(2007) 90 v konečném znění – 2007/0037 (COD)

37

2007/C 175/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o montáži zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci na kolové zemědělské a lesnické traktory KOM(2007) 192 v konečném znění – 2007/0066 (COD)

KOM(2007) 192 v konečném znění – 2007/0066 (COD)

40

2007/C 175/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek KOM(2006) 745 v konečném znění – 2006/0246 (COD)

KOM(2006) 745 v konečném znění – 2006/0246 (COD)

40

2007/C 175/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh KOM(2006) 388 v konečném znění – 2006/0136 COD

KOM(2006) 388 v konečném znění – 2006/0136 COD

44

2007/C 175/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o změně směrnice 2003/87/ES tak, aby se činnosti v oblasti letectví začlenily do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství KOM(2006) 818 v konečném znění – 2006/0304 (COD)

KOM(2006) 818 v konečném znění – 2006/0304 (COD)

47

2007/C 175/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní pravidla, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, a kterým se mění některá nařízení KOM(2007) 17 v konečném znění – 2007/0012 (CNS)

KOM(2007) 17 v konečném znění – 2007/0012 (CNS)

53

2007/C 175/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/66/ES o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi KOM(2007) 93 v konečném znění – 2007/0036 (COD)

KOM(2007) 93 v konečném znění – 2007/0036 (COD)

57

2007/C 175/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Globalizace: výzvy a příležitosti pro EU

57

2007/C 175/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Modernizace pracovního práva, jejímž cílem je řešit výzvy 21. století KOM(2006) 708 v konečném znění

KOM(2006) 708 v konečném znění

65

2007/C 175/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu doporučení Evropského parlamentu a Rady o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní vzdělávání KOM(2006) 479 v konečném znění – 2006/0163 (COD)

KOM(2006) 479 v konečném znění – 2006/0163 (COD)

74

2007/C 175/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem KOM(2006) 625 v konečném znění

KOM(2006) 625 v konečném znění

78

2007/C 175/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro provozování služeb letecké dopravy ve Společenství (přepracované znění) KOM(2006) 396 v konečném znění – 2006/0130 (COD)

KOM(2006) 396 v konečném znění – 2006/0130 (COD)

85

2007/C 175/21

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropská politika bezpečnosti silničního provozu a řidiči z povolání – bezpečná a zabezpečená parkovací místa

88

2007/C 175/22

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucí právní předpisy pro přístupnost elektronických technologií

91

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

436. plenární zasedání ve dnech 30. a 31. května 2007

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů

KOM(2006) 486 v konečném znění

(2007/C 175/01)

Dne 26. září 2006 se Rada, v souladu s článkem 93 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. dubna 2007. Zpravodajem byl pan IOZIA.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání dne 30. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 78 hlasy pro, 10 hlasů bylo proti a nikdo se nezdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor se domnívá, že není správné použít automatickou úpravu na základě míry inflace od roku 1992 v EU-12 vzhledem k tomu, že mezitím se v roce 1995 staly členy Evropské unie další tři země, 1. května 2004 dalších deset zemí a 1. ledna 2007 další dvě země. |
| --- | --- |

1.1

Výbor se domnívá, že není správné použít automatickou úpravu na základě míry inflace od roku 1992 v EU-12 vzhledem k tomu, že mezitím se v roce 1995 staly členy Evropské unie další tři země, 1. května 2004 dalších deset zemí a 1. ledna 2007 další dvě země.

| 1.2 | Výbor se domnívá, že k uskutečnění žádoucí harmonizace v EU-27 je třeba zvážit také přijetí maximální sazby spotřební daně. Jde totiž zcela určitě o opatření, které výhledově umožní účinně bojovat s pašováním a podvody a sblížit míry zdanění, a tak podpořit skutečný rozvoj vnitřního trhu. Zájmy spotřebitelů, které nelze považovat za překupníky, pokud nakupují alkoholické výrobky tam, kde jsou levnější, budou ochráněny postupnou harmonizací. |
| --- | --- |

1.2

Výbor se domnívá, že k uskutečnění žádoucí harmonizace v EU-27 je třeba zvážit také přijetí maximální sazby spotřební daně. Jde totiž zcela určitě o opatření, které výhledově umožní účinně bojovat s pašováním a podvody a sblížit míry zdanění, a tak podpořit skutečný rozvoj vnitřního trhu. Zájmy spotřebitelů, které nelze považovat za překupníky, pokud nakupují alkoholické výrobky tam, kde jsou levnější, budou ochráněny postupnou harmonizací.

| 1.3 | Výbor doporučuje, aby v souladu s rozhodnutím Evropského soudního dvora (1) bylo členským státům výslovně zakázáno přidávat k normálnímu režimu spotřebních daní a DPH další způsoby zdanění spotřeby, byť pod původním názvem „daň Společenství“. |
| --- | --- |

1.3

Výbor doporučuje, aby v souladu s rozhodnutím Evropského soudního dvora (1) bylo členským státům výslovně zakázáno přidávat k normálnímu režimu spotřebních daní a DPH další způsoby zdanění spotřeby, byť pod původním názvem „daň Společenství“.

| 1.4 | Výbor se nedomnívá, že v návrhu existují podmínky soudržnosti, které by opodstatnily právní základ podle článku 93 Smlouvy, jenž zplnomocňuje Radu jednomyslně přijmout ustanovení k harmonizaci vnitrostátních právních předpisů týkajících se daňových záležitostí. Návrh totiž nic neharmonizuje, jelikož ponechává členským státům volnost při stanovení svých sazeb vycházejících z minimálních sazeb. |
| --- | --- |

1.4

Výbor se nedomnívá, že v návrhu existují podmínky soudržnosti, které by opodstatnily právní základ podle článku 93 Smlouvy, jenž zplnomocňuje Radu jednomyslně přijmout ustanovení k harmonizaci vnitrostátních právních předpisů týkajících se daňových záležitostí. Návrh totiž nic neharmonizuje, jelikož ponechává členským státům volnost při stanovení svých sazeb vycházejících z minimálních sazeb.

| 1.5 | Výbor považuje za chybné snižování významu návrhu ze strany Komise, jež takto odůvodnila chybějící posouzení dopadů a konzultace zainteresovaných stran. Během slyšení, které se konalo ve Výboru, všichni účastníci vyjádřili svůj nesouhlas s návrhem Komise a požadovali, aby Komise propříště přikročila k důkladnému posouzení dopadů. |
| --- | --- |

1.5

Výbor považuje za chybné snižování významu návrhu ze strany Komise, jež takto odůvodnila chybějící posouzení dopadů a konzultace zainteresovaných stran. Během slyšení, které se konalo ve Výboru, všichni účastníci vyjádřili svůj nesouhlas s návrhem Komise a požadovali, aby Komise propříště přikročila k důkladnému posouzení dopadů.

| 1.6 | Výbor doufá, že návrh bude stažen, a žádá, aby Komise propříště aktualizovala odkazy na kódy kombinované nomenklatury uvedené ve směrnici 92/83/EHS a revidovala způsoby klasifikace. |
| --- | --- |

1.6

Výbor doufá, že návrh bude stažen, a žádá, aby Komise propříště aktualizovala odkazy na kódy kombinované nomenklatury uvedené ve směrnici 92/83/EHS a revidovala způsoby klasifikace.

2.   Návrh Komise

| 2.1 | Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů stanoví minimální sazby spotřební daně pro alkohol a různé kategorie alkoholických nápojů. Článek 8 stanoví, že Komise má pravidelně provádět hodnocení a podávat zprávy, případně návrh na změnu. |
| --- | --- |

2.1

Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů stanoví minimální sazby spotřební daně pro alkohol a různé kategorie alkoholických nápojů. Článek 8 stanoví, že Komise má pravidelně provádět hodnocení a podávat zprávy, případně návrh na změnu.

| 2.2 | Z diskuse, která následovala poté, co Komise dne 26. května 2004 předložila zprávu, v níž dospěla k závěru o vhodnosti zvýšené konvergence minimálních sazeb spotřební daně s cílem zajistit lepší fungování vnitřního trhu a zabránit podvodům a pašování vznikajícím z důvodu rozdílů mezi stávajícími režimy členských států, vyplynula výzva Rady „předložit návrh na úpravu minimálních sazeb spotřební daně s cílem zabránit poklesu skutečné hodnoty minimálních sazeb Společenství, který stanoví přechodné období a výjimky pro členské státy, které by mohly mít potíže se zvyšováním svých sazeb“. Rada kromě toho dodala, že „Komise by měla náležitě zohlednit i celkovou politickou citlivost této zvláštní otázky“. |
| --- | --- |

2.2

Z diskuse, která následovala poté, co Komise dne 26. května 2004 předložila zprávu, v níž dospěla k závěru o vhodnosti zvýšené konvergence minimálních sazeb spotřební daně s cílem zajistit lepší fungování vnitřního trhu a zabránit podvodům a pašování vznikajícím z důvodu rozdílů mezi stávajícími režimy členských států, vyplynula výzva Rady „předložit návrh na úpravu minimálních sazeb spotřební daně s cílem zabránit poklesu skutečné hodnoty minimálních sazeb Společenství, který stanoví přechodné období a výjimky pro členské státy, které by mohly mít potíže se zvyšováním svých sazeb“. Rada kromě toho dodala, že „Komise by měla náležitě zohlednit i celkovou politickou citlivost této zvláštní otázky“.

| 2.3 | Komise proto navrhuje změnit směrnici takto:






  — | s účinností od 1. ledna 2008 zvýšit minimální sazby pro alkohol, meziprodukty a pivo v řádu o 31 %, což odpovídá míře inflace v období od roku 1993 do roku 2005, |
| --- | --- | --- |

2.3

Komise proto navrhuje změnit směrnici takto:

—

s účinností od 1. ledna 2008 zvýšit minimální sazby pro alkohol, meziprodukty a pivo v řádu o 31 %, což odpovídá míře inflace v období od roku 1993 do roku 2005,

| — | stanovit odklad vstupu v platnost nových sazeb v délce jednoho roku pro země, které by musely zvýšit své účinné sazby o více než 10 %, a v délce dvou let pro země, které by musely své sazby zvýšit o více než 20 %, |
| --- | --- |

—

stanovit odklad vstupu v platnost nových sazeb v délce jednoho roku pro země, které by musely zvýšit své účinné sazby o více než 10 %, a v délce dvou let pro země, které by musely své sazby zvýšit o více než 20 %,

| — | prodloužit období pro postup hodnocení stanovené v článku 8 směrnice ze 2 na 4 roky. |
| --- | --- |

—

prodloužit období pro postup hodnocení stanovené v článku 8 směrnice ze 2 na 4 roky.

| 2.4 | Hlavním účelem návrhu, jak ho požadovala Rada, je obnovit skutečnou hodnotu sazeb z roku 1992, což podle Komise znamená takovou hodnotu, která je schopná „zabezpečit fungovaní vnitřního trhu“. |
| --- | --- |

2.4

Hlavním účelem návrhu, jak ho požadovala Rada, je obnovit skutečnou hodnotu sazeb z roku 1992, což podle Komise znamená takovou hodnotu, která je schopná „zabezpečit fungovaní vnitřního trhu“.

3.   Připomínky

| 3.1 | Vzhledem k chybějícímu posouzení dopadů Výbor považoval za vhodné přímo vyslechnout názory sdružení výrobců, spotřebitelů a odborových organizací. Všichni účastníci během slyšení jednohlasně vyjádřili své pochyby o návrhu směrnice. Některé organizace také poznamenaly, že tento návrh zvýší rozdíly v zacházení mezi jednotlivými alkoholickými nápoji a jasně znevýhodní nápoje, které podléhají spotřební dani. Naopak výrobci nápojů, které dani nepodléhají, požadují, aby se neměnila stávající úprava, která je ostatně definována v dohodách o společné zemědělské politice. |
| --- | --- |

3.1

Vzhledem k chybějícímu posouzení dopadů Výbor považoval za vhodné přímo vyslechnout názory sdružení výrobců, spotřebitelů a odborových organizací. Všichni účastníci během slyšení jednohlasně vyjádřili své pochyby o návrhu směrnice. Některé organizace také poznamenaly, že tento návrh zvýší rozdíly v zacházení mezi jednotlivými alkoholickými nápoji a jasně znevýhodní nápoje, které podléhají spotřební dani. Naopak výrobci nápojů, které dani nepodléhají, požadují, aby se neměnila stávající úprava, která je ostatně definována v dohodách o společné zemědělské politice.

| 3.2 | Účastníci slyšení (2) se rovněž shodli na tom, že je třeba zvážit sociálně-zdravotní hlediska, ale že se tato hlediska nesmějí stát výchozím bodem pro zdanění, a požadují, aby se uskutečnila kampaň na téma „zodpovědná konzumace“ s cílem potlačit rizika nadměrné konzumace, s čímž Výbor souhlasí. Rovněž bylo zdůrazněno, že evropský průmysl má v tomto odvětví světové prvenství a významně přispívá k evropskému HDP a přímé i nepřímé zaměstnanosti. |
| --- | --- |

3.2

Účastníci slyšení (2) se rovněž shodli na tom, že je třeba zvážit sociálně-zdravotní hlediska, ale že se tato hlediska nesmějí stát výchozím bodem pro zdanění, a požadují, aby se uskutečnila kampaň na téma „zodpovědná konzumace“ s cílem potlačit rizika nadměrné konzumace, s čímž Výbor souhlasí. Rovněž bylo zdůrazněno, že evropský průmysl má v tomto odvětví světové prvenství a významně přispívá k evropskému HDP a přímé i nepřímé zaměstnanosti.

| 3.3 | Na první pohled se zdá, že návrh na změnu směrnice je běžným zákrokem, prostou úpravou číselných hodnot v souladu s inflací od roku 1993 do současnosti. Ve skutečnosti však jde o velmi složité a citlivé téma, na němž se ukazuje, jak jsou vnitrostátní politiky a zájmy značně vzdálené ústupkům ve prospěch skutečně důležitého sbližování daní ve Společenství. Výbor se několikrát vyslovil pro proces daňové harmonizace a považuje tento proces za nezbytný nástroj pro to, aby spotřebitelé ocenili výhody jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.3

Na první pohled se zdá, že návrh na změnu směrnice je běžným zákrokem, prostou úpravou číselných hodnot v souladu s inflací od roku 1993 do současnosti. Ve skutečnosti však jde o velmi složité a citlivé téma, na němž se ukazuje, jak jsou vnitrostátní politiky a zájmy značně vzdálené ústupkům ve prospěch skutečně důležitého sbližování daní ve Společenství. Výbor se několikrát vyslovil pro proces daňové harmonizace a považuje tento proces za nezbytný nástroj pro to, aby spotřebitelé ocenili výhody jednotného trhu.

| 3.4 | Zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ve dnech 7. a 28. listopadu 2006, která se mimo jiné věnovala i přezkoumání tohoto návrhu, znovu otevřela dlouhé diskuse mezi členskými státy a v podstatě znovu navrhla rámec, jenž v roce 1992 určil znění směrnice, kterou se podařilo stanovit výhradně minimální sazby bez jakékoliv možnosti určit společný postup harmonizace a sbližování sazeb spotřebních daní. |
| --- | --- |

3.4

Zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ve dnech 7. a 28. listopadu 2006, která se mimo jiné věnovala i přezkoumání tohoto návrhu, znovu otevřela dlouhé diskuse mezi členskými státy a v podstatě znovu navrhla rámec, jenž v roce 1992 určil znění směrnice, kterou se podařilo stanovit výhradně minimální sazby bez jakékoliv možnosti určit společný postup harmonizace a sbližování sazeb spotřebních daní.

| 3.5 | Při pozorném sledování sazeb v jednotlivých členských státech lze zjistit skutečně výrazné rozdíly. Zpráva z 26. května 2004 uvedla opatření použitá pro různé druhy nápojů (3) ve 25 členských státech a v té době kandidátských zemích, které se od 1. ledna 2007 staly členy Evropské unie, tedy v Rumunsku a Bulharsku. Rozdíl mezi minimálními a maximálními sazbami je 1 100 %! |
| --- | --- |

3.5

Při pozorném sledování sazeb v jednotlivých členských státech lze zjistit skutečně výrazné rozdíly. Zpráva z 26. května 2004 uvedla opatření použitá pro různé druhy nápojů (3) ve 25 členských státech a v té době kandidátských zemích, které se od 1. ledna 2007 staly členy Evropské unie, tedy v Rumunsku a Bulharsku. Rozdíl mezi minimálními a maximálními sazbami je 1 100 %!

| 3.6 | Například pro víno se pohybují v rozmezí 0 až 273 EUR/hl, pro šumivé víno v rozmezí 0 až 546 EUR/hl, pro pivo od 0,748 EUR na stupeň Plato (4), což se rovná 1,87 až 19,87 EUR na hektolitr/stupeň alkoholu, pro nešumivé a šumivé meziprodukty 45 až 497 EUR/hl, pro čistý alkohol 550 až 5 519 EUR/hl, což pro 40° alkoholické nápoje znamená 220 až 2 210 EUR/hl. |
| --- | --- |

3.6

Například pro víno se pohybují v rozmezí 0 až 273 EUR/hl, pro šumivé víno v rozmezí 0 až 546 EUR/hl, pro pivo od 0,748 EUR na stupeň Plato (4), což se rovná 1,87 až 19,87 EUR na hektolitr/stupeň alkoholu, pro nešumivé a šumivé meziprodukty 45 až 497 EUR/hl, pro čistý alkohol 550 až 5 519 EUR/hl, což pro 40° alkoholické nápoje znamená 220 až 2 210 EUR/hl.

| 3.7 | Úprava hodnoty minimálních sazeb navržená Komisí by snížila rozdíl mezi sazbami používanými v jednotlivých zemích z 1 100 % na hodnotu pohybující se v rozmezí 800 až 1 000 %. Tvrzení Komise, že toto opatření může zajistit fungování jednotného trhu, se tedy zdá opravdu nepředložené. Výbor kromě minimální sazby navrhuje zavedení i maximální sazby, která výhledově umožní bojovat proti pašování a podvodům, a tak dosáhnout účinného výsledku. |
| --- | --- |

3.7

Úprava hodnoty minimálních sazeb navržená Komisí by snížila rozdíl mezi sazbami používanými v jednotlivých zemích z 1 100 % na hodnotu pohybující se v rozmezí 800 až 1 000 %. Tvrzení Komise, že toto opatření může zajistit fungování jednotného trhu, se tedy zdá opravdu nepředložené. Výbor kromě minimální sazby navrhuje zavedení i maximální sazby, která výhledově umožní bojovat proti pašování a podvodům, a tak dosáhnout účinného výsledku.

| 3.8 | Stejně tak nepřesvědčivé se zdá zdůraznění, že úprava hodnoty minimálních sazeb v souladu s mírou inflace nepřináší zvýšení skutečné hodnoty. Komise měla kvůli úplnosti informací předložit dynamický průběh spotřebních daní používaných v členských státech od data předložení návrhu na harmonizaci, kterým byla Bílá kniha z roku 1985. Konkrétním výsledkem však bylo, s několika výjimkami, vyvolání zvýšení skutečné hodnoty spotřebních daní v členských státech na konci období stanoveného pro výjimky pro některé země. Výbor negativně hodnotí všechny zmíněné vnitrostátní praktiky, které ke spotřebním daním přidávají další způsoby zdanění, byť pod názvem „daň Společenství“. |
| --- | --- |

3.8

Stejně tak nepřesvědčivé se zdá zdůraznění, že úprava hodnoty minimálních sazeb v souladu s mírou inflace nepřináší zvýšení skutečné hodnoty. Komise měla kvůli úplnosti informací předložit dynamický průběh spotřebních daní používaných v členských státech od data předložení návrhu na harmonizaci, kterým byla Bílá kniha z roku 1985. Konkrétním výsledkem však bylo, s několika výjimkami, vyvolání zvýšení skutečné hodnoty spotřebních daní v členských státech na konci období stanoveného pro výjimky pro některé země. Výbor negativně hodnotí všechny zmíněné vnitrostátní praktiky, které ke spotřebním daním přidávají další způsoby zdanění, byť pod názvem „daň Společenství“.

| 3.9 | Tento průběh potvrzuje studie, kterou Komise zadala (5), v níž se uvádí, že s výjimkou tří členských států všechny ostatní hodnotu svých spotřebních daní zvyšovaly každý rok nebo každých několik let. |
| --- | --- |

3.9

Tento průběh potvrzuje studie, kterou Komise zadala (5), v níž se uvádí, že s výjimkou tří členských států všechny ostatní hodnotu svých spotřebních daní zvyšovaly každý rok nebo každých několik let.

| 3.10 | V této studii, jež brala v úvahu cenovou pružnost poptávky, se dále uvádí, že za předpokladu úpravy minimálních sazeb v souladu s mírou inflace:






  — | by z toho alkoholické nápoje měly značný prospěch, zejména v severských zemích, ale i ve Spojeném království a Irsku, |
| --- | --- | --- |

3.10

V této studii, jež brala v úvahu cenovou pružnost poptávky, se dále uvádí, že za předpokladu úpravy minimálních sazeb v souladu s mírou inflace:

—

by z toho alkoholické nápoje měly značný prospěch, zejména v severských zemích, ale i ve Spojeném království a Irsku,

| — | by se v případě relativně vysoké cenové pružnosti spotřeba alkoholických nápojů (s vysokým obsahem alkoholu) zvýšila vzhledem k předpokladu křížové pružnosti (vztah mezi poptávkou po určitém druhu výrobku a cenami ostatních kategorií výrobků) (6), |
| --- | --- |

—

by se v případě relativně vysoké cenové pružnosti spotřeba alkoholických nápojů (s vysokým obsahem alkoholu) zvýšila vzhledem k předpokladu křížové pružnosti (vztah mezi poptávkou po určitém druhu výrobku a cenami ostatních kategorií výrobků) (6),

| — | by v případě vysoké cenové pružnosti ztratily hlavně pivo a víno; severské země by zaznamenaly značný pokles spotřeby vína, naopak Německo, Belgie, Francie a Lucembursko by zaznamenaly pokles spotřeby piva. |
| --- | --- |

—

by v případě vysoké cenové pružnosti ztratily hlavně pivo a víno; severské země by zaznamenaly značný pokles spotřeby vína, naopak Německo, Belgie, Francie a Lucembursko by zaznamenaly pokles spotřeby piva.

| 3.11 | Bylo by nicméně zajímavé provést porovnání účinků rozdílů mezi minimálními sazbami popsanými ve studii, jež se omezila na EU-15, a účinků vypočítaných na základě nové velikosti EU o 27 členech. |
| --- | --- |

3.11

Bylo by nicméně zajímavé provést porovnání účinků rozdílů mezi minimálními sazbami popsanými ve studii, jež se omezila na EU-15, a účinků vypočítaných na základě nové velikosti EU o 27 členech.

| 3.12 | Výbor si klade otázku, zda by Komise měla v otázce, o které bylo výslovně řečeno, že je citlivá, nadále přebírat roli notáře, nebo zda by naopak neměla po diskusi s členskými státy předkládat návrhy, které by mohly skutečně zmírnit značné narušování hospodářské soutěže dané zachováváním tak odlišného režimu zdanění. |
| --- | --- |

3.12

Výbor si klade otázku, zda by Komise měla v otázce, o které bylo výslovně řečeno, že je citlivá, nadále přebírat roli notáře, nebo zda by naopak neměla po diskusi s členskými státy předkládat návrhy, které by mohly skutečně zmírnit značné narušování hospodářské soutěže dané zachováváním tak odlišného režimu zdanění.

| 3.13 | Dalším faktem, který Komise při sestavování svého návrhu na změnu směrnice 92/84/EHS nijak nezohlednila, je to, že v roce 1992 v Evropském společenství o 12 členských státech nebyl vnitřní rozdíl příjmu na hlavu takový, aby ze stanovených sazeb skutečně učinil zátěž. V EU s 27 členskými státy, v níž jsou úrovně platů a důchodů tak odlišné, je zvažování stejné míry zdanění v nových i starých členských státech nespravedlivým opatřením, které zasáhne výhradně nejnižší příjmy. Pro pracující a důchodce, jejichž mzdy a důchody nejsou vyšší než 100–150 EUR měsíčně a kteří se již museli podrobit zvýšení spotřebních daní z alkoholu ve výši 50–400 %, by další zvýšení o 31 % rozhodně znamenalo negativní dopad na spotřebu. |
| --- | --- |

3.13

Dalším faktem, který Komise při sestavování svého návrhu na změnu směrnice 92/84/EHS nijak nezohlednila, je to, že v roce 1992 v Evropském společenství o 12 členských státech nebyl vnitřní rozdíl příjmu na hlavu takový, aby ze stanovených sazeb skutečně učinil zátěž. V EU s 27 členskými státy, v níž jsou úrovně platů a důchodů tak odlišné, je zvažování stejné míry zdanění v nových i starých členských státech nespravedlivým opatřením, které zasáhne výhradně nejnižší příjmy. Pro pracující a důchodce, jejichž mzdy a důchody nejsou vyšší než 100–150 EUR měsíčně a kteří se již museli podrobit zvýšení spotřebních daní z alkoholu ve výši 50–400 %, by další zvýšení o 31 % rozhodně znamenalo negativní dopad na spotřebu.

| 3.14 | Navržená automatická úprava tedy kromě velmi ojedinělých výjimek odporuje všem protiinflačním politikám zavedeným členskými státy, které již dávno zrušily, tam, kde existovaly, mechanismy automatické valorizace mezd a důchodů Komise dostatečně nevysvětluje, proč se má podobný mechanismus udržovat pouze pro daně a spotřební daně. |
| --- | --- |

3.14

Navržená automatická úprava tedy kromě velmi ojedinělých výjimek odporuje všem protiinflačním politikám zavedeným členskými státy, které již dávno zrušily, tam, kde existovaly, mechanismy automatické valorizace mezd a důchodů Komise dostatečně nevysvětluje, proč se má podobný mechanismus udržovat pouze pro daně a spotřební daně.

| 3.15 | Výbor se naopak domnívá, že současný režim je naprosto nevyhovující, a zvýšení o míru inflace (v EU-12, EU-25 nebo EU-27?) považuje za zbytečně penalizující opatření, zejména pro nejnižší příjmy, stejně jako jím jsou všechny nepřímé daně, které nepřihlížejí ke skutečnému příjmu poplatníka. |
| --- | --- |

3.15

Výbor se naopak domnívá, že současný režim je naprosto nevyhovující, a zvýšení o míru inflace (v EU-12, EU-25 nebo EU-27?) považuje za zbytečně penalizující opatření, zejména pro nejnižší příjmy, stejně jako jím jsou všechny nepřímé daně, které nepřihlížejí ke skutečnému příjmu poplatníka.

| 3.16 | Mírná konzumace některých druhů alkoholických nápojů je tak jako v případě vína v některých členských státech součástí kultury a historie evropských národů. Na tento problém, i v jeho návaznostech, je proto třeba nahlížet globálně. |
| --- | --- |

3.16

Mírná konzumace některých druhů alkoholických nápojů je tak jako v případě vína v některých členských státech součástí kultury a historie evropských národů. Na tento problém, i v jeho návaznostech, je proto třeba nahlížet globálně.

| 3.17 | Výbor respektuje volbu zemí, které přijaly přísnou daňovou politiku týkající se alkoholu a tabáku, pravděpodobně vyvolanou průvodními jevy nadměrné konzumace, zvlášť mezi mladými lidmi. Některé členské státy prohlásily, že jejich daňová politika musí brát v úvahu veřejné zdraví, tato svobodná rozhodnutí však nemohou ovlivňovat volbu a důvody ostatních členských států. |
| --- | --- |

3.17

Výbor respektuje volbu zemí, které přijaly přísnou daňovou politiku týkající se alkoholu a tabáku, pravděpodobně vyvolanou průvodními jevy nadměrné konzumace, zvlášť mezi mladými lidmi. Některé členské státy prohlásily, že jejich daňová politika musí brát v úvahu veřejné zdraví, tato svobodná rozhodnutí však nemohou ovlivňovat volbu a důvody ostatních členských států.

| 3.18 | Výbor se již v této souvislosti vyjádřil ve stanovisku (7), v němž zdůraznil že „závislost na alkoholu lze nejlépe řešit pomocí vzdělání, informací a výcvikových programů, jež jsou zaměřeny v prvé řadě na osoby s nadměrnou konzumací alkoholu“. |
| --- | --- |

3.18

Výbor se již v této souvislosti vyjádřil ve stanovisku (7), v němž zdůraznil že „závislost na alkoholu lze nejlépe řešit pomocí vzdělání, informací a výcvikových programů, jež jsou zaměřeny v prvé řadě na osoby s nadměrnou konzumací alkoholu“.

| 3.19 | Výbor se nedomnívá, že existují podmínky uvedené v článku 93 Smlouvy o založení ES, jenž zplnomocňuje Radu jednomyslně přijmout ustanovení k harmonizaci daňového režimu v rozsahu, v jakém je tato harmonizace nezbytná pro vytvoření nebo zlepšení fungování vnitřního trhu ve lhůtě uvedené v článku 14. Zvýšení minimálních spotřebních daní totiž nepodporuje harmonizaci, ale pouze minimální základ, který může každý členský stát podle svého rozhodnutí neomezeně zvyšovat. Skutečné sazby se od přijetí směrnice 92/84/EHS navzájem ještě více vzdálily, což je důkazem, že harmonizaci nebylo možné provést prostřednictvím této směrnice. |
| --- | --- |

3.19

Výbor se nedomnívá, že existují podmínky uvedené v článku 93 Smlouvy o založení ES, jenž zplnomocňuje Radu jednomyslně přijmout ustanovení k harmonizaci daňového režimu v rozsahu, v jakém je tato harmonizace nezbytná pro vytvoření nebo zlepšení fungování vnitřního trhu ve lhůtě uvedené v článku 14. Zvýšení minimálních spotřebních daní totiž nepodporuje harmonizaci, ale pouze minimální základ, který může každý členský stát podle svého rozhodnutí neomezeně zvyšovat. Skutečné sazby se od přijetí směrnice 92/84/EHS navzájem ještě více vzdálily, což je důkazem, že harmonizaci nebylo možné provést prostřednictvím této směrnice.

4.   Boj proti podvodům a pašování

| 4.1 | Dalším negativním hlediskem způsobeným velkými rozdíly ve zdanění je kromě kladení překážek řádnému fungování vnitřního trhu silný sklon k vyhýbání se placení spotřebních daní buď částečnému, kdy jsou daně placeny v jiném členském státu, než ve státu konečné spotřeby, nebo úplnému, kdy dochází k dovozům ze třetích zemí nebo se odklání zboží, které je dopravováno v režimu podmíněného osvobození od daně. |
| --- | --- |

4.1

Dalším negativním hlediskem způsobeným velkými rozdíly ve zdanění je kromě kladení překážek řádnému fungování vnitřního trhu silný sklon k vyhýbání se placení spotřebních daní buď částečnému, kdy jsou daně placeny v jiném členském státu, než ve státu konečné spotřeby, nebo úplnému, kdy dochází k dovozům ze třetích zemí nebo se odklání zboží, které je dopravováno v režimu podmíněného osvobození od daně.

| 4.2 | Rozvoj elektronického obchodování je další oblastí možných daňových podvodů vzhledem k nemožnosti kontrolovat zásilkový prodej a neexistenci koordinované politiky boje proti podvodům v oblasti spotřebních daní z alkoholu, což je způsobeno tím, že některé členské státy tyto podvody nepovažují za problém a že se tento jev týká výhradně oblastí s vyšším zdaněním. |
| --- | --- |

4.2

Rozvoj elektronického obchodování je další oblastí možných daňových podvodů vzhledem k nemožnosti kontrolovat zásilkový prodej a neexistenci koordinované politiky boje proti podvodům v oblasti spotřebních daní z alkoholu, což je způsobeno tím, že některé členské státy tyto podvody nepovažují za problém a že se tento jev týká výhradně oblastí s vyšším zdaněním.

| 4.3 | Vnější hranice EU po rozšíření dosáhly zemí, ve kterých je úroveň zdanění mnohem nižší než je průměrná úroveň zdanění v EU, čímž exponenciálně narostla možnost podvodů. V některých zemích, které nyní sousedí s EU, je korupce velmi vysoká a týká se i celních úřadů. Opatření boje proti pašování musejí být dále posílena, a pokud by mělo být zvýšení spotřebních daní splněno podle návrhu, budou ziskové marže mezinárodních překupníků ještě vyšší. |
| --- | --- |

4.3

Vnější hranice EU po rozšíření dosáhly zemí, ve kterých je úroveň zdanění mnohem nižší než je průměrná úroveň zdanění v EU, čímž exponenciálně narostla možnost podvodů. V některých zemích, které nyní sousedí s EU, je korupce velmi vysoká a týká se i celních úřadů. Opatření boje proti pašování musejí být dále posílena, a pokud by mělo být zvýšení spotřebních daní splněno podle návrhu, budou ziskové marže mezinárodních překupníků ještě vyšší.

| 4.4 | Unie se již od roku 1992 zabývala bojem proti podvodům s výrobky podléhajícími spotřební dani a vydala směrnici Rady 92/12/EHS ze dne 25. února 1992 o obecné úpravě, držení, pohybu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani. V důsledku nedostatečných výsledků, kterých bylo dosaženo, byla tato směrnice změněna v roce 2004 směrnicí Rady 2004/106/ES ze dne 16. listopadu 2004, kterou se měnila i směrnice 77/799/EHS o vzájemné pomoci mezi příslušnými orgány členských států v oblasti přímých daní, některých spotřebních daní a daní z pojistného. |
| --- | --- |

4.4

Unie se již od roku 1992 zabývala bojem proti podvodům s výrobky podléhajícími spotřební dani a vydala směrnici Rady 92/12/EHS ze dne 25. února 1992 o obecné úpravě, držení, pohybu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani. V důsledku nedostatečných výsledků, kterých bylo dosaženo, byla tato směrnice změněna v roce 2004 směrnicí Rady 2004/106/ES ze dne 16. listopadu 2004, kterou se měnila i směrnice 77/799/EHS o vzájemné pomoci mezi příslušnými orgány členských států v oblasti přímých daní, některých spotřebních daní a daní z pojistného.

| 4.5 | V jednom ze svých stanovisek (8) Výbor v této souvislosti tvrdil, že pro účinný boj proti podvodům „je zjevně nezbytné modernizovat, posílit, zjednodušit a zefektivnit nástroj správní spolupráce a výměny informací mezi členskými státy v oblasti spotřebních daní“. |
| --- | --- |

4.5

V jednom ze svých stanovisek (8) Výbor v této souvislosti tvrdil, že pro účinný boj proti podvodům „je zjevně nezbytné modernizovat, posílit, zjednodušit a zefektivnit nástroj správní spolupráce a výměny informací mezi členskými státy v oblasti spotřebních daní“.

| 4.6 | V tomtéž stanovisku byla rovněž zdůrazněna skutečnost, že „výhody, které by vyplynuly z účinnějšího fungování jednotného trhu, v tomto případě postupy k odhalení daňových podvodů a úniků a boji proti nim, jsou opět omezeny vůlí chránit národní zájmy“. Dále zde bylo uvedeno, že „není pochyb o tom, že mnohé praktiky podvodů mají přímou souvislost s mnohdy nápadnými rozdíly mezi sazbami spotřebních daní v různých členských státech“.
  „EHSV využívá této příležitosti ke kritice omezení souvisejících s platností zásady jednomyslnosti, jež v současnosti řídí většinu rozhodnutí Společenství v oblasti daňových předpisů, a zdůrazňuje, že je nutné tuto zásadu nahradit zásadou usnášení se většinou, i kvalifikovanou, jedná-li se o daně, které ovlivňují fungování vnitřního trhu nebo jsou příčinou narušení hospodářské soutěže.“ |
| --- | --- |

4.6

V tomtéž stanovisku byla rovněž zdůrazněna skutečnost, že „výhody, které by vyplynuly z účinnějšího fungování jednotného trhu, v tomto případě postupy k odhalení daňových podvodů a úniků a boji proti nim, jsou opět omezeny vůlí chránit národní zájmy“. Dále zde bylo uvedeno, že „není pochyb o tom, že mnohé praktiky podvodů mají přímou souvislost s mnohdy nápadnými rozdíly mezi sazbami spotřebních daní v různých členských státech“.

„EHSV využívá této příležitosti ke kritice omezení souvisejících s platností zásady jednomyslnosti, jež v současnosti řídí většinu rozhodnutí Společenství v oblasti daňových předpisů, a zdůrazňuje, že je nutné tuto zásadu nahradit zásadou usnášení se většinou, i kvalifikovanou, jedná-li se o daně, které ovlivňují fungování vnitřního trhu nebo jsou příčinou narušení hospodářské soutěže.“

| 4.7 | Výbor přednesl a časem potvrdil koncepce, které v této oblasti považuje za zásadní:






  — | posílení správní spolupráce, stálého dialogu mezi daňovými správami, vzájemné pomoci, nepřetržitého a společného školení pracovníků v oblasti potírání podvodů propojením policejních a daňových orgánů na kompatibilních platformách a sdílením databází, |
| --- | --- | --- |

4.7

Výbor přednesl a časem potvrdil koncepce, které v této oblasti považuje za zásadní:

—

posílení správní spolupráce, stálého dialogu mezi daňovými správami, vzájemné pomoci, nepřetržitého a společného školení pracovníků v oblasti potírání podvodů propojením policejních a daňových orgánů na kompatibilních platformách a sdílením databází,

| — | podpora procesů harmonizace daní, ať v oblasti přímého zdanění, nebo v komplexnější oblasti spotřebních daní, |
| --- | --- |

—

podpora procesů harmonizace daní, ať v oblasti přímého zdanění, nebo v komplexnější oblasti spotřebních daní,

| — | spuštění procesu překonání jednomyslnosti v některých daňových tématech, počínaje těmi, které lze realizovat snadněji, |
| --- | --- |

—

spuštění procesu překonání jednomyslnosti v některých daňových tématech, počínaje těmi, které lze realizovat snadněji,

| — | překonání modelu zdanění DPH, jenž je nakloněn podvodům, |
| --- | --- |

—

překonání modelu zdanění DPH, jenž je nakloněn podvodům,

| — | nezvyšování daňového tlaku. |
| --- | --- |

—

nezvyšování daňového tlaku.

| 4.8 | Například ve Švédsku bylo v roce 2004 pouze v sektoru piva dovezeno cestujícími nebo nelegálně přibližně 164 milionů litrů, což se rovná prodejům státního monopolu (Systembolaget) ve výši 173 milionů litrů; to odpovídá ztrátě švédské státní pokladny na spotřebních daních a DPH ve výši asi 190 milionů eur. Tyto nákupy se od roku 2002, kdy byl zrušen zvláštní režim omezující nákupy v zahraničí, zvýšily o 40 %. Odhaduje se, že v posledních dvou letech došlo ke zdvojnásobení pašování. Dánsko odhaduje množství piva zakoupeného cestujícími v Německu na 95 milionů litrů. Připočte-li se k této částce přibližně 10 % pašovaného zboží, dostaneme se k tomu, že asi 30 % piva vypitého v Dánsku unikne dánskému zdanění. Do Finska dovezli cestující v roce 2005 více než 42 milionů litrů, což je 10 % celkové spotřeby, a tak způsobili ztrátu výnosu ve výši překračující 50 milionů eur. Do Rakouska bylo z Německa a České republiky dovezeno cestujícími 30 milionů litrů a Spojeného království 100 milionů, k čemuž je nutné připočítat množství pocházející z pašování ve velkém měřítku (9). |
| --- | --- |

4.8

Například ve Švédsku bylo v roce 2004 pouze v sektoru piva dovezeno cestujícími nebo nelegálně přibližně 164 milionů litrů, což se rovná prodejům státního monopolu (Systembolaget) ve výši 173 milionů litrů; to odpovídá ztrátě švédské státní pokladny na spotřebních daních a DPH ve výši asi 190 milionů eur. Tyto nákupy se od roku 2002, kdy byl zrušen zvláštní režim omezující nákupy v zahraničí, zvýšily o 40 %. Odhaduje se, že v posledních dvou letech došlo ke zdvojnásobení pašování. Dánsko odhaduje množství piva zakoupeného cestujícími v Německu na 95 milionů litrů. Připočte-li se k této částce přibližně 10 % pašovaného zboží, dostaneme se k tomu, že asi 30 % piva vypitého v Dánsku unikne dánskému zdanění. Do Finska dovezli cestující v roce 2005 více než 42 milionů litrů, což je 10 % celkové spotřeby, a tak způsobili ztrátu výnosu ve výši překračující 50 milionů eur. Do Rakouska bylo z Německa a České republiky dovezeno cestujícími 30 milionů litrů a Spojeného království 100 milionů, k čemuž je nutné připočítat množství pocházející z pašování ve velkém měřítku (9).

5.   Struktura spotřebních daní z alkoholických nápojů

| 5.1 | Komise ve zprávě z roku 2004 poukázala na problémy, které byly v průběhu času identifikovány v souvislosti s prováděním směrnice 92/84/ES, a to zejména tři z nich:






  — | možnost, která připouští, aby členské státy odlišně zdaňovaly tiché a šumivé alkoholické nápoje, |
| --- | --- | --- |

5.1

Komise ve zprávě z roku 2004 poukázala na problémy, které byly v průběhu času identifikovány v souvislosti s prováděním směrnice 92/84/ES, a to zejména tři z nich:

—

možnost, která připouští, aby členské státy odlišně zdaňovaly tiché a šumivé alkoholické nápoje,

| — | nutnost aktualizovat odkazy na kódy kombinované nomenklatury uvedené ve směrnici 92/83/EHS z důvodu vymezení kategorií alkoholických nápojů pro daňové účely a s cílem zohlednit případné změny kódů kombinované nomenklatury, ke kterým došlo od roku 1992, |
| --- | --- |

—

nutnost aktualizovat odkazy na kódy kombinované nomenklatury uvedené ve směrnici 92/83/EHS z důvodu vymezení kategorií alkoholických nápojů pro daňové účely a s cílem zohlednit případné změny kódů kombinované nomenklatury, ke kterým došlo od roku 1992,

| — | skutečnost, že klasifikace alkoholických nápojů v kategoriích stanovených směrnicí 92/83/EHS vedla k existenci odlišných klasifikací a v důsledku i různého zdanění stejného výrobku v různých členských státech. |
| --- | --- |

—

skutečnost, že klasifikace alkoholických nápojů v kategoriích stanovených směrnicí 92/83/EHS vedla k existenci odlišných klasifikací a v důsledku i různého zdanění stejného výrobku v různých členských státech.

| 5.2 | Pokud jde o první bod, Komise zdůvodňuje návrh na překonání možnosti podrobit šumivá vína odlišnému zacházení než vína tichá tím, že nyní zmizely důvody, jež daly vzniknout této možnosti, totiž že šumivá vína jsou luxusním výrobkem (pravý opak platí spíše pro některá tichá vína). |
| --- | --- |

5.2

Pokud jde o první bod, Komise zdůvodňuje návrh na překonání možnosti podrobit šumivá vína odlišnému zacházení než vína tichá tím, že nyní zmizely důvody, jež daly vzniknout této možnosti, totiž že šumivá vína jsou luxusním výrobkem (pravý opak platí spíše pro některá tichá vína).

| 5.3 | Pokud jde o druhý bod, směrnice 92/83/EHS (o struktuře spotřebních daní) v čl. 26 stanoví, že kódy kombinované nomenklatury určené v této směrnici jsou ty, které jsou platné ke dni přijetí směrnice (19. října 1992); Komise místo toho navrhuje odkazovat na kódy kombinované nomenklatury platné k co nejnovějšímu datu a do budoucna přijímat rozhodnutí o změnách v souladu s čl. 24 směrnice 92/12/EHS (se zapojením Výboru pro spotřební daně, jak je stanoveno pro energetické produkty). |
| --- | --- |

5.3

Pokud jde o druhý bod, směrnice 92/83/EHS (o struktuře spotřebních daní) v čl. 26 stanoví, že kódy kombinované nomenklatury určené v této směrnici jsou ty, které jsou platné ke dni přijetí směrnice (19. října 1992); Komise místo toho navrhuje odkazovat na kódy kombinované nomenklatury platné k co nejnovějšímu datu a do budoucna přijímat rozhodnutí o změnách v souladu s čl. 24 směrnice 92/12/EHS (se zapojením Výboru pro spotřební daně, jak je stanoveno pro energetické produkty).

| 5.4 | Pokud jde o třetí bod, Komise navrhuje vyřešit problém spojený s přílišnou vágností formulace směrnice, jež neurčuje míru destilovaného alkoholu, který je možné přidat do „ostatních kvašených nápojů“, o kterém se zmiňovalo mnoho hospodářských subjektů, tím, že učiní klasifikaci alkoholických nápojů za účelem spotřební daně méně závislou na klasifikaci kombinované nomenklatury. |
| --- | --- |

5.4

Pokud jde o třetí bod, Komise navrhuje vyřešit problém spojený s přílišnou vágností formulace směrnice, jež neurčuje míru destilovaného alkoholu, který je možné přidat do „ostatních kvašených nápojů“, o kterém se zmiňovalo mnoho hospodářských subjektů, tím, že učiní klasifikaci alkoholických nápojů za účelem spotřební daně méně závislou na klasifikaci kombinované nomenklatury.

| 5.5 | Výbor se domnívá, že změny požadované hospodářskými subjekty ve smyslu významnějšího zjednodušení a ochrany hospodářské soutěže jsou oprávněné a logické. Výbor souhlasí s návrhy, které svého času Komise sestavila, a klade si otázku, proč tyto změny nebyly přijaty a nedošlo tak ke změně směrnice 92/83/EHS. |
| --- | --- |

5.5

Výbor se domnívá, že změny požadované hospodářskými subjekty ve smyslu významnějšího zjednodušení a ochrany hospodářské soutěže jsou oprávněné a logické. Výbor souhlasí s návrhy, které svého času Komise sestavila, a klade si otázku, proč tyto změny nebyly přijaty a nedošlo tak ke změně směrnice 92/83/EHS.

| 5.6 | Výbor si přeje, aby byl návrh směrnice stažen, a zároveň doporučuje, aby byly přijaty změny navržené Komisí ke směrnici 92/83/EHS. |
| --- | --- |

5.6

Výbor si přeje, aby byl návrh směrnice stažen, a zároveň doporučuje, aby byly přijaty změny navržené Komisí ke směrnici 92/83/EHS.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  C-437\1997 Evangelischer Krankeshausverein Wien (EKW).

1

(2)  CEPS – The European Spirits Organisation, AICV – The Association of Cider and Fruit Wine, The Brewers of Europe, Comité Européen des Entreprises Vins.

2

(3)  Viz tabulky zveřejněné Komisí ve zprávě ze dne 26. května 2004 v příloze návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů.

3

(4)  Z Wikipedie, otevřené encyklopedie: Stupně Plato jsou jednou z jednotek používaných pro měření hustoty roztoku. Stupnice Plato se kvůli přímosti použití využívá zejména v pivním průmyslu. Definice uvádí, že hustota roztoku měřená ve stupních Plato se rovná hustotě měřené v procentech hmotnosti roztoku sacharózy rozpuštěného ve vodě. Jinak řečeno například litr pivní sladiny má obsah odpovídající 12 stupňům Plato, což znamená, že hustota tohoto výtažku (neboli cukrů rozpuštěných ve sladině) je totožná s hustotou litru vodného roztoku obsahujícího 12 % hmotnosti sacharózy, přičemž se specifická hmotnost vody zaokrouhluje na 1 kg na litr a za předpokladu, že se měření provádí na úrovni moře a při pokojové teplotě. Lze tedy říci, že uvedený vzorek sladiny obsahuje přibližně 120 gramů výtažku.

4

(5)  Customs Associates Ltd, Study on the competition between alcoholic drinks – Final report (Studie o konkurenci mezi alkoholickými nápoji – Závěrečná zpráva), únor 2001.

5

(6)  Křížová cenová pružnost poptávky udává stupeň konkurence existující mezi nápoji.

6

(7)  Úř. věst. C 69, 21.3.2006 (zpravodaj: pan Wilkinson).

7

(8)  Úř. věst. C 112, 30.4.2004, s. 64 (zpravodaj: pan Pezzini) [pozn. překl.: není k dispozici v češtině].

8

(9)  Oxford economics The consequences of the proposed Increase in the minimum excise duty rates for beer. (Oxford Economics: Dopady navrhovaného zvýšení minimální spotřební daně z piva) únor 2007.

9

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Zamítnuté pozměňovací návrhy

V průběhu diskuse byly zamítnuty následující pozměňovací návrhy, které obdržely čtvrtinu odevzdaných hlasů:

Odstavec 4.6

Vyškrtnout část odstavce

„V tomtéž stanovisku byla rovněž zdůrazněna skutečnost, že ‚výhody, které by vyplynuly z účinnějšího fungování jednotného trhu, v tomto případě postupy k odhalení daňových podvodů a úniků a boji proti nim, jsou opět omezeny vůlí chránit národní zájmy‘. Dále zde bylo uvedeno, že ‚není pochyb o tom, že mnohé praktiky podvodů mají přímou souvislost s mnohdy nápadnými rozdíly mezi sazbami spotřebních daní v různých členských státech‘“.

„EHSV využívá této příležitosti ke kritice omezení souvisejících s platností zásady jednomyslnosti, jež v současnosti řídí většinu rozhodnutí Společenství v oblasti daňových předpisů, a zdůrazňuje, že je nutné tuto zásadu nahradit zásadou usnášení se většinou, i kvalifikovanou, jedná-li se o daně, které ovlivňují fungování vnitřního trhu nebo jsou příčinou narušení hospodářské soutěže.“

Odůvodnění

Způsob hlasování, který je nutný pro schvalování, je závažné politické téma, ohledně kterého musí být v budoucí smlouvě dosaženo shody. Po zavedení jednotné měny a s následujícím zrušením možnosti provozovat měnovou politiku závisející na hospodářské situaci státu, je daňová politika jediným nástrojem, který mají státy pro vytváření jejich hospodářské politiky. Bez dalšího pokroku při prohlubování hospodářské a sociální soudržnosti není oprávněné, aby většina, i pokud je kvalifikovaná, mohla všem členským státům EU vnutit svá kritéria.

Dále by opuštění od jednomyslného hlasování vedlo k tomu, že některé státy, které díky tomuto kritériu mohou udržovat podporu klíčovým odvětvím svých ekonomik (např. víno a pivo v určitých státech), by musely souhlasit s jiným scénářem rozhodování, čímž by ztratily možnost blokovat určité politiky, které jsou protichůdné jejich národním zájmům, tedy možnost, které v současné době využívají.

Výsledek hlasování:

Hlasy pro: 21

Hlasy proti: 54

Hlasování se zdrželo: 4

Odstavec 4.7

Doplnit

„Výbor přednesl a časem potvrdil koncepce, které v této oblasti považuje za zásadní:

„Výbor přednesl a časem potvrdil koncepce, které v této oblasti považuje za zásadní:

| — | posílení správní spolupráce, stálého dialogu mezi daňovými správami, vzájemné pomoci, nepřetržitého a společného školení pracovníků v oblasti potírání podvodů propojením policejních a daňových orgánů na kompatibilních platformách a sdílením databází, |
| --- | --- |

—

posílení správní spolupráce, stálého dialogu mezi daňovými správami, vzájemné pomoci, nepřetržitého a společného školení pracovníků v oblasti potírání podvodů propojením policejních a daňových orgánů na kompatibilních platformách a sdílením databází,

posílení správní spolupráce, stálého dialogu mezi daňovými správami, vzájemné pomoci, nepřetržitého a společného školení pracovníků v oblasti potírání podvodů propojením policejních a daňových orgánů na kompatibilních platformách a sdílením databází,

| — | posílení výkonu práv spotřebitelů při nakupování všech výrobků na dálku na vnitřním trhu, |
| --- | --- |

—

posílení výkonu práv spotřebitelů při nakupování všech výrobků na dálku na vnitřním trhu,

posílení výkonu práv spotřebitelů při nakupování všech výrobků na dálku na vnitřním trhu,

| — | podpora procesů harmonizace daní, ať v oblasti přímého zdanění, nebo v komplexnější oblasti spotřebních daní, |
| --- | --- |

—

podpora procesů harmonizace daní, ať v oblasti přímého zdanění, nebo v komplexnější oblasti spotřebních daní,

podpora procesů harmonizace daní, ať v oblasti přímého zdanění, nebo v komplexnější oblasti spotřebních daní,

| — | spuštění procesu překonání jednomyslnosti v některých daňových tématech, počínaje těmi, které lze realizovat snadněji; v rámci koherentní evropské daňové politiky, |
| --- | --- |

—

spuštění procesu překonání jednomyslnosti v některých daňových tématech, počínaje těmi, které lze realizovat snadněji; v rámci koherentní evropské daňové politiky,

spuštění procesu překonání jednomyslnosti v některých daňových tématech, počínaje těmi, které lze realizovat snadněji; v rámci koherentní evropské daňové politiky,

| — | překonání modelu zdanění DPH, jenž je nakloněn podvodům, |
| --- | --- |

—

překonání modelu zdanění DPH, jenž je nakloněn podvodům,

překonání modelu zdanění DPH, jenž je nakloněn podvodům,

| — | nezvyšování daňového tlaku.“ |
| --- | --- |

—

nezvyšování daňového tlaku.“

nezvyšování daňového tlaku.“

Odůvodnění

| Odůvodnění 1: | Je třeba přinejmenším formálně od sebe oddělit koncepci maximální sazby od harmonizace, sblížení měr zdanění a postupné harmonizace. Přestože jedním z účinků této maximální sazby by bylo omezení stávající rozdílnosti sazeb, která v současné době existuje, jak se uvádí v odstavcích 3.5, 3.6 a 3.7, a následně skutečné posílení harmonizace, způsob, jakým je napsán tento odstavec, může vést ke ztotožnění maximální sazby s objektivní sazbou. Předložený pozměňovací návrh usiluje o to, aby k tomuto ztotožnění nedošlo.
  Příčinou současného problému jsou ve skutečnosti vysoké sazby, jež uplatňují některé země (Irsko, Spojené království, Finsko či Švédsko), což vede k tomu, že v porovnání se sousedními zeměmi zde existují obrovské rozdíly.
  Dále se navrhuje nahradit zmínku o alkoholických nápojích přesnějším výrazem nápoje obsahující alkohol. Jsou totiž alkoholické výrobky, které lze nalézt v lékárnách, jež však nemají nic společného s nápoji, o nichž je řeč v tomto odstavci.
  Na druhé straně účinný způsob, jak rozvíjet vnitřní trh a potírat daňové úniky, spočívá v tom, že se občanům Evropské unie umožní vykonávat jejich práva nakupovat tyto nápoje na dálku, jak je tomu v případě ostatních potravinových výrobků. Vytvořily by se tím legální cesty pro distribuci, které by bylo možné kontrolovat úřady, jež působí v oblasti daní a zdraví, a zprostředkovat tím spotřebiteli znalost těchto výrobků. Zároveň by se tím dostálo zásadě Smlouvy o volném oběhu zboží, jež se nevztahuje pouze na profesionální obchod, ale také na transakce jednotlivců. Volný oběh znamená, že spotřebitelé, kteří sídlí v jednom členském státě, mohou nakupovat zboží na území jiného členského státu, pokud dbají minimálních jednotných společných rovných norem, jimiž se řídí nákup a prodej spotřebního zboží.
  Výbor nedávno prohlásil, že podpora výhod jednotného trhu mezi spotřebiteli musí být jednou z priorit, aby byl jednotný trh dokončen (stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k revizi jednotného trhu Úř. věst. C 93 ze dne 27.4.2007 (stanovisko INT/332)). |
| --- | --- |

Odůvodnění 1:

Je třeba přinejmenším formálně od sebe oddělit koncepci maximální sazby od harmonizace, sblížení měr zdanění a postupné harmonizace. Přestože jedním z účinků této maximální sazby by bylo omezení stávající rozdílnosti sazeb, která v současné době existuje, jak se uvádí v odstavcích 3.5, 3.6 a 3.7, a následně skutečné posílení harmonizace, způsob, jakým je napsán tento odstavec, může vést ke ztotožnění maximální sazby s objektivní sazbou. Předložený pozměňovací návrh usiluje o to, aby k tomuto ztotožnění nedošlo.

Příčinou současného problému jsou ve skutečnosti vysoké sazby, jež uplatňují některé země (Irsko, Spojené království, Finsko či Švédsko), což vede k tomu, že v porovnání se sousedními zeměmi zde existují obrovské rozdíly.

Dále se navrhuje nahradit zmínku o alkoholických nápojích přesnějším výrazem nápoje obsahující alkohol. Jsou totiž alkoholické výrobky, které lze nalézt v lékárnách, jež však nemají nic společného s nápoji, o nichž je řeč v tomto odstavci.

Na druhé straně účinný způsob, jak rozvíjet vnitřní trh a potírat daňové úniky, spočívá v tom, že se občanům Evropské unie umožní vykonávat jejich práva nakupovat tyto nápoje na dálku, jak je tomu v případě ostatních potravinových výrobků. Vytvořily by se tím legální cesty pro distribuci, které by bylo možné kontrolovat úřady, jež působí v oblasti daní a zdraví, a zprostředkovat tím spotřebiteli znalost těchto výrobků. Zároveň by se tím dostálo zásadě Smlouvy o volném oběhu zboží, jež se nevztahuje pouze na profesionální obchod, ale také na transakce jednotlivců. Volný oběh znamená, že spotřebitelé, kteří sídlí v jednom členském státě, mohou nakupovat zboží na území jiného členského státu, pokud dbají minimálních jednotných společných rovných norem, jimiž se řídí nákup a prodej spotřebního zboží.

Výbor nedávno prohlásil, že podpora výhod jednotného trhu mezi spotřebiteli musí být jednou z priorit, aby byl jednotný trh dokončen (stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k revizi jednotného trhu Úř. věst. C 93 ze dne 27.4.2007 (stanovisko INT/332)).

| Odůvodnění 2: | Zde je nezbytné vyjasnění, neboť jak se uvádí v následujícím odstavci, model nastavený v rámci DPH vedl ke vzniku mnoha právních předpisů, což je důsledkem rozsudků, jež jsou součástí legislativy, a jejich uplatňování na evropské a národní úrovni. Proto pokud se zahájí postup uvedený ve stanovisku, je důležitá koordinace. |
| --- | --- |

Odůvodnění 2:

Zde je nezbytné vyjasnění, neboť jak se uvádí v následujícím odstavci, model nastavený v rámci DPH vedl ke vzniku mnoha právních předpisů, což je důsledkem rozsudků, jež jsou součástí legislativy, a jejich uplatňování na evropské a národní úrovni. Proto pokud se zahájí postup uvedený ve stanovisku, je důležitá koordinace.

Výsledek hlasování:

Hlasy pro: 20

Hlasy proti: 55

Hlasování se zdrželo: 4

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/8

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o statistickém programu Společenství na období 2008 až 2012

KOM(2006) 687 v konečném znění – 2006/0229 (COD)

(2007/C 175/02)

Dne 19. ledna 2007 se Rada, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 19. dubna 2007. Zpravodajem byl pan SANTILLÁN.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání dne 30. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 159 hlasy pro, 1 člen byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry

| 1.1 | EHSV vítá návrh pětiletého statistického programu na léta 2008-2012 a souhlasí s tvrzením, že harmonizovaná a srovnatelná statistika je nezbytná pro to, aby Evropě rozuměla široká veřejnost, aby se občané účastnili debat a aby se hospodářské subjekty zapojovaly do jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá návrh pětiletého statistického programu na léta 2008-2012 a souhlasí s tvrzením, že harmonizovaná a srovnatelná statistika je nezbytná pro to, aby Evropě rozuměla široká veřejnost, aby se občané účastnili debat a aby se hospodářské subjekty zapojovaly do jednotného trhu.

| 1.2 | EHSV zdůrazňuje nutnost, aby Eurostat i vnitrostátní statistické úřady disponovaly těmi nejlepšími lidskými a materiálními prostředky, které jsou v rozpočtových možnostech, neboť je to nezbytné pro plnění stále náročnějších úkolů, jež vyžadují statistické informace, a pro důležitost Evropské unie jakožto globálního aktéra. |
| --- | --- |

1.2

EHSV zdůrazňuje nutnost, aby Eurostat i vnitrostátní statistické úřady disponovaly těmi nejlepšími lidskými a materiálními prostředky, které jsou v rozpočtových možnostech, neboť je to nezbytné pro plnění stále náročnějších úkolů, jež vyžadují statistické informace, a pro důležitost Evropské unie jakožto globálního aktéra.

| 1.3 | Výbor považuje za nezbytné více zdůraznit ty stránky, které souvisejí s blahobytem Evropanů, a proto navrhuje rozšířit statistický program o následující oblasti:






  — | politiky zaměřené na děti; |
| --- | --- | --- |

1.3

Výbor považuje za nezbytné více zdůraznit ty stránky, které souvisejí s blahobytem Evropanů, a proto navrhuje rozšířit statistický program o následující oblasti:

—

politiky zaměřené na děti;

| — | stárnutí obyvatelstva a situace starších osob; |
| --- | --- |

—

stárnutí obyvatelstva a situace starších osob;

| — | sladění rodinného a profesionálního života; |
| --- | --- |

—

sladění rodinného a profesionálního života;

| — | sociální politika, které musí být vyhrazena zvláštní kapitola, odlišná od předchozích. |
| --- | --- |

—

sociální politika, které musí být vyhrazena zvláštní kapitola, odlišná od předchozích.

| 1.4 | Vzhledem k důležitosti tohoto statistického programu na roky 2008-2012 pro naplnění cílů z Lisabonu se pozornost věnovaná zlepšení statistik o školství a odborném vzdělávání v tomto programu může jevit jako nedostatečná. |
| --- | --- |

1.4

Vzhledem k důležitosti tohoto statistického programu na roky 2008-2012 pro naplnění cílů z Lisabonu se pozornost věnovaná zlepšení statistik o školství a odborném vzdělávání v tomto programu může jevit jako nedostatečná.

| 1.5 | Dále je třeba vyhotovit statistiky o sociální ekonomice, neboť toto odvětví je v Evropské unii silně rozvinuté. |
| --- | --- |

1.5

Dále je třeba vyhotovit statistiky o sociální ekonomice, neboť toto odvětví je v Evropské unii silně rozvinuté.

| 1.6 | Jsou též oblasti, pro něž statistické informace, které jsou v současnosti k dispozici, nestačí a jimž by tedy měl pětiletý plán věnovat větší pozornost. Jde zejména o:






  — | imigraci a azylovou politiku; otázka stále větších důsledků, o nichž neexistují dostatečně věrohodné údaje; |
| --- | --- | --- |

1.6

Jsou též oblasti, pro něž statistické informace, které jsou v současnosti k dispozici, nestačí a jimž by tedy měl pětiletý plán věnovat větší pozornost. Jde zejména o:

—

imigraci a azylovou politiku; otázka stále větších důsledků, o nichž neexistují dostatečně věrohodné údaje;

| — | trestnou činnost a trestní soudnictví; |
| --- | --- |

—

trestnou činnost a trestní soudnictví;

| — | zaměstnanost; v této oblasti v současnosti existují statistiky o aktivním obyvatelstvu, zaměstnanosti, nezaměstnanosti atd., avšak rychlý vývoj trhu práce, jenž se vyznačuje vznikem nových hospodářských aktivit a nových povolání či nových druhů pracovních smluv, ukazuje, že je nezbytné neustále obnovovat způsoby dotazování a práce v terénu. |
| --- | --- |

—

zaměstnanost; v této oblasti v současnosti existují statistiky o aktivním obyvatelstvu, zaměstnanosti, nezaměstnanosti atd., avšak rychlý vývoj trhu práce, jenž se vyznačuje vznikem nových hospodářských aktivit a nových povolání či nových druhů pracovních smluv, ukazuje, že je nezbytné neustále obnovovat způsoby dotazování a práce v terénu.

| 1.7 | EHSV připomíná, že podle Smlouvy „při vypracování statistik (...) hospodářským subjektům (...) nesmí vzniknout nadměrné náklady“ (1), což znamená:






  a) | dbát na to, aby podnikům, a zvláště malým a středním podnikům, nevznikly zbytečné či nadměrné náklady; |
| --- | --- | --- |

1.7

EHSV připomíná, že podle Smlouvy „při vypracování statistik (...) hospodářským subjektům (...) nesmí vzniknout nadměrné náklady“ (1), což znamená:

a)

dbát na to, aby podnikům, a zvláště malým a středním podnikům, nevznikly zbytečné či nadměrné náklady;

| b) | nezvyšovat počet žádostí o údaje. Bylo by vhodné uplatnit základní zásadu, podle níž každý údaj smí být předložen pouze jednou, neboť následně by měl být zaslán k použití dalším statistickým úřadům a zároveň by se měly respektovat zásady, jimiž se řídí statistiky Společenství (statistické tajemství atp.). |
| --- | --- |

b)

nezvyšovat počet žádostí o údaje. Bylo by vhodné uplatnit základní zásadu, podle níž každý údaj smí být předložen pouze jednou, neboť následně by měl být zaslán k použití dalším statistickým úřadům a zároveň by se měly respektovat zásady, jimiž se řídí statistiky Společenství (statistické tajemství atp.).

| 1.8 | Pokud jde o statistiky o vnějším obchodu, mezi údaji o vývozu z jedné země do druhé a údaji o dovozu této druhé země ze země první byly zjištěny nesrovnalosti, které by bylo třeba napravit. Jinými slovy, číselné údaje o vývozu z A do B neodpovídají číselným údajům o dovozu B z A. |
| --- | --- |

1.8

Pokud jde o statistiky o vnějším obchodu, mezi údaji o vývozu z jedné země do druhé a údaji o dovozu této druhé země ze země první byly zjištěny nesrovnalosti, které by bylo třeba napravit. Jinými slovy, číselné údaje o vývozu z A do B neodpovídají číselným údajům o dovozu B z A.

| 1.9 | Vzhledem k rozmanitosti Evropské unie, která je velmi vysoká, protože EU má 27 členských zemí, EHSV trvá na tom, že je důležité zasadit se o co nejlepší koordinaci statistické terminologie. |
| --- | --- |

1.9

Vzhledem k rozmanitosti Evropské unie, která je velmi vysoká, protože EU má 27 členských zemí, EHSV trvá na tom, že je důležité zasadit se o co nejlepší koordinaci statistické terminologie.

| 1.10 | K zabezpečení větší neutrality statistických údajů a pro respektování dalších zásad uvedených v kodexu osvědčených postupů (zvláště statistického tajemství) považuje EHSV za zásadní dohlížet na činnost soukromých agentur, jež přímo či nepřímo působí v rámci evropského statistického systému. |
| --- | --- |

1.10

K zabezpečení větší neutrality statistických údajů a pro respektování dalších zásad uvedených v kodexu osvědčených postupů (zvláště statistického tajemství) považuje EHSV za zásadní dohlížet na činnost soukromých agentur, jež přímo či nepřímo působí v rámci evropského statistického systému.

2.   Obsah návrhu

| 2.1 | Nařízení Rady (ES) č. 322/97 (2) požaduje vypracování víceletého statistického programu Společenství (3), v němž budou vymezeny metody, hlavní oblasti a cíle činností, s nimiž se počítá na dobu nepřesahující pět let, a tvoří rámec pro vypracovávání veškerých statistik Společenství. Statistický program Společenství se provádí ročními pracovními programy, které stanoví podrobnější pracovní cíle pro každý rok, a zvláštními právními předpisy pro hlavní činnosti. V polovině období se podá zpráva o pokroku statistického programu Společenství a po uplynutí doby programu se provede jeho formální hodnocení. |
| --- | --- |

2.1

Nařízení Rady (ES) č. 322/97 (2) požaduje vypracování víceletého statistického programu Společenství (3), v němž budou vymezeny metody, hlavní oblasti a cíle činností, s nimiž se počítá na dobu nepřesahující pět let, a tvoří rámec pro vypracovávání veškerých statistik Společenství. Statistický program Společenství se provádí ročními pracovními programy, které stanoví podrobnější pracovní cíle pro každý rok, a zvláštními právními předpisy pro hlavní činnosti. V polovině období se podá zpráva o pokroku statistického programu Společenství a po uplynutí doby programu se provede jeho formální hodnocení.

| 2.2 | V tomto rámci je cílem návrhu rozhodnutí – jež právně vychází z článku 285 Smlouvy – zavést komplexní strategický program úředních statistik Společenství, který by měl zahrnovat produkci a dodávání produktů a služeb uživatelům, zlepšovat kvalitu statistik a další rozvoj Evropského statistického systému (4). |
| --- | --- |

2.2

V tomto rámci je cílem návrhu rozhodnutí – jež právně vychází z článku 285 Smlouvy – zavést komplexní strategický program úředních statistik Společenství, který by měl zahrnovat produkci a dodávání produktů a služeb uživatelům, zlepšovat kvalitu statistik a další rozvoj Evropského statistického systému (4).

| 2.3 | Hlavním účelem úředních statistik Společenství je podporovat na opakujícím se základě rozvoj, sledování a hodnocení politik Společenství pomocí spolehlivých, objektivních, srovnatelných a soudržných faktických informací. V některých oblastech se statistické informace používají rovněž přímo pro řízení klíčových politik orgánů Společenství. |
| --- | --- |

2.3

Hlavním účelem úředních statistik Společenství je podporovat na opakujícím se základě rozvoj, sledování a hodnocení politik Společenství pomocí spolehlivých, objektivních, srovnatelných a soudržných faktických informací. V některých oblastech se statistické informace používají rovněž přímo pro řízení klíčových politik orgánů Společenství.

| 2.4 | Statistický program Společenství na léta 2008-2012 stojí na následujících politických prioritách:






  — | prosperita, konkurenceschopnost a růst, |
| --- | --- | --- |

2.4

Statistický program Společenství na léta 2008-2012 stojí na následujících politických prioritách:

—

prosperita, konkurenceschopnost a růst,

| — | solidarita, hospodářská a sociální soudržnost a udržitelný rozvoj, |
| --- | --- |

—

solidarita, hospodářská a sociální soudržnost a udržitelný rozvoj,

| — | bezpečnost, |
| --- | --- |

—

bezpečnost,

| — | další rozšiřování Evropské unie. |
| --- | --- |

—

další rozšiřování Evropské unie.

| 2.5 | Během příprav návrhu rozhodnutí Komise konzultovala zúčastněné strany, což znamená členské státy EU, země ESVO, kandidátské země a pracovní technické skupiny evropského statistického systému. K návrhu se vyjádřil Evropský poradní výbor pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti (CEIES) (5) a Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB) (6). |
| --- | --- |

2.5

Během příprav návrhu rozhodnutí Komise konzultovala zúčastněné strany, což znamená členské státy EU, země ESVO, kandidátské země a pracovní technické skupiny evropského statistického systému. K návrhu se vyjádřil Evropský poradní výbor pro statistické informace v hospodářské a sociální oblasti (CEIES) (5) a Výbor pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (CMFB) (6).

| 2.6 | Pokud jde o zaměření programu, Komise si ze dvou možností volby – mezi „omezenou metodou“ a „komplexní metodou“ – zvolila druhou uvedenou při zohlednění tří faktorů: kapacita a účinnost evropského statistického systému, náklady způsobené státům jeho zavedením a zátěž pro domácnosti a podniky. |
| --- | --- |

2.6

Pokud jde o zaměření programu, Komise si ze dvou možností volby – mezi „omezenou metodou“ a „komplexní metodou“ – zvolila druhou uvedenou při zohlednění tří faktorů: kapacita a účinnost evropského statistického systému, náklady způsobené státům jeho zavedením a zátěž pro domácnosti a podniky.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV se již mnohokrát při různých příležitostech vyjádřil ke statistickým programům (7) a různým specifickým stránkám statistické politiky Unie. Celkově se Výbor snažil neustále zdůraznit, jak důležitý je statistický systém pro naplnění sociálně ekonomických a politických cílů Unie, že je nezbytné podpořit Eurostat, klíčový prvek pro fungování systému, jakož i vnitrostátní statistické úřady v oblasti rozhodování, která přísluší členským státům. |
| --- | --- |

3.1

EHSV se již mnohokrát při různých příležitostech vyjádřil ke statistickým programům (7) a různým specifickým stránkám statistické politiky Unie. Celkově se Výbor snažil neustále zdůraznit, jak důležitý je statistický systém pro naplnění sociálně ekonomických a politických cílů Unie, že je nezbytné podpořit Eurostat, klíčový prvek pro fungování systému, jakož i vnitrostátní statistické úřady v oblasti rozhodování, která přísluší členským státům.

| 3.2 | EHSV znovu opakuje tato kritéria, a navíc vzhledem k tomuto rozhodnutí upozorňuje na tři body, jež ukazují, že je nutné vybavit se co nejlepším možným statistickým aparátem: úloha EU jakožto globálního aktéra, plnění cílů z Lisabonu a koordinace statistik 27 států je výzvou, která v dějinách nemá obdoby. Stručně řečeno, pro úspěch Unie je mimo jiné důležité, aby její statistický systém účinně fungoval. |
| --- | --- |

3.2

EHSV znovu opakuje tato kritéria, a navíc vzhledem k tomuto rozhodnutí upozorňuje na tři body, jež ukazují, že je nutné vybavit se co nejlepším možným statistickým aparátem: úloha EU jakožto globálního aktéra, plnění cílů z Lisabonu a koordinace statistik 27 států je výzvou, která v dějinách nemá obdoby. Stručně řečeno, pro úspěch Unie je mimo jiné důležité, aby její statistický systém účinně fungoval.

| 3.3 | Pokud jde o zdroje, pětiletý plán na léta 2008-2012 počítá s přidělením 274,2 milionu eur rozpočtových prostředků (což představuje nárůst o 24,3 procenta oproti provozním zdrojům na program 2003-2006). Je však třeba vzít do úvahy další otázky, jež do této částky nejsou zahrnuty (8). Pokud se započtou i správní výdaje členských států, jejich finanční podíl či spolufinancování jinými organizacemi, celkový objem položek závazků vystoupá na 739,34 mil. eur. |
| --- | --- |

3.3

Pokud jde o zdroje, pětiletý plán na léta 2008-2012 počítá s přidělením 274,2 milionu eur rozpočtových prostředků (což představuje nárůst o 24,3 procenta oproti provozním zdrojům na program 2003-2006). Je však třeba vzít do úvahy další otázky, jež do této částky nejsou zahrnuty (8). Pokud se započtou i správní výdaje členských států, jejich finanční podíl či spolufinancování jinými organizacemi, celkový objem položek závazků vystoupá na 739,34 mil. eur.

| 3.4 | Správa statistiky. V souladu s kodexem osvědčených postupů (9) vnitrostátní orgány a statistický úřad Společenství musí:






  a) | vytvořit institucionální a organizační prostředí, které podporuje účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství, které vypracovávají a šíří úřední statistiky; |
| --- | --- | --- |

3.4

Správa statistiky. V souladu s kodexem osvědčených postupů (9) vnitrostátní orgány a statistický úřad Společenství musí:

a)

vytvořit institucionální a organizační prostředí, které podporuje účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství, které vypracovávají a šíří úřední statistiky;

| b) | při postupech používaných vnitrostátními statistickými úřady a statistickým úřadem Společenství k organizování, shromažďování, zpracovávání a šíření úředních statistik dodržovat evropské normy, pokyny a osvědčené postupy a usilovat o pověst dobrého řízení a účinnosti v zájmu posílení důvěryhodnosti těchto statistik; |
| --- | --- |

b)

při postupech používaných vnitrostátními statistickými úřady a statistickým úřadem Společenství k organizování, shromažďování, zpracovávání a šíření úředních statistik dodržovat evropské normy, pokyny a osvědčené postupy a usilovat o pověst dobrého řízení a účinnosti v zájmu posílení důvěryhodnosti těchto statistik;

| c) | zajišťovat, aby statistiky Společenství byly v souladu s evropskými normami jakosti a sloužily potřebám uživatelů ze strany orgánů Evropské unie, vlád, výzkumných institucí, organizací občanské společnosti, podniků a široké veřejnosti. |
| --- | --- |

c)

zajišťovat, aby statistiky Společenství byly v souladu s evropskými normami jakosti a sloužily potřebám uživatelů ze strany orgánů Evropské unie, vlád, výzkumných institucí, organizací občanské společnosti, podniků a široké veřejnosti.

| 3.5 | Statistický program Společenství 2008-2012 usiluje o dosažení 32 průřezových cílů (podrobně vyjmenovaných v Příloze I) a stanovuje přibližně 90 konkrétních cílů a činností (Příloha II), jež se týkají jednak obecných politik, jednak 18 specifických oblastí konkrétních politik Unie. |
| --- | --- |

3.5

Statistický program Společenství 2008-2012 usiluje o dosažení 32 průřezových cílů (podrobně vyjmenovaných v Příloze I) a stanovuje přibližně 90 konkrétních cílů a činností (Příloha II), jež se týkají jednak obecných politik, jednak 18 specifických oblastí konkrétních politik Unie.

| 3.5.1 | Program vymezuje stanovené činnosti v následujících hlavních oblastech:






  — | volný pohyb zboží, |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Program vymezuje stanovené činnosti v následujících hlavních oblastech:

—

volný pohyb zboží,

| — | zemědělství, |
| --- | --- |

—

zemědělství,

| — | volný pohyb osob, služeb a kapitálu, |
| --- | --- |

—

volný pohyb osob, služeb a kapitálu,

| — | vízová, azylová a přistěhovalecká politika a jiné politiky týkající se volného pohybu osob, |
| --- | --- |

—

vízová, azylová a přistěhovalecká politika a jiné politiky týkající se volného pohybu osob,

| — | doprava, |
| --- | --- |

—

doprava,

| — | společná pravidla pro hospodářskou soutěž, daně a sbližování právních předpisů, |
| --- | --- |

—

společná pravidla pro hospodářskou soutěž, daně a sbližování právních předpisů,

| — | hospodářská a měnová politika, |
| --- | --- |

—

hospodářská a měnová politika,

| — | zaměstnanost, |
| --- | --- |

—

zaměstnanost,

| — | společná obchodní politika, |
| --- | --- |

—

společná obchodní politika,

| — | spolupráce v celních věcech, |
| --- | --- |

—

spolupráce v celních věcech,

| — | sociální politika, vzdělávání, odborné vzdělávání a mládež, |
| --- | --- |

—

sociální politika, vzdělávání, odborné vzdělávání a mládež,

| — | kultura, |
| --- | --- |

—

kultura,

| — | veřejné zdraví, |
| --- | --- |

—

veřejné zdraví,

| — | ochrana spotřebitele, |
| --- | --- |

—

ochrana spotřebitele,

| — | transevropské sítě, |
| --- | --- |

—

transevropské sítě,

| — | průmysl (včetně statistik o informační společnosti), |
| --- | --- |

—

průmysl (včetně statistik o informační společnosti),

| — | hospodářská a sociální soudržnost, |
| --- | --- |

—

hospodářská a sociální soudržnost,

| — | výzkum a technologický rozvoj, |
| --- | --- |

—

výzkum a technologický rozvoj,

| — | životní prostředí, |
| --- | --- |

—

životní prostředí,

| — | rozvojová spolupráce, |
| --- | --- |

—

rozvojová spolupráce,

| — | hospodářská, finanční a technická spolupráce se třetími zeměmi. |
| --- | --- |

—

hospodářská, finanční a technická spolupráce se třetími zeměmi.

4.   Zvláštní připomínky

| 4.1 | Vzhledem k ambiciózním cílům programu na léta 2008-2012, který nyní zahrnuje úzkou spolupráci Eurostatu se statistickými úřady 27 členských států, je třeba zdůraznit, že statistiku je nezbytné upřednostnit a je nutné co nejúčinněji využít stávající omezené zdroje. |
| --- | --- |

4.1

Vzhledem k ambiciózním cílům programu na léta 2008-2012, který nyní zahrnuje úzkou spolupráci Eurostatu se statistickými úřady 27 členských států, je třeba zdůraznit, že statistiku je nezbytné upřednostnit a je nutné co nejúčinněji využít stávající omezené zdroje.

| 4.2 | Článek 4 návrhu rozhodnutí se týká stanovení priorit v oblasti statistiky v zájmu co nejlepšího využití omezených zdrojů. Pro stanovení těchto priorit však neudává žádná, ani rámcová kritéria. Navíc je obtížné je stanovit, když se zároveň mluví o nutnosti posílit nové pracovní oblasti či takové pracovní oblasti vytvořit. |
| --- | --- |

4.2

Článek 4 návrhu rozhodnutí se týká stanovení priorit v oblasti statistiky v zájmu co nejlepšího využití omezených zdrojů. Pro stanovení těchto priorit však neudává žádná, ani rámcová kritéria. Navíc je obtížné je stanovit, když se zároveň mluví o nutnosti posílit nové pracovní oblasti či takové pracovní oblasti vytvořit.

| 4.3 | EHSV se ztotožňuje s tvrzením, že „hlavním nástrojem šíření statistických údajů v budoucnu bude internet, a to díky svému rychlému vývoji, pokud jde o kapacitu a dostupnost. Podstatně se zvětší obec potenciálních uživatelů, a vzniknou tak nové příležitosti k šíření“ (10). K dosažení tohoto cíle a vzhledem k tomu, že internetové stránky Eurostatu přispívají k utváření mínění o Evropské unii, prezentace údajů i jejich interpretace musí být jednoduchá a zajímavá, jak jen to umožňují současné technologie. |
| --- | --- |

4.3

EHSV se ztotožňuje s tvrzením, že „hlavním nástrojem šíření statistických údajů v budoucnu bude internet, a to díky svému rychlému vývoji, pokud jde o kapacitu a dostupnost. Podstatně se zvětší obec potenciálních uživatelů, a vzniknou tak nové příležitosti k šíření“ (10). K dosažení tohoto cíle a vzhledem k tomu, že internetové stránky Eurostatu přispívají k utváření mínění o Evropské unii, prezentace údajů i jejich interpretace musí být jednoduchá a zajímavá, jak jen to umožňují současné technologie.

| 4.4 | EHSV souhlasí s názorem, že je třeba zesílit spolupráci mezi Eurostatem a vnitrostátními statistickými úřady (11). Avšak poznamenává, že návrh rozhodnutí neukazuje konkrétně ani přibližně, jak tuto spolupráci posílit. |
| --- | --- |

4.4

EHSV souhlasí s názorem, že je třeba zesílit spolupráci mezi Eurostatem a vnitrostátními statistickými úřady (11). Avšak poznamenává, že návrh rozhodnutí neukazuje konkrétně ani přibližně, jak tuto spolupráci posílit.

| 4.5 | Pole působnosti a priority evropských statistik. EHSV zdůrazňuje, jak vyplývá ze seznamu zamýšlených činností uvedených v odstavci 3.5.1 tohoto stanoviska, že statistický systém je především zaměřen na ekonomické otázky a nevytváří dostatečné množství informací o sociálních otázkách, jež mají přímý dopad na život občanů Unie. EHSV též připomíná, že na rozdíl od ostatních oblastí sociální politika není oblastí samostatnou, ale náleží do stejné kategorie jako školství, odborné vzdělávání a mládež. |
| --- | --- |

4.5

Pole působnosti a priority evropských statistik. EHSV zdůrazňuje, jak vyplývá ze seznamu zamýšlených činností uvedených v odstavci 3.5.1 tohoto stanoviska, že statistický systém je především zaměřen na ekonomické otázky a nevytváří dostatečné množství informací o sociálních otázkách, jež mají přímý dopad na život občanů Unie. EHSV též připomíná, že na rozdíl od ostatních oblastí sociální politika není oblastí samostatnou, ale náleží do stejné kategorie jako školství, odborné vzdělávání a mládež.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Čl. 285, odst. 2 Smlouvy o založení Evropského společenství.

1

(2)  Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 1.

2

(3)  Čl. 3, odst. 1.

3

(4)  Typ partnerství Eurostatu, vnitrostátních statistických úřadů a dalších vnitrostátních orgánů odpovědných v jednotlivých členských státech za vypracovávání a šíření evropských statistik.

4

(5)  Zřízený rozhodnutím Rady 91/116/EHS (ve znění rozhodnutí Rady 97/255/ES).

5

(6)  Zřízený rozhodnutím Rady 91/115/EHS (ve znění rozhodnutí Rady 96/174/ES).

6

(7)  V roce 1998 se EHSV vyjádřil k návrhu rozhodnutí Rady o statistickém programu Společenství na léta 1998-2002, Úř. věst. C 235, 27.7.1998, s. 60, a v roce 2002 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o statistickém programu Společenství na léta 2003-2007, Úř. věst. C 125, 27.5.2002, s. 17.

7

(8)  Výdaje na zaměstnance a správní výdaje; provozní zdroje pro jiné rozpočtové linie týkající se statistiky, které by mohly být během období 2008-2012 ještě otevřeny pro financování nových regulačních potřeb (opatření typu Edicom); provozní zdroje zpřístupněné jinými generálními ředitelstvími v jejich rozpočtových liniích; zdroje na národní a regionální úrovni. Eurostat znovu přeskupí své provozní a personální zdroje tak, aby odpovídaly celkovým prioritám programu.

8

(9)  Doporučení Komise o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství, KOM (2005) 217 v konečném znění.

9

(10)  Příloha I, čl. 3 odst. 6 – Šíření údajů.

10

(11)  Příloha I, čl. 3 odst. 6 – Šíření údajů.

11

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/11

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o čtvrtletní statistice volných pracovních míst ve Společenství

KOM(2007) 76 v konečném znění

(2007/C 175/03)

Dne 4. dubna 2007 se Rada, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru pověřilo dne 24. dubna 2007 specializovanou sekci Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce jmenoval Evropský hospodářský a sociální výbor paní FLORIO hlavní zpravodajkou na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007, (jednání dne 31. května 2007) a jednomyslně přijal následující stanovisko.

1.   Úvod

| 1.1 | Dostupnost spolehlivých a kvalitních statistických údajů je nezbytným nástrojem institucionálních, hospodářských a sociálních subjektů k monitorování a posouzení účinnosti určitých právních rozhodnutí a provádění budoucích rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.1

Dostupnost spolehlivých a kvalitních statistických údajů je nezbytným nástrojem institucionálních, hospodářských a sociálních subjektů k monitorování a posouzení účinnosti určitých právních rozhodnutí a provádění budoucích rozhodnutí.

| 1.2 | Mít co nejpřesnější představu, která co nejvíce odpovídá skutečnému současnému stavu, je totiž nezbytným prvkem k přijímání co nejlepších politik. |
| --- | --- |

1.2

Mít co nejpřesnější představu, která co nejvíce odpovídá skutečnému současnému stavu, je totiž nezbytným prvkem k přijímání co nejlepších politik.

| 1.3 | Platí to především pro statistiky, které sledují stav zaměstnanosti v Evropě, za účelem analýzy pokroku dosaženého členskými státy vzhledem k cílům stanoveným Lisabonskou strategií. |
| --- | --- |

1.3

Platí to především pro statistiky, které sledují stav zaměstnanosti v Evropě, za účelem analýzy pokroku dosaženého členskými státy vzhledem k cílům stanoveným Lisabonskou strategií.

| 1.4 | Pro pochopení vývoje trhu práce v Evropské unii je velmi důležité vědět, ve kterých odvětvích a regionech jsou volná pracovní místa a kolik jich je. Nevyužité nabídky práce odrážejí krátkodobé změny podle jednotlivých ekonomických činností a mohou poskytnout užitečný rámec k určení evropských regionů, ve kterých je výrazný nedostatek pracovních sil anebo se naopak projevuje významný růst hospodářství a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.4

Pro pochopení vývoje trhu práce v Evropské unii je velmi důležité vědět, ve kterých odvětvích a regionech jsou volná pracovní místa a kolik jich je. Nevyužité nabídky práce odrážejí krátkodobé změny podle jednotlivých ekonomických činností a mohou poskytnout užitečný rámec k určení evropských regionů, ve kterých je výrazný nedostatek pracovních sil anebo se naopak projevuje významný růst hospodářství a zaměstnanosti.

| 1.5 | Volná pracovní místa jsou zahrnuta v souboru hlavních evropských hospodářských ukazatelů a jsou ukazatelem, který, je-li rychle k dispozici, kromě toho využívá Evropská centrální banka a Komise jako měřítko účinků hospodářského vývoje v určitých odvětvích, jakož i ke zvažování rozhodnutí souvisejících s měnovou politikou. |
| --- | --- |

1.5

Volná pracovní místa jsou zahrnuta v souboru hlavních evropských hospodářských ukazatelů a jsou ukazatelem, který, je-li rychle k dispozici, kromě toho využívá Evropská centrální banka a Komise jako měřítko účinků hospodářského vývoje v určitých odvětvích, jakož i ke zvažování rozhodnutí souvisejících s měnovou politikou.

| 1.6 | Mezi hlavní priority oživení Lisabonské strategie, které má své pevné místo v Evropské radě z března 2005, patří vytvoření nových a lepších pracovních míst. To nevyhnutelně zvýšilo požadavek na lepší statistické informace o potřebě pracovních sil. |
| --- | --- |

1.6

Mezi hlavní priority oživení Lisabonské strategie, které má své pevné místo v Evropské radě z března 2005, patří vytvoření nových a lepších pracovních míst. To nevyhnutelně zvýšilo požadavek na lepší statistické informace o potřebě pracovních sil.

| 1.7 | Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2005–2008) a hlavní směry hospodářské politiky v souvislosti s evropskou strategií zaměstnanosti potřebují agregované strukturální údaje o volných pracovních místech na evropské úrovni a údaje o volných pracovních místech členěné podle ekonomických činností za účelem analyzování úrovně a struktury poptávky po pracovních silách. |
| --- | --- |

1.7

Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2005–2008) a hlavní směry hospodářské politiky v souvislosti s evropskou strategií zaměstnanosti potřebují agregované strukturální údaje o volných pracovních místech na evropské úrovni a údaje o volných pracovních místech členěné podle ekonomických činností za účelem analyzování úrovně a struktury poptávky po pracovních silách.

| 1.8 | Dostupnost spolehlivých a často aktualizovaných statistických údajů umožní i jednotlivým členským státům posuzovat trh práce a následně přijímat rozhodnutí, pokud jde o politiky trhu práce, a to i na regionálním základě. |
| --- | --- |

1.8

Dostupnost spolehlivých a často aktualizovaných statistických údajů umožní i jednotlivým členským státům posuzovat trh práce a následně přijímat rozhodnutí, pokud jde o politiky trhu práce, a to i na regionálním základě.

2.   Návrh Komise

| 2.1 | Národní údaje o volných a obsazených pracovních místech jsou od roku 2003 sbírány na základě džentlmenské, tedy neformální, dohody. Přestože tato dohoda zaručila členským státům flexibilitu a nezávislost, neuspokojila plně potřeby uživatelů údajů. |
| --- | --- |

2.1

Národní údaje o volných a obsazených pracovních místech jsou od roku 2003 sbírány na základě džentlmenské, tedy neformální, dohody. Přestože tato dohoda zaručila členským státům flexibilitu a nezávislost, neuspokojila plně potřeby uživatelů údajů.

| 2.2 | Čtyři členské státy doposud Eurostatu nepředaly údaje a poskytnuté údaje nejsou vždy dokonale srovnatelné. Při čtvrtletním sběru údajů nejsou zcela naplňovány požadavky ECB a Komise, pokud jde o míru pokrytí, včasnost a harmonizaci. |
| --- | --- |

2.2

Čtyři členské státy doposud Eurostatu nepředaly údaje a poskytnuté údaje nejsou vždy dokonale srovnatelné. Při čtvrtletním sběru údajů nejsou zcela naplňovány požadavky ECB a Komise, pokud jde o míru pokrytí, včasnost a harmonizaci.

| 2.3 | Komise tedy návrhem nařízení KOM(2007) 76 v konečném znění, který vznikl z podnětu Výboru pro zaměstnanost, směřuje k zavedení právního předpisu, který umožní ve stanovených lhůtách získat srovnatelné statistiky volných pracovních míst. |
| --- | --- |

2.3

Komise tedy návrhem nařízení KOM(2007) 76 v konečném znění, který vznikl z podnětu Výboru pro zaměstnanost, směřuje k zavedení právního předpisu, který umožní ve stanovených lhůtách získat srovnatelné statistiky volných pracovních míst.

| 2.4 | Během přípravy návrhu, který byl také konzultován s odborníky a Výborem pro statistické programy, byly zváženy různé možnosti. Možnost, která se nakonec objevila v návrhu nařízení, stanovuje, že sběr ročních statistických údajů bude v krátkém časovém období i nadále prováděn v rámci džentlmenské dohody. |
| --- | --- |

2.4

Během přípravy návrhu, který byl také konzultován s odborníky a Výborem pro statistické programy, byly zváženy různé možnosti. Možnost, která se nakonec objevila v návrhu nařízení, stanovuje, že sběr ročních statistických údajů bude v krátkém časovém období i nadále prováděn v rámci džentlmenské dohody.

| 2.5 | Návrh se tedy zaměřuje hlavně na oblast sběru čtvrtletních statistických údajů o volných pracovních místech. Na základě zkušeností s fungováním tohoto nařízení se do budoucna stanoví možnost vydat nové nařízení, které umožní uspokojit potřebu ročních údajů. |
| --- | --- |

2.5

Návrh se tedy zaměřuje hlavně na oblast sběru čtvrtletních statistických údajů o volných pracovních místech. Na základě zkušeností s fungováním tohoto nařízení se do budoucna stanoví možnost vydat nové nařízení, které umožní uspokojit potřebu ročních údajů.

| 2.6 | Vymezení požadované úrovně podrobného členění podle ekonomické činnosti bude uplatněno podle současné platné verze jednotného systému klasifikace ekonomických činností ve Společenství NACE. |
| --- | --- |

2.6

Vymezení požadované úrovně podrobného členění podle ekonomické činnosti bude uplatněno podle současné platné verze jednotného systému klasifikace ekonomických činností ve Společenství NACE.

| 2.7 | Tam, kde je možné udržet stanovenou úroveň kvality, je členským státům ponechána způsobilost použít správní údaje nebo omezit rozsah zkoumaných ekonomických činností za účelem zmírnění zatížení podniků (čl. 5). |
| --- | --- |

2.7

Tam, kde je možné udržet stanovenou úroveň kvality, je členským státům ponechána způsobilost použít správní údaje nebo omezit rozsah zkoumaných ekonomických činností za účelem zmírnění zatížení podniků (čl. 5).

| 2.8 | Komise v čl. 8 stanoví vypracování série studií proveditelnosti v členských státech, které mají problémy s poskytováním údajů týkajících se:






  a) | jednotek s méně než 10 zaměstnanci a/nebo |
| --- | --- | --- |

2.8

Komise v čl. 8 stanoví vypracování série studií proveditelnosti v členských státech, které mají problémy s poskytováním údajů týkajících se:

a)

jednotek s méně než 10 zaměstnanci a/nebo

| b) | následujících činností:






  i) | zemědělství, lesnictví a rybářství, |
| --- | --- | --- |

b)

následujících činností:

i)

zemědělství, lesnictví a rybářství,

| ii) | veřejné správy a obrany, povinného sociálního zabezpečení, |
| --- | --- |

ii)

veřejné správy a obrany, povinného sociálního zabezpečení,

| iii) | vzdělávání, |
| --- | --- |

iii)

vzdělávání,

| iv) | zdravotní a sociální péče, |
| --- | --- |

iv)

zdravotní a sociální péče,

| v) | kulturních, zábavních a rekreačních činností, |
| --- | --- |

v)

kulturních, zábavních a rekreačních činností,

| vi) | činností organizací sdružujících osoby za účelem prosazování společných zájmů, oprav počítačů a výrobků pro osobní potřebu a převážně pro domácnost a poskytování ostatních osobních služeb. |
| --- | --- |

vi)

činností organizací sdružujících osoby za účelem prosazování společných zájmů, oprav počítačů a výrobků pro osobní potřebu a převážně pro domácnost a poskytování ostatních osobních služeb.

| 2.9 | V počáteční fázi (první tři roky) se pro členské státy stanoví finanční podpora ze strany EU. Tyto náklady budou v prvních třech letech zahrnuty do programu Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress (1) (čl. 9). Kromě dokončení fáze džentlmenské dohody tak budou moci být zahájeny iniciativy zaměřené na inovace a zlepšování v odvětví sběru údajů. |
| --- | --- |

2.9

V počáteční fázi (první tři roky) se pro členské státy stanoví finanční podpora ze strany EU. Tyto náklady budou v prvních třech letech zahrnuty do programu Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress (1) (čl. 9). Kromě dokončení fáze džentlmenské dohody tak budou moci být zahájeny iniciativy zaměřené na inovace a zlepšování v odvětví sběru údajů.

3.   Závěry a doporučení

| 3.1 | EHSV zdůrazňuje, že je důležité mít k dispozici co nejsouvislejší a nejspolehlivější statistiky o stavu evropské zaměstnanosti, a proto oceňuje a podporuje úsilí Komise zavést právní rámec, který umožní, aby statistiky volných pracovních míst byly na evropské úrovni aktuálnější, srovnatelnější a relevantnější. |
| --- | --- |

3.1

EHSV zdůrazňuje, že je důležité mít k dispozici co nejsouvislejší a nejspolehlivější statistiky o stavu evropské zaměstnanosti, a proto oceňuje a podporuje úsilí Komise zavést právní rámec, který umožní, aby statistiky volných pracovních míst byly na evropské úrovni aktuálnější, srovnatelnější a relevantnější.

| 3.2 | K dosažení cílů Lisabonské strategie, pokud jde o hospodářství a především zaměstnanost, je nutná stálá a účinná statistická podpora, která bude k dispozici všem uživatelům statistik a hospodářským, sociálním a institucionálním subjektům jak na evropské, tak vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.2

K dosažení cílů Lisabonské strategie, pokud jde o hospodářství a především zaměstnanost, je nutná stálá a účinná statistická podpora, která bude k dispozici všem uživatelům statistik a hospodářským, sociálním a institucionálním subjektům jak na evropské, tak vnitrostátní úrovni.

| 3.3 | EHSV také souhlasí s volbou evropského nařízení jako právního nástroje, protože účel návrhu, stejně jako převážná část statistických činností, vyžaduje podrobné a jednotné uplatňování v celé Evropské unii. |
| --- | --- |

3.3

EHSV také souhlasí s volbou evropského nařízení jako právního nástroje, protože účel návrhu, stejně jako převážná část statistických činností, vyžaduje podrobné a jednotné uplatňování v celé Evropské unii.

| 3.4 | Rozhodnutí zahrnout do návrhu nařízení pouze sběr čtvrtletních údajů a pokračovat se sběrem ročních strukturálních údajů na základě neformální dohody je zajisté dáno chvályhodným postupným přechodem od sběru dat založeného na neformální dohodě ke sběru, který místo toho vychází z evropského nařízení. Bude nezbytné, aby součástí tohoto přechodného období bylo stálé monitorování získaných výsledků. EHSV doufá, že v blízké budoucnosti bude možné dosáhnout úplnějšího a spolehlivějšího obrazu jak pro roční, tak pro čtvrtletní údaje o možnostech evropského trhu práce.
  EHSV lituje, že dosud neexistuje hodnocení dopadu, očekává však, že Komise je vypracuje před možným přijetím druhotného prováděcího nařízení, protože v podstatě dojde k nárůstu nákladů a zatížení evropských podniků, které nebude vyrovnáno snížením v jiných výzkumných činnostech. |
| --- | --- |

3.4

Rozhodnutí zahrnout do návrhu nařízení pouze sběr čtvrtletních údajů a pokračovat se sběrem ročních strukturálních údajů na základě neformální dohody je zajisté dáno chvályhodným postupným přechodem od sběru dat založeného na neformální dohodě ke sběru, který místo toho vychází z evropského nařízení. Bude nezbytné, aby součástí tohoto přechodného období bylo stálé monitorování získaných výsledků. EHSV doufá, že v blízké budoucnosti bude možné dosáhnout úplnějšího a spolehlivějšího obrazu jak pro roční, tak pro čtvrtletní údaje o možnostech evropského trhu práce.

EHSV lituje, že dosud neexistuje hodnocení dopadu, očekává však, že Komise je vypracuje před možným přijetím druhotného prováděcího nařízení, protože v podstatě dojde k nárůstu nákladů a zatížení evropských podniků, které nebude vyrovnáno snížením v jiných výzkumných činnostech.

| 3.5 | EHSV se však domnívá, že vzhledem k nutnosti zjednodušit sběr statistických údajů a snížit jeho náklady bylo nepříliš jasným způsobem rozhodnuto, že sběr údajů v odvětvích definovaných jako „sezonní“, zejména spojených se zemědělstvím, rybářstvím a lesnictvím, bude volitelný. |
| --- | --- |

3.5

EHSV se však domnívá, že vzhledem k nutnosti zjednodušit sběr statistických údajů a snížit jeho náklady bylo nepříliš jasným způsobem rozhodnuto, že sběr údajů v odvětvích definovaných jako „sezonní“, zejména spojených se zemědělstvím, rybářstvím a lesnictvím, bude volitelný.

| 3.6 | Problém s „odstraněním sezonnosti“ však přináší řadu otázek o spolehlivosti takových statistik, neboť v ostatních průmyslových odvětvích a/nebo ve veřejné správě jsou formy sezonní smlouvy praxí používanou již léta (textilní průmysl, agropotravinářský průmysl, cestovní ruch atd.). |
| --- | --- |

3.6

Problém s „odstraněním sezonnosti“ však přináší řadu otázek o spolehlivosti takových statistik, neboť v ostatních průmyslových odvětvích a/nebo ve veřejné správě jsou formy sezonní smlouvy praxí používanou již léta (textilní průmysl, agropotravinářský průmysl, cestovní ruch atd.).

| 3.7 | Znění pracovních smluv ve všech zemích EU v současnosti kromě toho stanoví desítky různých podob pracovního poměru. Bylo by proto důležité vědět, o jaké typy volných pracovních míst se jedná (na dobu neurčitou, na dobu určitou, na částečný úvazek, dohodu o provedení práce, dohodu o spolupráci atd.). |
| --- | --- |

3.7

Znění pracovních smluv ve všech zemích EU v současnosti kromě toho stanoví desítky různých podob pracovního poměru. Bylo by proto důležité vědět, o jaké typy volných pracovních míst se jedná (na dobu neurčitou, na dobu určitou, na částečný úvazek, dohodu o provedení práce, dohodu o spolupráci atd.).

| 3.8 | Obraz možností trhu práce, jeho vývoje či jeho slabých stránek v některých odvětvích nebo regionech, který je blíže skutečnosti, by umožnil lépe se zaměřit na strategie, které je třeba provést ke splnění lisabonských cílů. |
| --- | --- |

3.8

Obraz možností trhu práce, jeho vývoje či jeho slabých stránek v některých odvětvích nebo regionech, který je blíže skutečnosti, by umožnil lépe se zaměřit na strategie, které je třeba provést ke splnění lisabonských cílů.

| 3.9 | EHSV se i proto domnívá, že je nezbytné, zvlášť v těchto záležitostech, konzultovat a přímo zapojit evropské sociální partnery.
  EHSV vítá kontrolní pravomoc Parlamentu k návrhu, který bude předmětem spolurozhodování s Evropským parlamentem. Prováděcí nařízení budou projednána ve výborech podle regulativního postupu s kontrolou, ve shodě s procedurou upravenou rozhodnutími Rady 1999/468/ES a 2006/512/ES. |
| --- | --- |

3.9

EHSV se i proto domnívá, že je nezbytné, zvlášť v těchto záležitostech, konzultovat a přímo zapojit evropské sociální partnery.

EHSV vítá kontrolní pravomoc Parlamentu k návrhu, který bude předmětem spolurozhodování s Evropským parlamentem. Prováděcí nařízení budou projednána ve výborech podle regulativního postupu s kontrolou, ve shodě s procedurou upravenou rozhodnutími Rady 1999/468/ES a 2006/512/ES.

V Bruselu dne 31. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Přijat rozhodnutím č. 1672/2006 Evropského parlamentu a Rady ze dne 24. října 2006. V části 1 „Zaměstnanost“ je konkrétně zmiňováno financování opatření, včetně statistických, jež jsou zaměřeny na zlepšování „chápání situace v zaměstnanosti a vyhlídek, zvláště [...] rozvojem statistik a společných ukazatelů [...]“.

1

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/13

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1059/2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k Evropské unii

KOM(2007) 95 v konečném znění – 2007/0038 (COD)

(2007/C 175/04)

Dne 25. dubna 2007 se Rada Evropské unie, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Přípravou podkladů na toto téma pověřilo předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru specializovanou sekci Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana BURANIHO hlavním zpravodajem na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání dne 30. května 2007), a jednomyslně přijal následující stanovisko.

1.   Úvod

| 1.1 | Nařízení (ES) č. 1059/2003 Evropského parlamentu a Rady zavedlo společnou klasifikaci územních statistických jednotek (NUTS) členských států. |
| --- | --- |

1.1

Nařízení (ES) č. 1059/2003 Evropského parlamentu a Rady zavedlo společnou klasifikaci územních statistických jednotek (NUTS) členských států.

| 1.2 | První změna byla provedena roku 2005 s ohledem na přistoupení deseti nových členských států. Po přistoupení Bulharska a Rumunska nastala nutnost další změny, která do přílohy nařízení zahrnuje tabulky týkající se těchto nových členských států. |
| --- | --- |

1.2

První změna byla provedena roku 2005 s ohledem na přistoupení deseti nových členských států. Po přistoupení Bulharska a Rumunska nastala nutnost další změny, která do přílohy nařízení zahrnuje tabulky týkající se těchto nových členských států.

2.   Připomínky a závěry

| 2.1 | EHSV bere na vědomí návrh Komise; vzhledem ke skutečnosti, že se stal nutností po přistoupení nových členských států a má kromě toho čistě technickou povahu, nemůže s ním než souhlasit. |
| --- | --- |

2.1

EHSV bere na vědomí návrh Komise; vzhledem ke skutečnosti, že se stal nutností po přistoupení nových členských států a má kromě toho čistě technickou povahu, nemůže s ním než souhlasit.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/14

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vnitřní trh služeb – požadavky na trh práce a ochranu spotřebitele

(2007/C 175/05)

Dne 29. září 2005 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko k tématu Vnitřní trh služeb – požadavky na trh práce a ochranu spotřebitele.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. května 2007. Zpravodajkou byla paní ALLEWELDT.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 30. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 110 hlasy pro, 2 hlasy proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Cíl

| 1.1 | Směrnice o službách na vnitřním trhu (1) má ve smyslu Lisabonské strategie podporovat konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost. Vyvolala zároveň intenzivní diskusi o úpravě volného pohybu služeb. Sporným bodem bylo a je působení na vnitrostátní trhy práce, sociální podmínky a požadavky ochrany spotřebitele. EHSV se ve svém stanovisku z února 2005 (2) k návrhu Komise vyjádřil podrobně, proto zde není diskutován právní text této směrnice, ale zejména vliv na zaměstnanost a zájmy spotřebitelů, který lze od takto zamýšleného uplatňování vnitřního trhu služeb očekávat. |
| --- | --- |

1.1

Směrnice o službách na vnitřním trhu (1) má ve smyslu Lisabonské strategie podporovat konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost. Vyvolala zároveň intenzivní diskusi o úpravě volného pohybu služeb. Sporným bodem bylo a je působení na vnitrostátní trhy práce, sociální podmínky a požadavky ochrany spotřebitele. EHSV se ve svém stanovisku z února 2005 (2) k návrhu Komise vyjádřil podrobně, proto zde není diskutován právní text této směrnice, ale zejména vliv na zaměstnanost a zájmy spotřebitelů, který lze od takto zamýšleného uplatňování vnitřního trhu služeb očekávat.

| 1.2 | Volný pohyb služeb je jako jedna ze „čtyř svobod“ vnitřního trhu zakotven ve smlouvě o EU a politicky dávno platný. Strategie Komise, vyjádřená v směrnici EU o službách, si klade za cíl odstranit veškerá omezení poskytování služeb. Přitom se zčásti nejedná přímo o aspekty trhu práce nebo ochrany spotřebitele. Rozdíly v různých vnitrostátních systémech budou ale tím zřetelnější a citelnější, že volný pohyb služeb se má prakticky uplatňovat ve větší míře. Zároveň existuje srovnatelně málo celoevropských právních úprav ochrany zájmů zaměstnanců a spotřebitelů. Převládají zde vnitrostátní a často velmi rozdílné právní a sociální podmínky a pracovní podmínky. Zmiňme ještě paralelní, resp. rozdílnou platnost určitých vnitrostátních právních úprav země původu a země poskytování služeb, jejíž účinek se projeví až v budoucí praxi. |
| --- | --- |

1.2

Volný pohyb služeb je jako jedna ze „čtyř svobod“ vnitřního trhu zakotven ve smlouvě o EU a politicky dávno platný. Strategie Komise, vyjádřená v směrnici EU o službách, si klade za cíl odstranit veškerá omezení poskytování služeb. Přitom se zčásti nejedná přímo o aspekty trhu práce nebo ochrany spotřebitele. Rozdíly v různých vnitrostátních systémech budou ale tím zřetelnější a citelnější, že volný pohyb služeb se má prakticky uplatňovat ve větší míře. Zároveň existuje srovnatelně málo celoevropských právních úprav ochrany zájmů zaměstnanců a spotřebitelů. Převládají zde vnitrostátní a často velmi rozdílné právní a sociální podmínky a pracovní podmínky. Zmiňme ještě paralelní, resp. rozdílnou platnost určitých vnitrostátních právních úprav země původu a země poskytování služeb, jejíž účinek se projeví až v budoucí praxi.

| 1.3 | Sociální stabilita a důvěra spotřebitelů jsou významnou součástí evropské integrace a rovněž předpokladem úspěšného vnitřního trhu služeb. Velkým nedostatkem diskuse o směrnici EU o službách je to, že neexistují žádné spolehlivé analýzy vlivu na vnitrostátní sociální podmínky, zaměstnanost a zájmy spotřebitelů. Chybějící statistický základ pro kvantifikaci přeshraničního poskytování služeb a usazování představoval jeden z bodů, které EHSV kritizoval (3). Ani k očekávaným strukturálním změnám trhů práce v členských státech nejsou k dispozici téměř žádná spolehlivá data. Tak proti sobě stojí nemnoho velmi obecných statistických hodnocení dopadu na jedné straně a posuzování zvláštních jednotlivých případů často ilegální nebo poloilegální povahy na straně druhé. Obojí je pro objektivní hodnocení dopadu nedostačující. |
| --- | --- |

1.3

Sociální stabilita a důvěra spotřebitelů jsou významnou součástí evropské integrace a rovněž předpokladem úspěšného vnitřního trhu služeb. Velkým nedostatkem diskuse o směrnici EU o službách je to, že neexistují žádné spolehlivé analýzy vlivu na vnitrostátní sociální podmínky, zaměstnanost a zájmy spotřebitelů. Chybějící statistický základ pro kvantifikaci přeshraničního poskytování služeb a usazování představoval jeden z bodů, které EHSV kritizoval (3). Ani k očekávaným strukturálním změnám trhů práce v členských státech nejsou k dispozici téměř žádná spolehlivá data. Tak proti sobě stojí nemnoho velmi obecných statistických hodnocení dopadu na jedné straně a posuzování zvláštních jednotlivých případů často ilegální nebo poloilegální povahy na straně druhé. Obojí je pro objektivní hodnocení dopadu nedostačující.

| 1.4 | Vytvoření vnitřního trhu služeb je důležitou součástí Lisabonské strategie. Příležitosti pro růst v tomto odvětví jsou důležitým impulsem pro větší zaměstnanost. Větší konkurence, kterou uvolnění volného pohybu služeb vyvolá, se pozitivně odrazí na větší nabídce služeb a snížení jejich cen. Přitom je však třeba neustále zlepšovat sociální ochranu pracovníků a zajistit odpovídající úroveň ochrany spotřebitelů. Totéž platí pro normy kvality a bezpečnostní normy, včetně ochrany životního prostředí, platné v členských státech. Vliv na zaměstnanost se v jednotlivých odvětvích a členských státech bude lišit. Rozhodujícím faktorem tu je vliv na malé a střední podniky. |
| --- | --- |

1.4

Vytvoření vnitřního trhu služeb je důležitou součástí Lisabonské strategie. Příležitosti pro růst v tomto odvětví jsou důležitým impulsem pro větší zaměstnanost. Větší konkurence, kterou uvolnění volného pohybu služeb vyvolá, se pozitivně odrazí na větší nabídce služeb a snížení jejich cen. Přitom je však třeba neustále zlepšovat sociální ochranu pracovníků a zajistit odpovídající úroveň ochrany spotřebitelů. Totéž platí pro normy kvality a bezpečnostní normy, včetně ochrany životního prostředí, platné v členských státech. Vliv na zaměstnanost se v jednotlivých odvětvích a členských státech bude lišit. Rozhodujícím faktorem tu je vliv na malé a střední podniky.

| 1.5 | Toto stanovisko z vlastní iniciativy si klade za cíl více zviditelnit dopady stávající strategie vnitřního trhu služeb na trhy práce, pracovní podmínky a ochranu spotřebitele, a zajistit tak také praktický užitek pro zainteresované strany a instituce EU. Tyto aspekty nehrály v obou předchozích slyšeních EHSV k tématu vnitřního trhu služeb významnou roli (4). |
| --- | --- |

1.5

Toto stanovisko z vlastní iniciativy si klade za cíl více zviditelnit dopady stávající strategie vnitřního trhu služeb na trhy práce, pracovní podmínky a ochranu spotřebitele, a zajistit tak také praktický užitek pro zainteresované strany a instituce EU. Tyto aspekty nehrály v obou předchozích slyšeních EHSV k tématu vnitřního trhu služeb významnou roli (4).

| 1.5.1 | Vycházíme-li z chápání volného pohybu služeb podle evropského práva, kdy je evidován každý výkon mezi dvěma hospodářskými subjekty v různých členských státech (5), jedná se o tři tematické celky:






  — | vyjádření o kvantitativních účincích na zaměstnanost, co se týče jednotlivých odvětví a zemí, a změny, jež lze očekávat v důsledku externalizace a přemístění, resp. dovozu jednotlivých služeb; |
| --- | --- | --- |

1.5.1

Vycházíme-li z chápání volného pohybu služeb podle evropského práva, kdy je evidován každý výkon mezi dvěma hospodářskými subjekty v různých členských státech (5), jedná se o tři tematické celky:

—

vyjádření o kvantitativních účincích na zaměstnanost, co se týče jednotlivých odvětví a zemí, a změny, jež lze očekávat v důsledku externalizace a přemístění, resp. dovozu jednotlivých služeb;

| — | nové výzvy s ohledem na pracovní podmínky, k jejichž vzniku dojde tak, že s rostoucím přeshraničním poskytováním služeb bude prudce růst i mobilita vyslaných zaměstnanců; |
| --- | --- |

—

nové výzvy s ohledem na pracovní podmínky, k jejichž vzniku dojde tak, že s rostoucím přeshraničním poskytováním služeb bude prudce růst i mobilita vyslaných zaměstnanců;

| — | zájmy spotřebitelů a zohlednění těchto zájmů ve strategii vnitřního trhu služeb; |
| --- | --- |

—

zájmy spotřebitelů a zohlednění těchto zájmů ve strategii vnitřního trhu služeb;

| — | přitom hrají důležitou úlohu malé a střední podniky jako hlavní zdroj zaměstnanosti. |
| --- | --- |

—

přitom hrají důležitou úlohu malé a střední podniky jako hlavní zdroj zaměstnanosti.

| 1.6 | Toto stanovisko by mělo být na jedné straně chápáno jako začátek a na druhé straně také jako příspěvek ke konečné zprávě Evropské komise o přezkumu vnitřního trhu (6) a k diskusím v rámci IMAC (7). Opírá se o dnes dostupná data a o praktické zkušenosti a očekávání odborníků a zainteresovaných stran. Ty byly shromážděny při slyšení v dubnu 2006 ve Vídni a v rámci dotazníkového průzkumu na podzim roku 2006, zaměřeného na téměř 6 000 expertů z oblasti hospodářství, odborů, různých zájmových skupin, vědy a ministerstev, na který odpovědělo více než 150 účastníků. Nepředstavuje vědeckou studii a ani ji nemůže nahradit. Má spíše poskytovat opěrné body pro stávající problémy a budoucí vývoj, který bude dále prohlubován v rámci dlouhodobého posuzování prostřednictvím Střediska pro sledování jednotného trhu EHSV, ale také dodávat impulzy pro instituce EU a jiné pro jejich politická rozhodnutí a vědecká zkoumání. |
| --- | --- |

1.6

Toto stanovisko by mělo být na jedné straně chápáno jako začátek a na druhé straně také jako příspěvek ke konečné zprávě Evropské komise o přezkumu vnitřního trhu (6) a k diskusím v rámci IMAC (7). Opírá se o dnes dostupná data a o praktické zkušenosti a očekávání odborníků a zainteresovaných stran. Ty byly shromážděny při slyšení v dubnu 2006 ve Vídni a v rámci dotazníkového průzkumu na podzim roku 2006, zaměřeného na téměř 6 000 expertů z oblasti hospodářství, odborů, různých zájmových skupin, vědy a ministerstev, na který odpovědělo více než 150 účastníků. Nepředstavuje vědeckou studii a ani ji nemůže nahradit. Má spíše poskytovat opěrné body pro stávající problémy a budoucí vývoj, který bude dále prohlubován v rámci dlouhodobého posuzování prostřednictvím Střediska pro sledování jednotného trhu EHSV, ale také dodávat impulzy pro instituce EU a jiné pro jejich politická rozhodnutí a vědecká zkoumání.

2.   Dynamika ekonomiky služeb v EU

| 2.1 | Evropská komise odůvodňuje svou strategii vnitřního trhu slabým rozvojem přeshraničního poskytování služeb v EU. Od dynamičtějšího vnitřního trhu služeb se zároveň očekávají pozitivní impulzy pro zaměstnanost a pozitivní efekt pro spotřebitele a podniky. Jak lze tuto dynamiku konkrétně zachytit? |
| --- | --- |

2.1

Evropská komise odůvodňuje svou strategii vnitřního trhu slabým rozvojem přeshraničního poskytování služeb v EU. Od dynamičtějšího vnitřního trhu služeb se zároveň očekávají pozitivní impulzy pro zaměstnanost a pozitivní efekt pro spotřebitele a podniky. Jak lze tuto dynamiku konkrétně zachytit?

| 2.2 | Statistické zobrazení přeshraniční ekonomiky služeb je stále ještě nevyřešeným problémem. Eurostat a vnitrostátní statistické úřady při něm dodnes používají tzv. statistiku platebního toku, to znamená, že vývoz nebo dovoz služeb probíhá pouze tehdy, pokud vyvolává příslušnou přeshraniční platební transakci. Zatímco v oblasti ekonomiky služeb panuje intenzivní spolupráce, dochází k přenosu znalostí a výměně výkonů, uskutečňuje se mnoho zúčtovacích transakcí i mezi jednotlivými částmi firem, partnery v rámci sítě nebo také jen mezi trvale spolupracujícími právně samostatnými hospodářskými jednotkami v příslušných zemích. U těchto síťových struktur příslušný partner odběratelům účtuje přenos znalostí, přenos času a přenos služeb ve své vlastní zemi jako vlastní výkon, což však nevede k přeshraniční platební transakci. |
| --- | --- |

2.2

Statistické zobrazení přeshraniční ekonomiky služeb je stále ještě nevyřešeným problémem. Eurostat a vnitrostátní statistické úřady při něm dodnes používají tzv. statistiku platebního toku, to znamená, že vývoz nebo dovoz služeb probíhá pouze tehdy, pokud vyvolává příslušnou přeshraniční platební transakci. Zatímco v oblasti ekonomiky služeb panuje intenzivní spolupráce, dochází k přenosu znalostí a výměně výkonů, uskutečňuje se mnoho zúčtovacích transakcí i mezi jednotlivými částmi firem, partnery v rámci sítě nebo také jen mezi trvale spolupracujícími právně samostatnými hospodářskými jednotkami v příslušných zemích. U těchto síťových struktur příslušný partner odběratelům účtuje přenos znalostí, přenos času a přenos služeb ve své vlastní zemi jako vlastní výkon, což však nevede k přeshraniční platební transakci.

| 2.3 | Následkem toho má ekonomika služeb podle názoru Výboru značně vyšší objem výměn, a tím větší vliv na vnitřní trh, než jak dnes uvádějí oficiální statistiky. EHSV proto s rozhodností zastává názor, že by Evropská unie měla nechat provést vědecky orientovaný základní sběr dat vypovídající o tom, jak jednotlivá hospodářská odvětví služeb v evropských členských státech již dnes rozvíjejí spolupráci s podniky v jiných zemích. Na jeho základě by měl být do budoucna vytvořen spolehlivý obraz skutečného objemu trhu služeb Evropské unie. Podporují to také odpovídající snahy evropských statistiků o sestavení cenových indexů pro všechny služby a o jejich zavedení ve všech státech. |
| --- | --- |

2.3

Následkem toho má ekonomika služeb podle názoru Výboru značně vyšší objem výměn, a tím větší vliv na vnitřní trh, než jak dnes uvádějí oficiální statistiky. EHSV proto s rozhodností zastává názor, že by Evropská unie měla nechat provést vědecky orientovaný základní sběr dat vypovídající o tom, jak jednotlivá hospodářská odvětví služeb v evropských členských státech již dnes rozvíjejí spolupráci s podniky v jiných zemích. Na jeho základě by měl být do budoucna vytvořen spolehlivý obraz skutečného objemu trhu služeb Evropské unie. Podporují to také odpovídající snahy evropských statistiků o sestavení cenových indexů pro všechny služby a o jejich zavedení ve všech státech.

| 2.4 | Pro objasnění: Na základě dnešních informací vychází Komise z toho, že odvětví služeb představuje 56 % HDP EU, poskytuje 70 % všech pracovních míst, ale pouze 20 % objemu obchodu v rámci EU. Ve srovnání s USA je tedy rozvoj produktivity v ekonomice služeb EU výrazně nižší (8). |
| --- | --- |

2.4

Pro objasnění: Na základě dnešních informací vychází Komise z toho, že odvětví služeb představuje 56 % HDP EU, poskytuje 70 % všech pracovních míst, ale pouze 20 % objemu obchodu v rámci EU. Ve srovnání s USA je tedy rozvoj produktivity v ekonomice služeb EU výrazně nižší (8).

| 2.5 | Na světovém trhu tato slabina zjevná není, tady je EU v obchodování se službami s výrazně rostoucí tendencí nejsilnější. V roce 2003 činil podíl EU 26 %, zatímco USA dosáhly sotva 20 %. Ani stále významnější obchodní partneři Indie a Čína navzdory velké dynamice ještě společně nepřekračují podíl o něco málo vyšší než 5 %. Mezi lety 1997 a 2003 vzrost podíl EU o 1,8 %, i v tomto ohledu byla tedy vpředu. |
| --- | --- |

2.5

Na světovém trhu tato slabina zjevná není, tady je EU v obchodování se službami s výrazně rostoucí tendencí nejsilnější. V roce 2003 činil podíl EU 26 %, zatímco USA dosáhly sotva 20 %. Ani stále významnější obchodní partneři Indie a Čína navzdory velké dynamice ještě společně nepřekračují podíl o něco málo vyšší než 5 %. Mezi lety 1997 a 2003 vzrost podíl EU o 1,8 %, i v tomto ohledu byla tedy vpředu.

| 2.6 | Lze konstatovat, že se tato slabá stránka týká především obchodu uvnitř EU. Ale ani zde čísla nutně nevedou k tomuto závěru. Mezi lety 2000 a 2003 se obchod se službami uvnitř Společenství zvýšil o 10,8 %, s obchodními partnery mimo EU však pouze o 6,4 %. Dynamika na vnitřním trhu byla tedy ve srovnání skutečně zřetelná, tím spíše, že rok 2003 byl celkově rokem hospodářského poklesu. Kromě toho je zapotřebí zohlednit i cenový propad v oblasti služeb. |
| --- | --- |

2.6

Lze konstatovat, že se tato slabá stránka týká především obchodu uvnitř EU. Ale ani zde čísla nutně nevedou k tomuto závěru. Mezi lety 2000 a 2003 se obchod se službami uvnitř Společenství zvýšil o 10,8 %, s obchodními partnery mimo EU však pouze o 6,4 %. Dynamika na vnitřním trhu byla tedy ve srovnání skutečně zřetelná, tím spíše, že rok 2003 byl celkově rokem hospodářského poklesu. Kromě toho je zapotřebí zohlednit i cenový propad v oblasti služeb.

| 2.7 | EHSV vybízí Komisi, aby se intenzivněji zabývala hodnocením dopadu dalšího prosazování vnitřního trhu služeb. Užitečná by zde mohla být tzv. SWOT analýza (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats, tj. silné stránky, slabé stránky, příležitosti, hrozby). |
| --- | --- |

2.7

EHSV vybízí Komisi, aby se intenzivněji zabývala hodnocením dopadu dalšího prosazování vnitřního trhu služeb. Užitečná by zde mohla být tzv. SWOT analýza (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats, tj. silné stránky, slabé stránky, příležitosti, hrozby).

3.   Vliv účinnějšího vnitřního trhu služeb na zaměstnanost

| 3.1 | Odhady dopadu na zaměstnanost souvisejí s prognózami růstu. Jednu z prvních analýz zabývajících se působením směrnice EU o službách vypracovalo v říjnu 2004 Netherlands Bureau for Economic Policy Analysis (9). Řídí se obvyklým předpokladem OECD, že každé odstranění regulace vyvolává růst, a tím i větší zaměstnanost. Zajímavé je, že tato studie dospěla k závěru, že překážkou není regulace sama o sobě, ale její různorodost. Podle očekávání této studie by obchod se službami v důsledku směrnice o službách mohl vzrůst o 15 až 30 % a podíl přímých zahraničních investic v odvětví obchodu o 20 až 35 %. |
| --- | --- |

3.1

Odhady dopadu na zaměstnanost souvisejí s prognózami růstu. Jednu z prvních analýz zabývajících se působením směrnice EU o službách vypracovalo v říjnu 2004 Netherlands Bureau for Economic Policy Analysis (9). Řídí se obvyklým předpokladem OECD, že každé odstranění regulace vyvolává růst, a tím i větší zaměstnanost. Zajímavé je, že tato studie dospěla k závěru, že překážkou není regulace sama o sobě, ale její různorodost. Podle očekávání této studie by obchod se službami v důsledku směrnice o službách mohl vzrůst o 15 až 30 % a podíl přímých zahraničních investic v odvětví obchodu o 20 až 35 %.

| 3.2 | Na jaře 2005 zveřejnil institut Copenhagen Economics studii (10) realizovanou z pověření Komise, která se explicitně vyjadřovala k působení na zaměstnanost. Při očekávaném zvýšení spotřeby o 0,6 % HDP EU má čistý nárůst pracovních míst pro 25 členských států EU činit asi 600 000. Počítá se také se zvýšením produktivity a zároveň se očekává, že mzdy porostou průměrně o 0,4 %. |
| --- | --- |

3.2

Na jaře 2005 zveřejnil institut Copenhagen Economics studii (10) realizovanou z pověření Komise, která se explicitně vyjadřovala k působení na zaměstnanost. Při očekávaném zvýšení spotřeby o 0,6 % HDP EU má čistý nárůst pracovních míst pro 25 členských států EU činit asi 600 000. Počítá se také se zvýšením produktivity a zároveň se očekává, že mzdy porostou průměrně o 0,4 %.

| 3.3 | O závěrech kodaňské studie se kontroverzně diskutovalo především proto, že její argumentace se opírala výhradně o stranu nabídky a sázela pouze na účinek rostoucí poptávky při klesajících cenách v důsledku odstranění veškeré regulace. Nebere v úvahu žádné faktory, které by mohly působit proti rostoucí poptávce, jako je například pokles kupní síly nebo jiné chování spotřebitelů. Kromě toho byl sporný výběr odvětví. Jiné odhady vlivu na zaměstnanost nejsou k dispozici nebo se opírají o kodaňskou studii, a docházejí tedy ke stejným závěrům (11). Je třeba věnovat rovněž pozornost vlivu výzkumu a inovací, zvyšování kvalifikace a využití komunikačních technologií na zvyšování účinnosti vnitřního trhu služeb. |
| --- | --- |

3.3

O závěrech kodaňské studie se kontroverzně diskutovalo především proto, že její argumentace se opírala výhradně o stranu nabídky a sázela pouze na účinek rostoucí poptávky při klesajících cenách v důsledku odstranění veškeré regulace. Nebere v úvahu žádné faktory, které by mohly působit proti rostoucí poptávce, jako je například pokles kupní síly nebo jiné chování spotřebitelů. Kromě toho byl sporný výběr odvětví. Jiné odhady vlivu na zaměstnanost nejsou k dispozici nebo se opírají o kodaňskou studii, a docházejí tedy ke stejným závěrům (11). Je třeba věnovat rovněž pozornost vlivu výzkumu a inovací, zvyšování kvalifikace a využití komunikačních technologií na zvyšování účinnosti vnitřního trhu služeb.

| 3.4 | Vytvoření 600 000 pracovních míst je samozřejmě pozitivní, s ohledem na vysoká očekávání je to však spíše zanedbatelný výsledek (12). Mnohem důležitější však je, že tento nárůst se může v jednotlivých odvětvích, zemích a u různých skupin zaměstnanců projevit velmi odlišně. O tom dosud nejsou k dispozici žádné poznatky. EHSV, jenž se nechal inspirovat touto iniciativou, by se chtěl s pomocí Střediska pro sledování jednotného trhu pokusit vytvořit jasnější obraz těchto strukturálních změn na trhu práce. |
| --- | --- |

3.4

Vytvoření 600 000 pracovních míst je samozřejmě pozitivní, s ohledem na vysoká očekávání je to však spíše zanedbatelný výsledek (12). Mnohem důležitější však je, že tento nárůst se může v jednotlivých odvětvích, zemích a u různých skupin zaměstnanců projevit velmi odlišně. O tom dosud nejsou k dispozici žádné poznatky. EHSV, jenž se nechal inspirovat touto iniciativou, by se chtěl s pomocí Střediska pro sledování jednotného trhu pokusit vytvořit jasnější obraz těchto strukturálních změn na trhu práce.

| 3.5 | Z průzkumu EHSV vyplývá, že o tyto poznatky je velký zájem. 90 % dotázaných pokládalo informace o účincích na zaměstnanost na vnitřním trhu služeb za nedostatečné. Naše otázky se vztahovaly zejména na odvětví, jichž by se ztráta či nárůst pracovních míst týkaly především. 60 % dotázaných počítá s pozitivními účinky na zaměstnanost obecně nebo pro určitá odvětví. Nejčastěji bylo uváděno podnikové a právní poradenství, dále obchod, řemesla/malé a střední podniky, doprava, zdravotní služby, zemědělství a lesnictví, průmyslové služby, vzdělání, cestovní ruch, osobní služby, řízení staveb a správa budov. Na otázku, zda očekávají ztráty pracovních míst, odpovědělo 44 % respondentů souhlasně. V této souvislosti je nejčastěji uváděn průmysl, k dalším ztrátovým odvětvím patří veřejné služby, řízení staveb a správa budov, zemědělství a lesnictví, služby pro podniky, potraviny/pochutiny, osobní služby, obchod/maloobchod, cestovní ruch, textilní průmysl. |
| --- | --- |

3.5

Z průzkumu EHSV vyplývá, že o tyto poznatky je velký zájem. 90 % dotázaných pokládalo informace o účincích na zaměstnanost na vnitřním trhu služeb za nedostatečné. Naše otázky se vztahovaly zejména na odvětví, jichž by se ztráta či nárůst pracovních míst týkaly především. 60 % dotázaných počítá s pozitivními účinky na zaměstnanost obecně nebo pro určitá odvětví. Nejčastěji bylo uváděno podnikové a právní poradenství, dále obchod, řemesla/malé a střední podniky, doprava, zdravotní služby, zemědělství a lesnictví, průmyslové služby, vzdělání, cestovní ruch, osobní služby, řízení staveb a správa budov. Na otázku, zda očekávají ztráty pracovních míst, odpovědělo 44 % respondentů souhlasně. V této souvislosti je nejčastěji uváděn průmysl, k dalším ztrátovým odvětvím patří veřejné služby, řízení staveb a správa budov, zemědělství a lesnictví, služby pro podniky, potraviny/pochutiny, osobní služby, obchod/maloobchod, cestovní ruch, textilní průmysl.

| 3.6 | Otázka výhod v tomto procesu ukazuje několik zajímavých protikladů. Lze očekávat, že přizpůsobení se trhu je rozhodující a že prohraje ten, komu se nepodaří přizpůsobit se novým liberalizovaným podmínkám a přeshraničnímu trhu. Větší šanci má kvalifikovaná práce oproti nekvalifikované práci; mladí, specializovaní pracovníci ochotní se stěhovat budou mít větší možnosti než starší a méně flexibilní lidé. Pracovní místa s vysokými sociálními standardy prohrávají s nechráněnou zaměstnaností nebo samostatnou výdělečnou činností, jejichž vliv do budoucna spíše poroste. Bylo uvedeno, že kvalita oproti ceně, přísné normy související s oprávněními k výkonu povolání a země s vysokými sociálními náklady budou v méně výhodné situaci. Nové členské státy představují ty, co z této situace vytěží největší výhody, staré státy naopak ty, co z ní vytěží nejméně. Místní a malí poskytovatelé služeb budou vystaveni tlaku mezinárodních společností. Co se týče spotřebitelů, je to spíše nerozhodně. |
| --- | --- |

3.6

Otázka výhod v tomto procesu ukazuje několik zajímavých protikladů. Lze očekávat, že přizpůsobení se trhu je rozhodující a že prohraje ten, komu se nepodaří přizpůsobit se novým liberalizovaným podmínkám a přeshraničnímu trhu. Větší šanci má kvalifikovaná práce oproti nekvalifikované práci; mladí, specializovaní pracovníci ochotní se stěhovat budou mít větší možnosti než starší a méně flexibilní lidé. Pracovní místa s vysokými sociálními standardy prohrávají s nechráněnou zaměstnaností nebo samostatnou výdělečnou činností, jejichž vliv do budoucna spíše poroste. Bylo uvedeno, že kvalita oproti ceně, přísné normy související s oprávněními k výkonu povolání a země s vysokými sociálními náklady budou v méně výhodné situaci. Nové členské státy představují ty, co z této situace vytěží největší výhody, staré státy naopak ty, co z ní vytěží nejméně. Místní a malí poskytovatelé služeb budou vystaveni tlaku mezinárodních společností. Co se týče spotřebitelů, je to spíše nerozhodně.

| 3.7 | Rozvoj malých a středních podniků měl zvláštní význam: Povede nárůst přeshraničního poskytování služeb k vytvoření většího počtu pracovních míst nebo bude mít cenový a konkurenční tlak za následek vytlačení malých a středních podniků, a tím úbytek pracovních míst? Dvoutřetinová většina (66 %) vidí pozitivní příležitosti pro zaměstnanost. 55 % dotázaných však zároveň také zaznamenává vliv konkurenčních praktik spočívajících ve vytlačování podniků. Liberalizace vnitřního trhu služeb však podle jednoznačné většiny hlasů (69 %) nemá zásadní vliv na rozvoj malých a středních podniků – tento rozvoj podle nich závisí mnohem více na jiných faktorech. Závěr: Přestože se očekávají pozitivní výsledky, budou celkově spíše skromné. Očekává se však to, že kvalifikace zaměstnanců, schopnost inovace a kvalita služeb budou rozhodujícími faktory úspěchu, resp. přežití. Rovněž se zvyšuje tlak, resp. požadavek na větší harmonizaci (osvědčení o ukončeném vzdělání a profesní osvědčení, požadavky na management, ceny a mzdy, sociální dávky, daň z příjmu právnických osob, přizpůsobení se normám EU a mezinárodním normám obecně). Zhoršení se očekává v souvislosti se sociálními normami a v oblasti ochrany spotřebitele a životního prostředí. Existují však obavy, že pokud velcí poskytovatelé dobudou trhy, mohlo by také dojít k zániku místních kulturních zvláštností. |
| --- | --- |

3.7

Rozvoj malých a středních podniků měl zvláštní význam: Povede nárůst přeshraničního poskytování služeb k vytvoření většího počtu pracovních míst nebo bude mít cenový a konkurenční tlak za následek vytlačení malých a středních podniků, a tím úbytek pracovních míst? Dvoutřetinová většina (66 %) vidí pozitivní příležitosti pro zaměstnanost. 55 % dotázaných však zároveň také zaznamenává vliv konkurenčních praktik spočívajících ve vytlačování podniků. Liberalizace vnitřního trhu služeb však podle jednoznačné většiny hlasů (69 %) nemá zásadní vliv na rozvoj malých a středních podniků – tento rozvoj podle nich závisí mnohem více na jiných faktorech. Závěr: Přestože se očekávají pozitivní výsledky, budou celkově spíše skromné. Očekává se však to, že kvalifikace zaměstnanců, schopnost inovace a kvalita služeb budou rozhodujícími faktory úspěchu, resp. přežití. Rovněž se zvyšuje tlak, resp. požadavek na větší harmonizaci (osvědčení o ukončeném vzdělání a profesní osvědčení, požadavky na management, ceny a mzdy, sociální dávky, daň z příjmu právnických osob, přizpůsobení se normám EU a mezinárodním normám obecně). Zhoršení se očekává v souvislosti se sociálními normami a v oblasti ochrany spotřebitele a životního prostředí. Existují však obavy, že pokud velcí poskytovatelé dobudou trhy, mohlo by také dojít k zániku místních kulturních zvláštností.

| 3.8 | Na otázku, zda samostatně výdělečně činní budou mít do budoucna v rámci přeshraničního působení více příležitostí, odpovídá 84 % dotázaných souhlasně. |
| --- | --- |

3.8

Na otázku, zda samostatně výdělečně činní budou mít do budoucna v rámci přeshraničního působení více příležitostí, odpovídá 84 % dotázaných souhlasně.

4.   Nové výzvy v oblasti pracovních podmínek a podmínek pro zaměstnávání

| 4.1 | Přeshraniční služby jsou skoro ve všech případech spojeny s mobilitou zaměstnanců. Vzhledem k dosud málo harmonizovaným podmínkám v EU se na vnitrostátním trhu práce nebo v podniku setkávají rozdílné sociální právní úpravy. Směrnice EU o vysílání pracovníků stanoví minimum základních podmínek pro rovné zacházení s vyslanými pracovníky a s místními zaměstnanci. Kromě toho byly otázky pracovního a sociálního práva v zásadě vyňaty ze směrnice EU o službách. Tím však rostoucí přeshraniční trh služeb nezůstává bez vlivu. I přes směrnici EU o vysílání pracovníků ještě existuje neharmonizovaná oblast kolektivních právních úprav. Vynětí pracovního práva ze směrnice EU o službách nezavedlo pro pracovníky žádnou „zásadu pracoviště“, zvolené právní formulace byly ostře diskutovány a nejsou nezbytně nutně pokládány za jednoznačné. Zde lze očekávat budoucí provedení do vnitrostátního práva. Předpokládáme-li úspěšné prohloubení vnitřního trhu služeb, vytvoří zvyšující se četnost a pravděpodobně i délka vysílání pracovníků nakonec novou kvalitu. |
| --- | --- |

4.1

Přeshraniční služby jsou skoro ve všech případech spojeny s mobilitou zaměstnanců. Vzhledem k dosud málo harmonizovaným podmínkám v EU se na vnitrostátním trhu práce nebo v podniku setkávají rozdílné sociální právní úpravy. Směrnice EU o vysílání pracovníků stanoví minimum základních podmínek pro rovné zacházení s vyslanými pracovníky a s místními zaměstnanci. Kromě toho byly otázky pracovního a sociálního práva v zásadě vyňaty ze směrnice EU o službách. Tím však rostoucí přeshraniční trh služeb nezůstává bez vlivu. I přes směrnici EU o vysílání pracovníků ještě existuje neharmonizovaná oblast kolektivních právních úprav. Vynětí pracovního práva ze směrnice EU o službách nezavedlo pro pracovníky žádnou „zásadu pracoviště“, zvolené právní formulace byly ostře diskutovány a nejsou nezbytně nutně pokládány za jednoznačné. Zde lze očekávat budoucí provedení do vnitrostátního práva. Předpokládáme-li úspěšné prohloubení vnitřního trhu služeb, vytvoří zvyšující se četnost a pravděpodobně i délka vysílání pracovníků nakonec novou kvalitu.

| 4.2 | Na tomto místě se nemůže a nemá vést diskuse o provádění směrnice o vysílání pracovníků. Zásadní otázka spíše zní: Jaké nové problémy vzniknou nebo co zintenzívní stávající problémy, když budou zaměstnanci z různých členských států v budoucnu více, častěji a za určitých okolností déle než dosud pracovat v rámci zakázek na služby na tomtéž pracovišti za částečně odlišných podmínek? V čem by ale mohly spočívat také příležitosti, když si vybavíme například prognózu kodaňské studie o rostoucích mzdách? Nejedná se vysloveně o to, podezřívat účastníky trhu a politicky odpovědné osoby z obecného záměru sociálního dumpingu, nýbrž o nabídnutí nezkresleného pohledu na praxi. |
| --- | --- |

4.2

Na tomto místě se nemůže a nemá vést diskuse o provádění směrnice o vysílání pracovníků. Zásadní otázka spíše zní: Jaké nové problémy vzniknou nebo co zintenzívní stávající problémy, když budou zaměstnanci z různých členských států v budoucnu více, častěji a za určitých okolností déle než dosud pracovat v rámci zakázek na služby na tomtéž pracovišti za částečně odlišných podmínek? V čem by ale mohly spočívat také příležitosti, když si vybavíme například prognózu kodaňské studie o rostoucích mzdách? Nejedná se vysloveně o to, podezřívat účastníky trhu a politicky odpovědné osoby z obecného záměru sociálního dumpingu, nýbrž o nabídnutí nezkresleného pohledu na praxi.

| 4.3 | 82 % dotázaných souhlasně odpovídá na otázku, zda se s nárůstem přeshraničních služeb a tedy s činností vyslaných pracovníků v jiné zemi očekává také změnu vnitrostátních podmínek pro zaměstnávání ve vlastní zemi. 20 % dotázaných očekává zlepšení pracovních podmínek, oproti 17 %, kteří počítají se zhoršením. Jen 7 % dotázaných se domnívá, že bude větší jistota pracovních míst. 56 % vychází z toho, že dojde k nárůstu flexibility a časově omezených pracovních poměrů. |
| --- | --- |

4.3

82 % dotázaných souhlasně odpovídá na otázku, zda se s nárůstem přeshraničních služeb a tedy s činností vyslaných pracovníků v jiné zemi očekává také změnu vnitrostátních podmínek pro zaměstnávání ve vlastní zemi. 20 % dotázaných očekává zlepšení pracovních podmínek, oproti 17 %, kteří počítají se zhoršením. Jen 7 % dotázaných se domnívá, že bude větší jistota pracovních míst. 56 % vychází z toho, že dojde k nárůstu flexibility a časově omezených pracovních poměrů.

| 4.4 | Tento aspekt flexibility se objevuje ještě v odpovědích na následující otevřené otázky. Mnozí očekávají snižování počtu zaměstnanců na stálý pracovní poměr ve prospěch práce na částečný úvazek, smluv o dílo a nárůstu fiktivní samostatně výdělečné činnosti. Zároveň se upřesňují také pozitivní očekávání: jazykové vzdělávání, nové úhly pohledu a pozitivní podněty v oblasti kvalifikace, dále rostoucí mzdy a více pracovních nabídek. Převažují však obavy: očekává se větší konkurence, horší pracovní podmínky, delší a pružnější pracovní doba, nárůst sociálních konfliktů a ilegálních praktik a pokles mezd. Sociální systémy zaznamenají novou zátěž. Méně mobilní pracovníci, zejména také ženy, to budou mít v budoucnu těžší a rodinné struktury budou v důsledku rostoucí mobility trpět. Na otázku ohledně vlivu budoucí liberalizace vnitřního trhu služeb na vývoj mezd 50 % dotázaných odpovědělo, že očekává pokles mezd, 43 % očekává naopak nárůst mezd a 7 % nevidí žádný zvláštní vliv nebo zdůrazňuje, že to závisí na příslušném odvětví. |
| --- | --- |

4.4

Tento aspekt flexibility se objevuje ještě v odpovědích na následující otevřené otázky. Mnozí očekávají snižování počtu zaměstnanců na stálý pracovní poměr ve prospěch práce na částečný úvazek, smluv o dílo a nárůstu fiktivní samostatně výdělečné činnosti. Zároveň se upřesňují také pozitivní očekávání: jazykové vzdělávání, nové úhly pohledu a pozitivní podněty v oblasti kvalifikace, dále rostoucí mzdy a více pracovních nabídek. Převažují však obavy: očekává se větší konkurence, horší pracovní podmínky, delší a pružnější pracovní doba, nárůst sociálních konfliktů a ilegálních praktik a pokles mezd. Sociální systémy zaznamenají novou zátěž. Méně mobilní pracovníci, zejména také ženy, to budou mít v budoucnu těžší a rodinné struktury budou v důsledku rostoucí mobility trpět. Na otázku ohledně vlivu budoucí liberalizace vnitřního trhu služeb na vývoj mezd 50 % dotázaných odpovědělo, že očekává pokles mezd, 43 % očekává naopak nárůst mezd a 7 % nevidí žádný zvláštní vliv nebo zdůrazňuje, že to závisí na příslušném odvětví.

| 4.5 | Na otázku, zda je v oblasti sociální ochrany směrnice o vysílání pracovníků dostačující, odpovídá 48 % dotázaných ano, 52 % ne. Pokud by byly nutné nové právní úpravy, dává většina (65 %) přednost přístupu v rámci celé EU, třetina se domnívá, že problémy lze na národní úrovni upravit lépe, 2 % považují za nezbytné obojí. Odpovědi na otevřenou otázku, na které problémy je třeba zvláště upozornit, lze shrnout následovně: Chybějící sociální harmonizace (včetně profesních a živnostenských osvědčení) a z ní vyplývající nerovné zacházení je v odpovědích uváděna nejčastěji. V souladu s tím následuje u mnohých odpovědí požadavek na rozšíření oblasti působnosti směrnice o vysílání pracovníků ve vztahu k oborům a obsahům právních předpisů. Chybné uplatňování ustanovení o vysílání pracovníků, právní nejistota a nárůst ilegálních praktik, jakož i nedostatky při kontrolách a trestném stíhání zaujímají i nadále velký prostor. K tomu se přidávají problémy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, v systémech sociálního zabezpečení a při potírání fiktivní samostatně výdělečné činnosti. Nakonec je kritizována přílišná byrokracie, stále existující překážky na národní úrovni a tendence národní separace. Problémy jsou vnímány také tam, kde nejsou dostatečně respektovány jazykové a kulturní rozdíly. |
| --- | --- |

4.5

Na otázku, zda je v oblasti sociální ochrany směrnice o vysílání pracovníků dostačující, odpovídá 48 % dotázaných ano, 52 % ne. Pokud by byly nutné nové právní úpravy, dává většina (65 %) přednost přístupu v rámci celé EU, třetina se domnívá, že problémy lze na národní úrovni upravit lépe, 2 % považují za nezbytné obojí. Odpovědi na otevřenou otázku, na které problémy je třeba zvláště upozornit, lze shrnout následovně: Chybějící sociální harmonizace (včetně profesních a živnostenských osvědčení) a z ní vyplývající nerovné zacházení je v odpovědích uváděna nejčastěji. V souladu s tím následuje u mnohých odpovědí požadavek na rozšíření oblasti působnosti směrnice o vysílání pracovníků ve vztahu k oborům a obsahům právních předpisů. Chybné uplatňování ustanovení o vysílání pracovníků, právní nejistota a nárůst ilegálních praktik, jakož i nedostatky při kontrolách a trestném stíhání zaujímají i nadále velký prostor. K tomu se přidávají problémy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, v systémech sociálního zabezpečení a při potírání fiktivní samostatně výdělečné činnosti. Nakonec je kritizována přílišná byrokracie, stále existující překážky na národní úrovni a tendence národní separace. Problémy jsou vnímány také tam, kde nejsou dostatečně respektovány jazykové a kulturní rozdíly.

| 4.6 | Jaký dopad mají tyto poměry na úrovni podniku, pokud jsou tam v rámci zakázek na služby zaměstnáni pracovníci z jiných zemí za částečně odlišných podmínek příslušného státu? 6 % dotázaných nevidí žádný zvláštní vliv, 23 % se domnívá, že tento účinek dnes ještě nelze odhadnout. 24 % dotázaných očekává, že rozdíly v pracovních podmínkách uvnitř podniku porostou, 34 % spatřuje nové obtíže při dodržování sociálních a pracovních ustanovení a 13 % potvrzuje, že vnitrostátní spolurozhodovací práva plně nezahrnují vyslané pracovníky. V následných otevřených odpovědích na tuto otázku přibývají nové aspekty. Objevují se nové mzdové a sociální problémy, například proto, že za stejnou práci je jiná finanční odměna nebo protože se snižují dobrovolné podnikové sociální dávky. Stejně často je vyjadřováno očekávání, že poznání „lepších praktik“ by mohlo být příležitostí pro zlepšení pracovních podmínek a zvýšení kvality práce. V tomto smyslu by bylo zapotřebí vytvářet v sociálním dialogu na úrovni podniků „více inteligence“. Překážky v komunikaci by mohly zhoršovat kvalitu práce a týmovou práci, a mohlo by tak dojít k narušení solidarity mezi zaměstnanci obecně. Znalost a dodržování vlastních práv je pro jednotlivé pracovníky za určitých okolností složitější. Příliš velké rozdíly by dokonce mohly zabránit úspěchu v podnikání (konflikty, správní náklady, kvalita práce) a dodržování zákonných ustanovení by mohlo vést k přetížení a k větší míře zneužívání. V usnadnění volného pohybu služeb je nakonec spatřována také příležitost vyřešit nedostatek personálu při obsazování kvalifikovaných pozic. |
| --- | --- |

4.6

Jaký dopad mají tyto poměry na úrovni podniku, pokud jsou tam v rámci zakázek na služby zaměstnáni pracovníci z jiných zemí za částečně odlišných podmínek příslušného státu? 6 % dotázaných nevidí žádný zvláštní vliv, 23 % se domnívá, že tento účinek dnes ještě nelze odhadnout. 24 % dotázaných očekává, že rozdíly v pracovních podmínkách uvnitř podniku porostou, 34 % spatřuje nové obtíže při dodržování sociálních a pracovních ustanovení a 13 % potvrzuje, že vnitrostátní spolurozhodovací práva plně nezahrnují vyslané pracovníky. V následných otevřených odpovědích na tuto otázku přibývají nové aspekty. Objevují se nové mzdové a sociální problémy, například proto, že za stejnou práci je jiná finanční odměna nebo protože se snižují dobrovolné podnikové sociální dávky. Stejně často je vyjadřováno očekávání, že poznání „lepších praktik“ by mohlo být příležitostí pro zlepšení pracovních podmínek a zvýšení kvality práce. V tomto smyslu by bylo zapotřebí vytvářet v sociálním dialogu na úrovni podniků „více inteligence“. Překážky v komunikaci by mohly zhoršovat kvalitu práce a týmovou práci, a mohlo by tak dojít k narušení solidarity mezi zaměstnanci obecně. Znalost a dodržování vlastních práv je pro jednotlivé pracovníky za určitých okolností složitější. Příliš velké rozdíly by dokonce mohly zabránit úspěchu v podnikání (konflikty, správní náklady, kvalita práce) a dodržování zákonných ustanovení by mohlo vést k přetížení a k větší míře zneužívání. V usnadnění volného pohybu služeb je nakonec spatřována také příležitost vyřešit nedostatek personálu při obsazování kvalifikovaných pozic.

| 4.7 | Je složité shrnout otázku zabývající se jednotlivými příklady z praxe, jelikož ty by svým specifických obsahem měly přispět k lepšímu pochopení situace. Na tomto místě by proto měly být citovány pouze ty příklady z praxe, které osvětlují dosud neuvedené problémové oblasti. Existují například odkazy na nejasné právní úpravy a postupy v případě pracovního úrazu, na zvláštní problémy související s vysíláním pracovníků v rámci koncernu, na změny pracovních smluv, na uplatňování kolektivních smluv z jiných zemí a na zacházení s lidmi, kteří migrovali z pracovních důvodů. |
| --- | --- |

4.7

Je složité shrnout otázku zabývající se jednotlivými příklady z praxe, jelikož ty by svým specifických obsahem měly přispět k lepšímu pochopení situace. Na tomto místě by proto měly být citovány pouze ty příklady z praxe, které osvětlují dosud neuvedené problémové oblasti. Existují například odkazy na nejasné právní úpravy a postupy v případě pracovního úrazu, na zvláštní problémy související s vysíláním pracovníků v rámci koncernu, na změny pracovních smluv, na uplatňování kolektivních smluv z jiných zemí a na zacházení s lidmi, kteří migrovali z pracovních důvodů.

5.   Zájmy spotřebitelů na vnitřním trhu služeb

| 5.1 | Vnitřní trh služeb má být ku prospěchu také spotřebitelům. To je otázka dostupnosti (cena, přístup, nabídka), kvality, transparentnosti (informace, důvěra) a právní jistoty (ručení, ochrana spotřebitele). Jsou tyto aspekty v současné době dostatečně realizovány? Jsou podporovány pomocí návrhů na prosazení vnitřního trhu služeb nebo je z pohledu spotřebitele vývoj problematický? Třetí důležitý bod dotazníku se měl zaměřit na tyto praktické zkušenosti s přeshraničním poskytováním služeb z pohledu spotřebitele. |
| --- | --- |

5.1

Vnitřní trh služeb má být ku prospěchu také spotřebitelům. To je otázka dostupnosti (cena, přístup, nabídka), kvality, transparentnosti (informace, důvěra) a právní jistoty (ručení, ochrana spotřebitele). Jsou tyto aspekty v současné době dostatečně realizovány? Jsou podporovány pomocí návrhů na prosazení vnitřního trhu služeb nebo je z pohledu spotřebitele vývoj problematický? Třetí důležitý bod dotazníku se měl zaměřit na tyto praktické zkušenosti s přeshraničním poskytováním služeb z pohledu spotřebitele.

| 5.2 | Hodnocení směrnice EU o službách není z pohledu ochrany spotřebitele jednoznačné. V průběhu slyšení EHSV v dubnu 2006 se objevily kritické hlasy, že ochrana spotřebitele přišla z hlediska trestů celkově příliš zkrátka. Najdeme však i pozitivní hodnocení, která se týkala zejména zlepšení na straně nabídky. Otázky týkající se ochrany spotřebitele se celkově nejeví dostatečně zřetelné, objeví se pravděpodobně až tehdy, až bude příslušný účinek posuzován na národní úrovni. Důvěra spotřebitelů má však velký význam pro úspěch vnitřního trhu služeb EU. |
| --- | --- |

5.2

Hodnocení směrnice EU o službách není z pohledu ochrany spotřebitele jednoznačné. V průběhu slyšení EHSV v dubnu 2006 se objevily kritické hlasy, že ochrana spotřebitele přišla z hlediska trestů celkově příliš zkrátka. Najdeme však i pozitivní hodnocení, která se týkala zejména zlepšení na straně nabídky. Otázky týkající se ochrany spotřebitele se celkově nejeví dostatečně zřetelné, objeví se pravděpodobně až tehdy, až bude příslušný účinek posuzován na národní úrovni. Důvěra spotřebitelů má však velký význam pro úspěch vnitřního trhu služeb EU.

| 5.3 | Kritéria spotřebitelsky vstřícného vnitřního trhu služeb (dostupnost, kvalita, transparentnost a právní jistota) uvedená v odstavci 5.1 by v rámci dotazníku měla být uvedena v pořadí podle důležitosti. Jednou z vlastního pohledu a jednou jako hodnocení, do jaké míry jsou tyto aspekty podporovány směrnicí EU o službách. Zatímco kvalita a právní jistota mají z vlastního pohledu vysoké hodnocení (v pořadí 1. a 2.), posouzení směrnice EU o službách ukazuje, že na prvním místě je vnímána podpora dostupnosti a právní jistota zaujímá poslední místo. S dnešním stavem realizace těchto aspektů je spokojeno pouze 23 % respondentů, 77 % vidí potřebu zlepšení. |
| --- | --- |

5.3

Kritéria spotřebitelsky vstřícného vnitřního trhu služeb (dostupnost, kvalita, transparentnost a právní jistota) uvedená v odstavci 5.1 by v rámci dotazníku měla být uvedena v pořadí podle důležitosti. Jednou z vlastního pohledu a jednou jako hodnocení, do jaké míry jsou tyto aspekty podporovány směrnicí EU o službách. Zatímco kvalita a právní jistota mají z vlastního pohledu vysoké hodnocení (v pořadí 1. a 2.), posouzení směrnice EU o službách ukazuje, že na prvním místě je vnímána podpora dostupnosti a právní jistota zaujímá poslední místo. S dnešním stavem realizace těchto aspektů je spokojeno pouze 23 % respondentů, 77 % vidí potřebu zlepšení.

| 5.4 | Ačkoli platnost ustanovení o ochraně spotřebitele v zemi, kde jsou služby poskytovány, zůstává směrnicí EU o službách v zásadě nedotčena, byly v průběhu diskuse opakovaně vyjádřeny obavy, že to není ideální. Na dotaz, zda lze vnitrostátní ustanovení ochrany spotřebitele do budoucna považovat za ohrožené, přišlo 52 % souhlasných odpovědí. Nejčastější kritika se týkala zhoršení prosazování práva zejména u stížností a nároků na náhradu škody. To odpovídá také odpovědím na jinou otázku, u níž 76 % dotázaných spatřuje problémy v souvislosti s ručením a výkonem správního rozhodnutí. 51 % se obává všeobecného poklesu úrovně ochrany spotřebitele. Speciálně všechny vyšší vnitrostátní normy (nad minimum EU) jsou pokládány za ohrožené. Toto ohrožení se vztahuje i na právní předpisy v oblasti správního práva týkající se výkonu živnosti, jež mají pro spotřebitele bezprostřední význam, protože by v budoucnu měly být upraveny podle zásady země původu, jako například ochrana před neoprávněným zvýhodňováním nebo základ pro nároky na náhradu škody. Existují obavy ze snížení poskytovaných záruk a poklesu kvality služeb. A konečně, mnozí se obávají ztráty práv na informace, například na informace o výrobcích (ohrožení životního prostředí, informace o ručení, všeobecná transparentnost), o vyznačení ceny, poskytovatele (integrita poskytovatele, úroveň kvalifikace, řádné zajištění), o poskytovaných zárukách, ručení atd. |
| --- | --- |

5.4

Ačkoli platnost ustanovení o ochraně spotřebitele v zemi, kde jsou služby poskytovány, zůstává směrnicí EU o službách v zásadě nedotčena, byly v průběhu diskuse opakovaně vyjádřeny obavy, že to není ideální. Na dotaz, zda lze vnitrostátní ustanovení ochrany spotřebitele do budoucna považovat za ohrožené, přišlo 52 % souhlasných odpovědí. Nejčastější kritika se týkala zhoršení prosazování práva zejména u stížností a nároků na náhradu škody. To odpovídá také odpovědím na jinou otázku, u níž 76 % dotázaných spatřuje problémy v souvislosti s ručením a výkonem správního rozhodnutí. 51 % se obává všeobecného poklesu úrovně ochrany spotřebitele. Speciálně všechny vyšší vnitrostátní normy (nad minimum EU) jsou pokládány za ohrožené. Toto ohrožení se vztahuje i na právní předpisy v oblasti správního práva týkající se výkonu živnosti, jež mají pro spotřebitele bezprostřední význam, protože by v budoucnu měly být upraveny podle zásady země původu, jako například ochrana před neoprávněným zvýhodňováním nebo základ pro nároky na náhradu škody. Existují obavy ze snížení poskytovaných záruk a poklesu kvality služeb. A konečně, mnozí se obávají ztráty práv na informace, například na informace o výrobcích (ohrožení životního prostředí, informace o ručení, všeobecná transparentnost), o vyznačení ceny, poskytovatele (integrita poskytovatele, úroveň kvalifikace, řádné zajištění), o poskytovaných zárukách, ručení atd.

| 5.5 | O požadované a nezbytné informace pro spotřebitele vztahující se k nabídkám přeshraničních služeb se jednalo v jedné jediné otázce. Nejvyšší příčku zaujímají údaje k právním zárukám, náhradě škody a právu na stížnost, dále k identitě poskytovatele/původu, transparentnosti ceny a přesné údaje ke kvalitě služby, bezpečnosti výrobku/poskytnutí záruky. Diskuse o zásadě země původu patrně mnohé znejistila, proto požadují údaj o tom, které právo je uplatňováno a který dozorčí orgán, resp. soud je za vyřizování stížností odpovědný. |
| --- | --- |

5.5

O požadované a nezbytné informace pro spotřebitele vztahující se k nabídkám přeshraničních služeb se jednalo v jedné jediné otázce. Nejvyšší příčku zaujímají údaje k právním zárukám, náhradě škody a právu na stížnost, dále k identitě poskytovatele/původu, transparentnosti ceny a přesné údaje ke kvalitě služby, bezpečnosti výrobku/poskytnutí záruky. Diskuse o zásadě země původu patrně mnohé znejistila, proto požadují údaj o tom, které právo je uplatňováno a který dozorčí orgán, resp. soud je za vyřizování stížností odpovědný.

| 5.6 | Pouze 25 % dotázaných uvedlo, že mají zkušenosti s evropskými poradnami pro spotřebitele nebo s celoevropskou spoluprací ve věci ochrany spotřebitele. Jejich hodnocení bylo ve většině případů pozitivní, byly však uváděny rovněž nedostatky, například u přeshraniční pomoci při vymáhání práva nebo při zprostředkování správných národních kontaktních partnerů. Objevily se i hlasy kritiky, které označují postupy za příliš byrokratické a nákladné a spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele považují celkově za příliš slabou a málo účinnou, zejména ve složitých případech. Celkově vzniká dojem, že informace o poradnách EU pro spotřebitele, resp. o možnostech spolupráce nejsou příliš rozšířeny. |
| --- | --- |

5.6

Pouze 25 % dotázaných uvedlo, že mají zkušenosti s evropskými poradnami pro spotřebitele nebo s celoevropskou spoluprací ve věci ochrany spotřebitele. Jejich hodnocení bylo ve většině případů pozitivní, byly však uváděny rovněž nedostatky, například u přeshraniční pomoci při vymáhání práva nebo při zprostředkování správných národních kontaktních partnerů. Objevily se i hlasy kritiky, které označují postupy za příliš byrokratické a nákladné a spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele považují celkově za příliš slabou a málo účinnou, zejména ve složitých případech. Celkově vzniká dojem, že informace o poradnách EU pro spotřebitele, resp. o možnostech spolupráce nejsou příliš rozšířeny.

| 5.7 | Pro zajištění lepší kvality služeb doporučuje směrnice EU o službách zavedení dobrovolných norem a certifikací. 54 % dotázaných pokládá tento návrh za velmi dobrý, 46 % se k tomu vyjadřuje spíše skepticky. Příznivci dobrovolných norem kvality je považují za účinný prostředek, který se musí osvědčit na trhu a ve vztahu k zákazníkům. Kritikové zastávají dost jednomyslně názor, že bez kontroly státu není dodržování těchto norem zaručeno. Dává se proto přednost jasné právní úpravě. Poctivé podniky by dobrovolné normy plnily, nepomůže to však proti „černým ovcím“. Právě to je však v přeshraničním poskytování služeb velmi důležité. |
| --- | --- |

5.7

Pro zajištění lepší kvality služeb doporučuje směrnice EU o službách zavedení dobrovolných norem a certifikací. 54 % dotázaných pokládá tento návrh za velmi dobrý, 46 % se k tomu vyjadřuje spíše skepticky. Příznivci dobrovolných norem kvality je považují za účinný prostředek, který se musí osvědčit na trhu a ve vztahu k zákazníkům. Kritikové zastávají dost jednomyslně názor, že bez kontroly státu není dodržování těchto norem zaručeno. Dává se proto přednost jasné právní úpravě. Poctivé podniky by dobrovolné normy plnily, nepomůže to však proti „černým ovcím“. Právě to je však v přeshraničním poskytování služeb velmi důležité.

| 5.8 | Směrnice EU o službách zavádí také systém sdílené kontrolní činnosti mezi úřady v zemi původu a v zemi poskytování služeb. Chtěli jsme vědět, zda to u spotřebitelů vzbuzuje větší důvěru. Odpověď 82 % dotázaných zní ano, 18 % má menší důvěru. Provádění do praxe je zřejmě zásadní výhradou. |
| --- | --- |

5.8

Směrnice EU o službách zavádí také systém sdílené kontrolní činnosti mezi úřady v zemi původu a v zemi poskytování služeb. Chtěli jsme vědět, zda to u spotřebitelů vzbuzuje větší důvěru. Odpověď 82 % dotázaných zní ano, 18 % má menší důvěru. Provádění do praxe je zřejmě zásadní výhradou.

| 5.9 | Závěrem byla opět poskytnuta příležitost vyjádřit se k otevřeným otázkám ochrany spotřebitele na budoucím vnitřním trhu služeb. Zde se znovu objevuje zásadní téma chybějící právní jasnosti a jistoty v oblasti ochrany spotřebitele s ohledem na záruku, ručení (například při platební neschopnosti), nároky na záruky (chybějící harmonizace, problematika důkazního břemene) a vymáhání nároků na náhradu škody (příliš dlouhé trvání, postupy příliš složité, požadavek na větší harmonizaci). Druhé místo zaujímá zajištění dostatečných informací o službě a poskytovateli. Nedostatky jsou spatřovány rovněž v absenci společných norem kvality a srovnatelnosti kompetencí a profesních osvědčení. Předpisy týkající se ochrany spotřebitele často nejsou řádně prováděny nebo v jednotlivých oblastech chybějí (například u soukromých důchodů, zdravotních služeb). Určitou úlohu hrají sociální otázky (nedosažení minimální mzdy, černá práce, migrace) a obava o ztrátu norem v oblasti životního prostředí a bezpečnosti. Měla by se definovat minimální úroveň všeobecně přístupných služeb, které zajišťují sociální účast. Další obavy se týkají narušení hospodářské soutěže pro místní poskytovatele (například rozdílná sociální zátěž) a problémů s měnovými rozdíly. |
| --- | --- |

5.9

Závěrem byla opět poskytnuta příležitost vyjádřit se k otevřeným otázkám ochrany spotřebitele na budoucím vnitřním trhu služeb. Zde se znovu objevuje zásadní téma chybějící právní jasnosti a jistoty v oblasti ochrany spotřebitele s ohledem na záruku, ručení (například při platební neschopnosti), nároky na záruky (chybějící harmonizace, problematika důkazního břemene) a vymáhání nároků na náhradu škody (příliš dlouhé trvání, postupy příliš složité, požadavek na větší harmonizaci). Druhé místo zaujímá zajištění dostatečných informací o službě a poskytovateli. Nedostatky jsou spatřovány rovněž v absenci společných norem kvality a srovnatelnosti kompetencí a profesních osvědčení. Předpisy týkající se ochrany spotřebitele často nejsou řádně prováděny nebo v jednotlivých oblastech chybějí (například u soukromých důchodů, zdravotních služeb). Určitou úlohu hrají sociální otázky (nedosažení minimální mzdy, černá práce, migrace) a obava o ztrátu norem v oblasti životního prostředí a bezpečnosti. Měla by se definovat minimální úroveň všeobecně přístupných služeb, které zajišťují sociální účast. Další obavy se týkají narušení hospodářské soutěže pro místní poskytovatele (například rozdílná sociální zátěž) a problémů s měnovými rozdíly.

6.   Nejdůležitější výsledky

| 6.1 | Zpětný pohled na dotazníkový průzkum ukazuje, že je velký zájem o to, zabývat se novými výzvami pro trhy práce, zaměstnanost a ochranu spotřebitele na vnitřním trhu služeb. Mnohokrát bylo upozorněno na problematický vývoj, ale zároveň byly také definovány budoucí příležitosti. Obě oblasti si obecně zaslouží větší pozornost a měly by být inspirací pro chystané provádění směrnice EU o službách. |
| --- | --- |

6.1

Zpětný pohled na dotazníkový průzkum ukazuje, že je velký zájem o to, zabývat se novými výzvami pro trhy práce, zaměstnanost a ochranu spotřebitele na vnitřním trhu služeb. Mnohokrát bylo upozorněno na problematický vývoj, ale zároveň byly také definovány budoucí příležitosti. Obě oblasti si obecně zaslouží větší pozornost a měly by být inspirací pro chystané provádění směrnice EU o službách.

| 6.2 | Statistické zachycení přeshraniční ekonomiky služeb EU je stále ještě nevyřešeným problémem. Zachycení blízké realitě je předpokladem pro posouzení dynamiky zaměstnanosti, k níž může vést. EHSV proto opakuje svůj požadavek na jednorázový základní sběr dat, jenž může sám o sobě tento problém vyřešit. |
| --- | --- |

6.2

Statistické zachycení přeshraniční ekonomiky služeb EU je stále ještě nevyřešeným problémem. Zachycení blízké realitě je předpokladem pro posouzení dynamiky zaměstnanosti, k níž může vést. EHSV proto opakuje svůj požadavek na jednorázový základní sběr dat, jenž může sám o sobě tento problém vyřešit.

| 6.3 | Informace o možném dopadu nové strategie vnitřního trhu na zaměstnanost jsou nedostatečné, tvrdí 90 % dotázaných. 60 % z nich očekává pozitivní účinky na zaměstnanost. 44 % počítá i se ztrátami pracovních míst. Celkově se očekává zejména „přesun pracovních míst“. Odvětvově specifický a diferencovaný přístup Střediska pro sledování jednotného trhu k dalšímu posuzování se zde jeví jako smysluplný, jedná se například o služby související s průmyslem, vzdělávání, vybrané liberalizované veřejné služby, osobní služby, řemesla. Poučné bylo poukázat na ty, co získají největší výhody. Zde se doporučuje přesné posouzení aspektů kvalifikované/nekvalifikované práce a příležitostí flexibilních odborných pracovních sil oproti málo mobilním pracovníkům. První představuje proces, jejž lze očekávat jak mezi členskými státy, tak i uvnitř jednoho oboru. Druhé je významnou výzvou pro trhy práce a sociální systémy. |
| --- | --- |

6.3

Informace o možném dopadu nové strategie vnitřního trhu na zaměstnanost jsou nedostatečné, tvrdí 90 % dotázaných. 60 % z nich očekává pozitivní účinky na zaměstnanost. 44 % počítá i se ztrátami pracovních míst. Celkově se očekává zejména „přesun pracovních míst“. Odvětvově specifický a diferencovaný přístup Střediska pro sledování jednotného trhu k dalšímu posuzování se zde jeví jako smysluplný, jedná se například o služby související s průmyslem, vzdělávání, vybrané liberalizované veřejné služby, osobní služby, řemesla. Poučné bylo poukázat na ty, co získají největší výhody. Zde se doporučuje přesné posouzení aspektů kvalifikované/nekvalifikované práce a příležitostí flexibilních odborných pracovních sil oproti málo mobilním pracovníkům. První představuje proces, jejž lze očekávat jak mezi členskými státy, tak i uvnitř jednoho oboru. Druhé je významnou výzvou pro trhy práce a sociální systémy.

| 6.4 | Vývoj malých a středních podniků je vnímán převážně pozitivně, v důsledku toho také vývoj zaměstnanosti, vliv směrnice EU o službách na tuto oblast je však hodnocen spíše jako mizivý. Přesto jsou očekávány nové výzvy, jimž je třeba čelit prostřednictvím vyšší kvality a kvalifikace zaměstnanců a schopnosti inovace. Novému konkurenčnímu tlaku chtějí někteří čelit větší harmonizací rámcových podmínek. Existují však obavy, že pokud velcí poskytovatelé dobudou trhy, mohlo by v budoucnu také dojít k zániku místních kulturních zvláštností. |
| --- | --- |

6.4

Vývoj malých a středních podniků je vnímán převážně pozitivně, v důsledku toho také vývoj zaměstnanosti, vliv směrnice EU o službách na tuto oblast je však hodnocen spíše jako mizivý. Přesto jsou očekávány nové výzvy, jimž je třeba čelit prostřednictvím vyšší kvality a kvalifikace zaměstnanců a schopnosti inovace. Novému konkurenčnímu tlaku chtějí někteří čelit větší harmonizací rámcových podmínek. Existují však obavy, že pokud velcí poskytovatelé dobudou trhy, mohlo by v budoucnu také dojít k zániku místních kulturních zvláštností.

| 6.5 | Od budoucího prohloubení vnitřního trhu služeb se většinou očekávají změny vnitrostátních pracovních podmínek a podmínek pro zaměstnávání (82 %). Nedochází k tomu z neznalosti směrnice EU o službách, nýbrž na základě posuzování neharmonizovaných předpokladů a nových tržních vlivů. Většinou se očekává nárůst časového omezení a flexibility pracovních poměrů. Pozitivní očekávání se vážou na lepší nabídky práce, jazykové vzdělání a kvalifikaci obecně. |
| --- | --- |

6.5

Od budoucího prohloubení vnitřního trhu služeb se většinou očekávají změny vnitrostátních pracovních podmínek a podmínek pro zaměstnávání (82 %). Nedochází k tomu z neznalosti směrnice EU o službách, nýbrž na základě posuzování neharmonizovaných předpokladů a nových tržních vlivů. Většinou se očekává nárůst časového omezení a flexibility pracovních poměrů. Pozitivní očekávání se vážou na lepší nabídky práce, jazykové vzdělání a kvalifikaci obecně.

| 6.6 | V této souvislosti hrají důležitou úlohu platná ustanovení o vysílání pracovníků. Nedostatky v provádění těchto předpisů byly často prezentovány jako problém. Co se týče nových výzev, polovina dotázaných považuje stávající ustanovení za nedostačující pro zaručení sociální ochrany. Tento fakt je zřetelný při podrobném posouzení podniků. Čím větší je neharmonizovaná oblast, tím větší je prostor pro nerovné zacházení v rámci rovnocenné práce. Pokud je kontakt s „lepšími postupy“ inspirací pro lepší pracovní podmínky v zemi původu, lze to chápat zčásti také jako příležitost. Celkově je možné konstatovat, že nerovné pracovní podmínky, resp. zákonná ustanovení v provozu/podniku, představují výzvu také pro tyto podniky. Diskuse týkající se směrnice o vysílání pracovníků proběhne na jiném místě. Důležité je zjištění, že nerovnost a s tím související konflikty budou přibývat. To je úkol pro EU a zákonodárce na úrovni jednotlivých států, zejména v nyní připravovaném provádění směrnice EU o službách, ale také výzva pro sociální dialog v EU. |
| --- | --- |

6.6

V této souvislosti hrají důležitou úlohu platná ustanovení o vysílání pracovníků. Nedostatky v provádění těchto předpisů byly často prezentovány jako problém. Co se týče nových výzev, polovina dotázaných považuje stávající ustanovení za nedostačující pro zaručení sociální ochrany. Tento fakt je zřetelný při podrobném posouzení podniků. Čím větší je neharmonizovaná oblast, tím větší je prostor pro nerovné zacházení v rámci rovnocenné práce. Pokud je kontakt s „lepšími postupy“ inspirací pro lepší pracovní podmínky v zemi původu, lze to chápat zčásti také jako příležitost. Celkově je možné konstatovat, že nerovné pracovní podmínky, resp. zákonná ustanovení v provozu/podniku, představují výzvu také pro tyto podniky. Diskuse týkající se směrnice o vysílání pracovníků proběhne na jiném místě. Důležité je zjištění, že nerovnost a s tím související konflikty budou přibývat. To je úkol pro EU a zákonodárce na úrovni jednotlivých států, zejména v nyní připravovaném provádění směrnice EU o službách, ale také výzva pro sociální dialog v EU.

| 6.7 | Větší mobilita pracovníků v rámci zakázek na poskytování přeshraničních služeb a větší nepřehlednost u vlastních právních nároků vedou k vyšší potřebě poradenství. Toto poradenství musí být zajištěno v celé EU. Důležitou informační základnou je práce evropských informačních středisek a vytvoření databáze otázek zaměstnanců, kterou intenzivně sleduje i EHSV. |
| --- | --- |

6.7

Větší mobilita pracovníků v rámci zakázek na poskytování přeshraničních služeb a větší nepřehlednost u vlastních právních nároků vedou k vyšší potřebě poradenství. Toto poradenství musí být zajištěno v celé EU. Důležitou informační základnou je práce evropských informačních středisek a vytvoření databáze otázek zaměstnanců, kterou intenzivně sleduje i EHSV.

| 6.8 | Hodnocení směrnice EU o službách není z pohledu spotřebitele jednoznačné. Objevují se kritické hlasy, ale i pozitivní hodnocení. Z výsledků průzkumu vyplynulo, že kvalita a právní jistota jsou hodnoceny vysoko, podle názoru dotazovaných však tyto aspekty nejsou ve směrnici EU o službách podporovány odpovídajícím způsobem. Pouze 23 % dotázaných je spokojeno se stávající úrovní ochrany spotřebitele. |
| --- | --- |

6.8

Hodnocení směrnice EU o službách není z pohledu spotřebitele jednoznačné. Objevují se kritické hlasy, ale i pozitivní hodnocení. Z výsledků průzkumu vyplynulo, že kvalita a právní jistota jsou hodnoceny vysoko, podle názoru dotazovaných však tyto aspekty nejsou ve směrnici EU o službách podporovány odpovídajícím způsobem. Pouze 23 % dotázaných je spokojeno se stávající úrovní ochrany spotřebitele.

| 6.9 | V popředí stojí obavy o právní jistotu a prosazování práva. Ačkoli se směrnice EU o službách v zásadě nedotýká ochrany spotřebitelů jednotlivých států, považuje 52 % dotázaných vnitrostátní ustanovení do budoucna za ohrožené. Jsou žádoucí jasné právní úpravy týkající se poskytnutí záruky a ručení a rychlé uplatnění nároků na náhradu škody. Zdá se, že dosavadní předpisy nejsou dostačující, nebo se přísné normy na národní úrovni jeví v budoucí konkurenci jako ohrožené. Stejně důležité je zajištění dostatečných informací o službě a poskytovateli. Nedostatky jsou spatřovány rovněž v absenci společných norem kvality (dobrovolná certifikace naráží na sdílené schvalování) a srovnatelnosti kompetencí a profesních osvědčení. Předpisy týkající se ochrany spotřebitele často nejsou řádně prováděny nebo v jednotlivých oblastech chybějí (například u soukromých důchodů, zdravotních služeb). |
| --- | --- |

6.9

V popředí stojí obavy o právní jistotu a prosazování práva. Ačkoli se směrnice EU o službách v zásadě nedotýká ochrany spotřebitelů jednotlivých států, považuje 52 % dotázaných vnitrostátní ustanovení do budoucna za ohrožené. Jsou žádoucí jasné právní úpravy týkající se poskytnutí záruky a ručení a rychlé uplatnění nároků na náhradu škody. Zdá se, že dosavadní předpisy nejsou dostačující, nebo se přísné normy na národní úrovni jeví v budoucí konkurenci jako ohrožené. Stejně důležité je zajištění dostatečných informací o službě a poskytovateli. Nedostatky jsou spatřovány rovněž v absenci společných norem kvality (dobrovolná certifikace naráží na sdílené schvalování) a srovnatelnosti kompetencí a profesních osvědčení. Předpisy týkající se ochrany spotřebitele často nejsou řádně prováděny nebo v jednotlivých oblastech chybějí (například u soukromých důchodů, zdravotních služeb).

| 6.10 | Jen malý počet dotázaných má zkušenosti s evropskými poradnami pro spotřebitele, resp. s přeshraniční spoluprací. Stávající přístupy jsou hodnoceny většinou kladně, nejsou však dostačující. Jsou příliš slabé a při prosazování práva a v komplexních případech moc nepomohou. |
| --- | --- |

6.10

Jen malý počet dotázaných má zkušenosti s evropskými poradnami pro spotřebitele, resp. s přeshraniční spoluprací. Stávající přístupy jsou hodnoceny většinou kladně, nejsou však dostačující. Jsou příliš slabé a při prosazování práva a v komplexních případech moc nepomohou.

| 6.11 | Záležitosti ochrany spotřebitele na vnitřním trhu služeb musejí hrát větší úlohu. Nejistotě, kterou lze konstatovat v souvislosti s právní situací v oblasti přeshraničních služeb, je třeba čelit pomocí informační strategie na úrovni jednotlivých států a na úrovni EU. Nesmí se podcenit požadavek na přesné údaje týkající se služby a poskytovatele. To je třeba zohlednit rovněž při provádění směrnice EU o službách. |
| --- | --- |

6.11

Záležitosti ochrany spotřebitele na vnitřním trhu služeb musejí hrát větší úlohu. Nejistotě, kterou lze konstatovat v souvislosti s právní situací v oblasti přeshraničních služeb, je třeba čelit pomocí informační strategie na úrovni jednotlivých států a na úrovni EU. Nesmí se podcenit požadavek na přesné údaje týkající se služby a poskytovatele. To je třeba zohlednit rovněž při provádění směrnice EU o službách.

| 6.12 | EHSV se v rámci Střediska pro sledování jednotného trhu, v úzké spolupráci se specializovanou sekcí zaměřenou na sociální věci, bude dále zabývat působením vnitřního trhu služeb na nárůst obchodu se službami mezi členskými státy, na zaměstnanost a na ochranu spotřebitele. Na základě výsledků předkládaného stanoviska je účelné blíže posoudit jednotlivá odvětví/obory a uplatnit přitom základní poznatky z provedeného průzkumu. |
| --- | --- |

6.12

EHSV se v rámci Střediska pro sledování jednotného trhu, v úzké spolupráci se specializovanou sekcí zaměřenou na sociální věci, bude dále zabývat působením vnitřního trhu služeb na nárůst obchodu se službami mezi členskými státy, na zaměstnanost a na ochranu spotřebitele. Na základě výsledků předkládaného stanoviska je účelné blíže posoudit jednotlivá odvětví/obory a uplatnit přitom základní poznatky z provedeného průzkumu.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu.

1

(2)  CESE 137/2005, Úř. věst. C 221, 8.9.2005.

2

(3)  Viz CESE 137/2005, oddíl 3.2., Úř. věst. C 221, 8.9.2005.

3

(4)  Dne 19. září 2001 se konalo slyšení EHSV k obecné strategii vnitřního trhu a 24. května 2004 slyšení v rámci stanoviska ke směrnici EU o službách na téma šesti hlavních otázek, jako je např. profesní odpovědnosti, one-stop-shop (jediné kontaktní místo), metody statistického sběru dat atd.

4

(5)  Podle článku 50 ES se za služby pokládají výkony poskytované zpravidla za úplatu.

5

(6)  Tato zpráva se očekává v průběhu portugalského předsednictví Rady.

6

(7)  Poradní výbor pro vnitřní trh (Internal Market Advisory Committee).

7

(8)  Zdroj pro tato čísla a čísla uvedená v odstavcích 3.5 a 3.6: Evropská komise, 2004 a 2005.

8

(9)  The Free Movement of Services within the EU (Volný pohyb služeb uvnitř EU), Kox et al, zpráva CPB č. 69, říjen 2004.

9

(10)  Economic Assessment of the Barriers to the Internal Market for Services (Ekonomické hodnocení bariér vnitřního trhu pro služby), Copenhagen Economics, leden 2005.

10

(11)  Například studie vypracovaná z pověření rakouského ministerstva hospodářství a práce Deepening the Lisbon Agenda: Studies on Productivity, Services and Technologies (Prohloubení lisabonské agendy: Studie o produktivitě, službách a technologiích), Vídeň 2006.

11

(12)  Někteří kritikové, které je třeba brát vážně, nepovažují ani tento výpočet za realistický.

12

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/21

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Normy kvality, jež je třeba dodržovat – hledisko sociálních partnerů a ostatních subjektů občanské společnosti, pokud jde o obsah, postupy a metody studií sociálního dopadu

(2007/C 175/06)

Dopisem ze dne 19. září 2006 pan Wilhelm SCHÖNFELDER, mimořádný velvyslanec a zmocněnec, stálý zástupce Spolkové republiky Německo při EU, požádal jménem německého předsednictví Rady Evropský hospodářský a sociální výbor o vypracování stanoviska ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. května 2007. Zpravodajem byl pan RETUREAU.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 31. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 102 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Úvod

Žádost německého předsednictví o vypracování průzkumného stanoviska k tématu „Normy kvality, jež je třeba dodržovat – hledisko sociálních partnerů a ostatních subjektů občanské společnosti, pokud jde o obsah, postupy a metody studií sociálního dopadu“ ukazuje vůli německé vlády zaměřit se na zlepšení tvorby právních předpisů, a to ve spolupráci s portugalským a slovinským předsednictvím a v návaznosti na prohlášení šesti předsednictví z roku 2004. Z tohoto důvodu „bude použití [studií] dopadu (1) pro nové projekty klíčovým prvkem německého akčního plánu, jelikož by (...) bralo v úvahu sociální dopady (...) na legislativní proces“ (2). „Studii dopadu můžeme jednoduše definovat jako metodu určování očekávaných nebo skutečných důsledků zásahu. Jejím cílem je zlepšit základnu průkazných informací, na základě které jsou přijímána rozhodnutí, a tudíž zlepšit kvalitu rozhodování.“ (3)

2.   Obecné poznámky

Konference Evropské komise na téma další rozvoj studií dopadu v Evropské unii, která se konala dne 20. března 2006 v Bruselu, odhalila, že existuje všeobecná shoda potvrzující, že systém studií dopadu Evropské komise spočívá na pevných zásadách a že musí tyto analýzy navíc zjišťovat hospodářské, sociální a environmentální dopady (4). Studie dopadu byly v prvé řadě zavedeny v souvislosti se zlepšením regulačního rámce Evropské unie. Zohlednění sociálního rozměru či důsledků právních předpisů Společenství je velmi důležité pro dodržování sociální agendy. Evropští občané očekávají, že Evropa bude sociální nebo že jednotný trh bude sociálně kompatibilní, a různými způsoby vyjadřují svá přání, aby byli zapojeni do procesu, který by jim přiblížil EU.

2.1   Iniciativa Evropské komise týkající se provádění studií dopadu – krátká retrospektiva

Iniciativa Evropské komise z roku 2003 týkající se provádění procesu studií dopadu u všech hlavních návrhů, tj. u těch, které jsou zahrnuty ve výroční politické strategii či v pracovním programu Komise, je založena na skutečnosti, že tyto návrhy mohou být předmětem studie dopadu, „pokud mají potenciální hospodářský, sociální a/nebo environmentální dopad a/nebo si jejich provádění vyžaduje některá právní opatření“ (5). Tato iniciativa byla spuštěna za účelem postupného začleňování studií dopadu do legislativního procesu od roku 2005 (6).

Od roku 2003 bylo řečeno mnohé o studiích dopadu obecně, avšak málo o sociálních aspektech těchto studií konkrétně.

2.2   Sociální aspekty studií dopadu – krátký přehled práce Evropské komise

| 2.2.1 | Zcela logicky zahrnují GŘ pro vzdělávání a kulturu a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti sociální aspekty do svých studiích dopadu. Navíc „zásada poměrné analýzy“ (7) způsobuje rozdíly ve stupni integrace sociálních prvků do jiných oblastí. Tím vzniká otázka, zda je nutné uvažovat o sociálních aspektech (včetně položek týkajících se Evropské sociální agendy) jakožto o rozhodujícím faktoru či nikoli, tj. také v případě návrhů, které se netýkají sociálních otázek nebo budou pravděpodobně mít slabé sociální důsledky. Podle zkušeností studie l'Istituto per la ricerca sociale (viz poznámka pod čarou 4) odhalila, že „studie dopadu, které neberou v úvahu sociální aspekty, mají tendenci se soustředit na ekonomickou stránku. V tomto případě jedna třetina studií dopadu nezahrnuje sociální aspekty nebo je zahrnuje pouze okrajově“ (8). |
| --- | --- |

2.2.1

Zcela logicky zahrnují GŘ pro vzdělávání a kulturu a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti sociální aspekty do svých studiích dopadu. Navíc „zásada poměrné analýzy“ (7) způsobuje rozdíly ve stupni integrace sociálních prvků do jiných oblastí. Tím vzniká otázka, zda je nutné uvažovat o sociálních aspektech (včetně položek týkajících se Evropské sociální agendy) jakožto o rozhodujícím faktoru či nikoli, tj. také v případě návrhů, které se netýkají sociálních otázek nebo budou pravděpodobně mít slabé sociální důsledky. Podle zkušeností studie l'Istituto per la ricerca sociale (viz poznámka pod čarou 4) odhalila, že „studie dopadu, které neberou v úvahu sociální aspekty, mají tendenci se soustředit na ekonomickou stránku. V tomto případě jedna třetina studií dopadu nezahrnuje sociální aspekty nebo je zahrnuje pouze okrajově“ (8).

| 2.2.2 | Samozřejmě, „když je sociální relevance opatření zcela evidentní (...), jsou sociální aspekty brány ve velké míře v úvahu a rozvíjejí se v celém dokumentu studie dopadu“ (9). Zde se „otázka zaměstnanosti jasně objevuje jako nejčastěji se opakující a nejvíce zdůrazňuje sociální důsledky“ (10). |
| --- | --- |

2.2.2

Samozřejmě, „když je sociální relevance opatření zcela evidentní (...), jsou sociální aspekty brány ve velké míře v úvahu a rozvíjejí se v celém dokumentu studie dopadu“ (9). Zde se „otázka zaměstnanosti jasně objevuje jako nejčastěji se opakující a nejvíce zdůrazňuje sociální důsledky“ (10).

| 2.2.3 | Podle l'Istituto per la ricerca sociale„úroveň, na které se uvažuje o sociálních prvcích, není nutně ‚úměrná‘ (...) obsahu politiky a jejímu případnému dopadu. (...) V mnoha případech jsou tyto dopady popsány pouze všeobecně (...)“ a „jsou založeny na (...) společných předpokladech (...). Vzhledem ke specifickému obsahu opatření, cílové populaci, zainteresovaným územním oblastem, specifické volbě politických nástrojů a dopadu procesu provádění se o takovýchto vztazích pouze zřídka diskutuje“ (11). Studie provedená tímto institutem rovněž tvrdí, že „některé studie dopadu neuvažují o vzájemném vztahu s jinou oblastí činnosti či politikou Společenství“. Analýzy dopadu představují velkou zátěž, ale nesmí být neúplné nebo povrchní, jinak jejich slabé stránky poškodí hodnotu právního předpisu. |
| --- | --- |

2.2.3

Podle l'Istituto per la ricerca sociale„úroveň, na které se uvažuje o sociálních prvcích, není nutně ‚úměrná‘ (...) obsahu politiky a jejímu případnému dopadu. (...) V mnoha případech jsou tyto dopady popsány pouze všeobecně (...)“ a „jsou založeny na (...) společných předpokladech (...). Vzhledem ke specifickému obsahu opatření, cílové populaci, zainteresovaným územním oblastem, specifické volbě politických nástrojů a dopadu procesu provádění se o takovýchto vztazích pouze zřídka diskutuje“ (11). Studie provedená tímto institutem rovněž tvrdí, že „některé studie dopadu neuvažují o vzájemném vztahu s jinou oblastí činnosti či politikou Společenství“. Analýzy dopadu představují velkou zátěž, ale nesmí být neúplné nebo povrchní, jinak jejich slabé stránky poškodí hodnotu právního předpisu.

2.3   Úloha zainteresovaných subjektů ve studiích dopadu

| 2.3.1 | Hodnocení dopadu legislativního návrhu není jen „odškrtáváním položek“. Toto hodnocení je také třeba monitorovat, nejlépe prostřednictvím uživatelů práva nebo v úzké spolupráci s nimi, zejména s těmi, kterých se to bude nejvíce týkat. Vzhledem k tomu, že sociální rozměr představuje jedno ze tří hodnotících kritérií pro politiky EU, je třeba vést standardní postup, který bude transparentní a přímočarý, aby bylo možné shromáždit cílené příspěvky v souvislosti se studiemi dopadu. Zmiňme se v tomto ohledu o několika možnostech:






  — | konzultace přes internet: rozsáhlá konzultace on-line není vhodná pro specifické právní návrhy se sociálními důsledky. Konzultace on-line se musí zúžit na ty, kteří jsou přímo zainteresováni. Cílená konzultace vyžaduje vytvoření tematické sítě (virtuální společenství pro tematické studie dopadu?) a minimální strukturu a koordinaci, popřípadě monitorování; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Hodnocení dopadu legislativního návrhu není jen „odškrtáváním položek“. Toto hodnocení je také třeba monitorovat, nejlépe prostřednictvím uživatelů práva nebo v úzké spolupráci s nimi, zejména s těmi, kterých se to bude nejvíce týkat. Vzhledem k tomu, že sociální rozměr představuje jedno ze tří hodnotících kritérií pro politiky EU, je třeba vést standardní postup, který bude transparentní a přímočarý, aby bylo možné shromáždit cílené příspěvky v souvislosti se studiemi dopadu. Zmiňme se v tomto ohledu o několika možnostech:

—

konzultace přes internet: rozsáhlá konzultace on-line není vhodná pro specifické právní návrhy se sociálními důsledky. Konzultace on-line se musí zúžit na ty, kteří jsou přímo zainteresováni. Cílená konzultace vyžaduje vytvoření tematické sítě (virtuální společenství pro tematické studie dopadu?) a minimální strukturu a koordinaci, popřípadě monitorování;

| — | konzultace prostřednictvím fór zainteresovaných stran: kvůli časovému omezení nemusí tato volba zabezpečit potřebný stupeň přesnosti; |
| --- | --- |

—

konzultace prostřednictvím fór zainteresovaných stran: kvůli časovému omezení nemusí tato volba zabezpečit potřebný stupeň přesnosti;

| — | konzultace oficiálních konzultačních platforem: tím vzniká otázka zapojení takových orgánů, jako je Evropský hospodářský a sociální výbor, do procesu studie sociálního dopadu (to může rovněž platit pro studie dopadu v oblasti udržitelného rozvoje). Tyto orgány byly samozřejmě vytvořeny, aby dohlížely na pluralitu zájmů a na vzájemný vztah mezi politikami; |
| --- | --- |

—

konzultace oficiálních konzultačních platforem: tím vzniká otázka zapojení takových orgánů, jako je Evropský hospodářský a sociální výbor, do procesu studie sociálního dopadu (to může rovněž platit pro studie dopadu v oblasti udržitelného rozvoje). Tyto orgány byly samozřejmě vytvořeny, aby dohlížely na pluralitu zájmů a na vzájemný vztah mezi politikami;

| — | cílená konzultace s příslušnými zainteresovanými subjekty: je vyžadována některými organizacemi občanské společnosti. |
| --- | --- |

—

cílená konzultace s příslušnými zainteresovanými subjekty: je vyžadována některými organizacemi občanské společnosti.

3.   Základní metodologické údaje

| 3.1 | Je nutné si položit několik otázek, aby bylo možné určit, kterou metodologii by bylo možné doporučit:






  — | Jaký je současný stav, tj. čeho Evropská komise dosáhla, pokud jde o zahrnutí sociálních aspektů do svých studií dopadu? |
| --- | --- | --- |

3.1

Je nutné si položit několik otázek, aby bylo možné určit, kterou metodologii by bylo možné doporučit:

—

Jaký je současný stav, tj. čeho Evropská komise dosáhla, pokud jde o zahrnutí sociálních aspektů do svých studií dopadu?

| — | Platí studie sociálního dopadu návrhu na všechny legislativní návrhy nebo si každý návrh vyžaduje studii ad hoc? |
| --- | --- |

—

Platí studie sociálního dopadu návrhu na všechny legislativní návrhy nebo si každý návrh vyžaduje studii ad hoc?

| — | Jaká je úloha zainteresovaných subjektů? Jak se mohou nejlépe zapojit do procesu? |
| --- | --- |

—

Jaká je úloha zainteresovaných subjektů? Jak se mohou nejlépe zapojit do procesu?

| — | Jaká by mohla být úloha Evropského hospodářského a sociálního výboru jakožto shromáždění zástupců organizované občanské společnosti a jakožto strategicky ideálně umístěného „centra“ pro kontakty a sítě? |
| --- | --- |

—

Jaká by mohla být úloha Evropského hospodářského a sociálního výboru jakožto shromáždění zástupců organizované občanské společnosti a jakožto strategicky ideálně umístěného „centra“ pro kontakty a sítě?

| — | Do jaké míry vzala Komise v úvahu příspěvky sociálních partnerů a hlavních nevládních organizací ve studiích sociálního dopadu svých návrhů? Jak je nejlépe zapojit? |
| --- | --- |

—

Do jaké míry vzala Komise v úvahu příspěvky sociálních partnerů a hlavních nevládních organizací ve studiích sociálního dopadu svých návrhů? Jak je nejlépe zapojit?

| — | Neměli bychom uvažovat o přesnějším kodexu chování, než jaký v současnosti používá Komise, či o etických pravidlech pro uskutečnění těchto studií sociálního dopadu? |
| --- | --- |

—

Neměli bychom uvažovat o přesnějším kodexu chování, než jaký v současnosti používá Komise, či o etických pravidlech pro uskutečnění těchto studií sociálního dopadu?

| — | Jakým způsobem by měly být prováděny studie sociálního dopadu (interně či externě prostřednictvím výběrových řízení, a jestli ano, na základě jakých kritérií)? |
| --- | --- |

—

Jakým způsobem by měly být prováděny studie sociálního dopadu (interně či externě prostřednictvím výběrových řízení, a jestli ano, na základě jakých kritérií)?

4.   Vnitřní úvahy

| 4.1 | Vzhledem ke složitosti a významu hodnocení sociálních důsledků legislativních návrhů by měli všichni zainteresovaní, tj. sociální partneři a zástupci organizací občanské společnosti, vzít v úvahu následující metodologické otázky:






  — | Jakou formu by měla takováto studie mít a jaký by měl být její rozsah? |
| --- | --- | --- |

4.1

Vzhledem ke složitosti a významu hodnocení sociálních důsledků legislativních návrhů by měli všichni zainteresovaní, tj. sociální partneři a zástupci organizací občanské společnosti, vzít v úvahu následující metodologické otázky:

—

Jakou formu by měla takováto studie mít a jaký by měl být její rozsah?

| — | Pokrývá tato studie široké spektrum témat (např. „Zlepšení tvorby právních předpisů“, „Zelenou knihu o systémech vlastnictví manželů včetně vzájemného uznávání“) nebo bychom se měli zaměřit na témata s jednoznačně sociálním obsahem (např. přístavní služby, námořní bezpečnost, Zelená kniha o modernizaci pracovního práva)? |
| --- | --- |

—

Pokrývá tato studie široké spektrum témat (např. „Zlepšení tvorby právních předpisů“, „Zelenou knihu o systémech vlastnictví manželů včetně vzájemného uznávání“) nebo bychom se měli zaměřit na témata s jednoznačně sociálním obsahem (např. přístavní služby, námořní bezpečnost, Zelená kniha o modernizaci pracovního práva)?

| — | Co je zahrnuto do přípravných prací a do vypracování? |
| --- | --- |

—

Co je zahrnuto do přípravných prací a do vypracování?

| — | Vzhledem k potřebě „vědeckého“ přístupu (název zmiňuje „normy kvality“) musíme určit implicitní normy založené na praktických případech a zkušenostech nebo musíme tyto normy nejprve vyvinout? |
| --- | --- |

—

Vzhledem k potřebě „vědeckého“ přístupu (název zmiňuje „normy kvality“) musíme určit implicitní normy založené na praktických případech a zkušenostech nebo musíme tyto normy nejprve vyvinout?

| 4.2 | Veřejné slyšení ve Výboru poskytlo příležitost sociálním nevládním organizacím, sociálním partnerům a dalším subjektům organizované občanské společnosti, a také expertům, vyjádřit své názory a projednat návrh stanoviska, aby tak mohl být předán jasný vzkaz evropským institucím obecně a Evropské Komisi obzvlášť. |
| --- | --- |

4.2

Veřejné slyšení ve Výboru poskytlo příležitost sociálním nevládním organizacím, sociálním partnerům a dalším subjektům organizované občanské společnosti, a také expertům, vyjádřit své názory a projednat návrh stanoviska, aby tak mohl být předán jasný vzkaz evropským institucím obecně a Evropské Komisi obzvlášť.

| 4.3 | Konečně s ohledem na skutečnost, že studie sociálního dopadu jsou nejdůležitějším prvkem v rozhodovacím procesu EU, by měl Výbor navrhnout, jak dosáhnout zlepšení a jak lépe zapojit organizace občanské společnosti do tohoto postupu. |
| --- | --- |

4.3

Konečně s ohledem na skutečnost, že studie sociálního dopadu jsou nejdůležitějším prvkem v rozhodovacím procesu EU, by měl Výbor navrhnout, jak dosáhnout zlepšení a jak lépe zapojit organizace občanské společnosti do tohoto postupu.

5.   Sociální ukazatele: obecné úvahy a metodologické otázky

| 5.1 | Existuje několik systémů sociálních ukazatelů na národní a mezinárodní úrovni, ale je třeba prověřit jejich platnost a vhodnost pro specifické potřeby analýz dopadu. |
| --- | --- |

5.1

Existuje několik systémů sociálních ukazatelů na národní a mezinárodní úrovni, ale je třeba prověřit jejich platnost a vhodnost pro specifické potřeby analýz dopadu.

| 5.2 | Tyto ukazatele se v některých zemích začaly rozvíjet již před třiceti lety, aby bylo možné hodnotit vhodnost a důsledky hospodářské politiky jinak, než pouhými kvantitativními údaji, a „řídit“ tak sociální rozvoj současně s rozvojem hospodářským a mít prostředky hodnocení sociálního blahobytu a jeho vývoje. |
| --- | --- |

5.2

Tyto ukazatele se v některých zemích začaly rozvíjet již před třiceti lety, aby bylo možné hodnotit vhodnost a důsledky hospodářské politiky jinak, než pouhými kvantitativními údaji, a „řídit“ tak sociální rozvoj současně s rozvojem hospodářským a mít prostředky hodnocení sociálního blahobytu a jeho vývoje.

| 5.3 | Z toho vyplývá důležitý vývoj sociálních statistik, především pokud jde o hlavní oblasti společné zodpovědnosti: školství, zdravotnictví, sociální ochranu, životní prostředí, bydlení, dopravu, výzkum, nezaměstnanost atd. Automaticky z něj však nevyplývají sociální ukazatele, nejsou-li údaje organizovány, syntetizovány a interpretovány. |
| --- | --- |

5.3

Z toho vyplývá důležitý vývoj sociálních statistik, především pokud jde o hlavní oblasti společné zodpovědnosti: školství, zdravotnictví, sociální ochranu, životní prostředí, bydlení, dopravu, výzkum, nezaměstnanost atd. Automaticky z něj však nevyplývají sociální ukazatele, nejsou-li údaje organizovány, syntetizovány a interpretovány.

| 5.4 | Ukazatel je pouze „statistika, které věnujeme zvláštní pozornost za účelem zjištění, posouzení a/nebo činnosti“ (12). Co se týká analýz dopadu, nejedná se pouze o shromažďování sociálních statistik podle zemí na základě různých zdrojů, ale o strukturování těchto údajů za účelem hodnocení současné situace u specifických témat zvolených tak, aby vyhovovala analýze dopadu. |
| --- | --- |

5.4

Ukazatel je pouze „statistika, které věnujeme zvláštní pozornost za účelem zjištění, posouzení a/nebo činnosti“ (12). Co se týká analýz dopadu, nejedná se pouze o shromažďování sociálních statistik podle zemí na základě různých zdrojů, ale o strukturování těchto údajů za účelem hodnocení současné situace u specifických témat zvolených tak, aby vyhovovala analýze dopadu.

| 5.5 | Je možné, že v některých oblastech jsou k dispozici pouze zlomkovité studie, neúplné průzkumy a že není možné provést analýzu nákladů a zisků; je například známé, že některé kategorie pesticidů mají neblahé účinky na zdraví a že jejich hromadění od určité úrovně způsobuje vážná onemocnění. Ačkoli by rozhodnutí snížit používání chemických pesticidů mělo pozitivní dopad na zdraví obyvatel a pracovníků používajících pesticidy, nebylo by v rámci vyvážené studie dopadu možné stanovit přesné údaje o dlouhodobých výhodách této politiky. |
| --- | --- |

5.5

Je možné, že v některých oblastech jsou k dispozici pouze zlomkovité studie, neúplné průzkumy a že není možné provést analýzu nákladů a zisků; je například známé, že některé kategorie pesticidů mají neblahé účinky na zdraví a že jejich hromadění od určité úrovně způsobuje vážná onemocnění. Ačkoli by rozhodnutí snížit používání chemických pesticidů mělo pozitivní dopad na zdraví obyvatel a pracovníků používajících pesticidy, nebylo by v rámci vyvážené studie dopadu možné stanovit přesné údaje o dlouhodobých výhodách této politiky.

| 5.6 | Je však jasné, že sociální rozměr „zdraví“ ospravedlňuje navrhované opatření a značně posiluje ekonomické argumenty (jako je snížení výrobních nákladů pro zemědělství a z toho vyplývající růst konkurenceschopnosti). Kromě toho je možné prostřednictvím tohoto návrhu zmínit základní právo na životní prostředí. |
| --- | --- |

5.6

Je však jasné, že sociální rozměr „zdraví“ ospravedlňuje navrhované opatření a značně posiluje ekonomické argumenty (jako je snížení výrobních nákladů pro zemědělství a z toho vyplývající růst konkurenceschopnosti). Kromě toho je možné prostřednictvím tohoto návrhu zmínit základní právo na životní prostředí.

| 5.7 | V praxi však je k dispozici značné množství sociálních statistik, které se střídají v závislosti na měnících se tématech veřejných diskusí v různých zemích (např. pracovní podmínky, zaměstnanost mladých lidí a seniorů, zaměstnanost žen, kriminalita, nerovnost příjmů, diskriminace v zaměstnání, relokace). Až do nedávné doby však bylo z množství statistik vybráno pouze několik sociálních ukazatelů. Dnes se naštěstí staly vysoce aktuálními v novém socioekonomickém kontextu, v kterém žijeme již desetiletí, jenž znovu rozvíjí úlohu států v sociální politice a regulaci v ekonomickém prostředí. |
| --- | --- |

5.7

V praxi však je k dispozici značné množství sociálních statistik, které se střídají v závislosti na měnících se tématech veřejných diskusí v různých zemích (např. pracovní podmínky, zaměstnanost mladých lidí a seniorů, zaměstnanost žen, kriminalita, nerovnost příjmů, diskriminace v zaměstnání, relokace). Až do nedávné doby však bylo z množství statistik vybráno pouze několik sociálních ukazatelů. Dnes se naštěstí staly vysoce aktuálními v novém socioekonomickém kontextu, v kterém žijeme již desetiletí, jenž znovu rozvíjí úlohu států v sociální politice a regulaci v ekonomickém prostředí.

| 5.8 | Tyto sociální ukazatele však nejsou vždy zcela užitečné, jestliže zůstávají osamocené, a jsou smysluplnější, jestliže jsou začleněny do širšího konceptu sociálního a hospodářského rozvoje či udržitelného rozvoje; jejich zdroje jsou různé; nepocházejí pouze z ústředních státních orgánů, ale také z nevládních organizací, z „klubů“ pro úvahu (think tanks velkých nadací). Prezentace těchto ukazatelů je rovněž velmi rozdílná, počínaje výběrem statistik pro tematické průzkumy, přes agregaci dat, až po formulaci složených tématických nebo všeobecných ukazatelů. |
| --- | --- |

5.8

Tyto sociální ukazatele však nejsou vždy zcela užitečné, jestliže zůstávají osamocené, a jsou smysluplnější, jestliže jsou začleněny do širšího konceptu sociálního a hospodářského rozvoje či udržitelného rozvoje; jejich zdroje jsou různé; nepocházejí pouze z ústředních státních orgánů, ale také z nevládních organizací, z „klubů“ pro úvahu (think tanks velkých nadací). Prezentace těchto ukazatelů je rovněž velmi rozdílná, počínaje výběrem statistik pro tematické průzkumy, přes agregaci dat, až po formulaci složených tématických nebo všeobecných ukazatelů.

| 5.9 | Některé mezinárodní organizace uveřejňují sociální ukazatele a statistiky a přistupují ke srovnání mezi členskými zeměmi. Mezi hlavní orgány, o které je možné se opřít a které jsou významné pro země EU, patří (bez zvláštního pořadí) OECD, Rozvojový program OSN, Evropská komise, zejména Eurostat, UNESCO, Světová banka či Mezinárodní organizace práce. |
| --- | --- |

5.9

Některé mezinárodní organizace uveřejňují sociální ukazatele a statistiky a přistupují ke srovnání mezi členskými zeměmi. Mezi hlavní orgány, o které je možné se opřít a které jsou významné pro země EU, patří (bez zvláštního pořadí) OECD, Rozvojový program OSN, Evropská komise, zejména Eurostat, UNESCO, Světová banka či Mezinárodní organizace práce.

| 5.10 | Tato různorodost zdrojů představuje sama o sobě problémy pro kvalitu statistik (všechny země nedisponují vyspělými statistickými úřady), jejich srovnatelnost a harmonizaci konceptů; „výběr ukazatelů, které slouží k měření sociální konvergence zemí Unie, představuje skutečnou politickou výzvu. Ukazatele použité pro srovnávání nejsou neutrální: odrážejí pořadí priorit a občas představy žádoucího stavu společnosti, které mohou být právem v každé zemi odlišné. Příklad nezaměstnanosti ukazuje, že některé ukazatele mohou mít skutečný dopad, popřípadě nežádoucí, na zaměření politik (13). Je totiž třeba konstatovat, že vytváření systémů ukazatelů je v současnosti přenecháno technikům“ (14). |
| --- | --- |

5.10

Tato různorodost zdrojů představuje sama o sobě problémy pro kvalitu statistik (všechny země nedisponují vyspělými statistickými úřady), jejich srovnatelnost a harmonizaci konceptů; „výběr ukazatelů, které slouží k měření sociální konvergence zemí Unie, představuje skutečnou politickou výzvu. Ukazatele použité pro srovnávání nejsou neutrální: odrážejí pořadí priorit a občas představy žádoucího stavu společnosti, které mohou být právem v každé zemi odlišné. Příklad nezaměstnanosti ukazuje, že některé ukazatele mohou mít skutečný dopad, popřípadě nežádoucí, na zaměření politik (13). Je totiž třeba konstatovat, že vytváření systémů ukazatelů je v současnosti přenecháno technikům“ (14).

| 5.11 | Kritika HDP a růstu jakožto ukazatelů sociálního blahobytu se zejména rozvinula v Rozvojovém programu OSN, který se zaměřil na index lidského rozvoje, zejména na podnět prací od Amartya Sena k chudobě, hladomoru, demokracii a kritice čistě ekonomických kvantitativních ukazatelů, za které mu byla udělena Nobelova cena za ekonomii. |
| --- | --- |

5.11

Kritika HDP a růstu jakožto ukazatelů sociálního blahobytu se zejména rozvinula v Rozvojovém programu OSN, který se zaměřil na index lidského rozvoje, zejména na podnět prací od Amartya Sena k chudobě, hladomoru, demokracii a kritice čistě ekonomických kvantitativních ukazatelů, za které mu byla udělena Nobelova cena za ekonomii.

| 5.12 | Údaje o přístupu k pitné vodě, úrovni gramotnosti mužů a žen, zdravotním systému a výsledcích boje proti pandemiím, účasti na demokratickém procesu, očekávané délce života podle pohlaví, novorozenecké a dětské úmrtnosti atd. představují rovněž relevantní údaje pro hodnocení stavu blahobytu ve společnosti a situace životního prostředí. Tyto údaje však přímo nesouvisí s HDP. |
| --- | --- |

5.12

Údaje o přístupu k pitné vodě, úrovni gramotnosti mužů a žen, zdravotním systému a výsledcích boje proti pandemiím, účasti na demokratickém procesu, očekávané délce života podle pohlaví, novorozenecké a dětské úmrtnosti atd. představují rovněž relevantní údaje pro hodnocení stavu blahobytu ve společnosti a situace životního prostředí. Tyto údaje však přímo nesouvisí s HDP.

| 5.13 | Rovněž první ukazatele zahrnující index lidského rozvoje v Rozvojovém programu OSN vyvolaly rozsáhlé diskuse a spory, neboť „bohaté“ země byly někdy daleko od první řady v klasifikaci „hrubého národního štěstí“. Tento ukazatel se však stal nejuznávanější alternativou čistě ekonomických ukazatelů kvůli svému rozsahu (vzdělání, očekávaná délka života, příjmy upravené s ohledem na chudobu). |
| --- | --- |

5.13

Rovněž první ukazatele zahrnující index lidského rozvoje v Rozvojovém programu OSN vyvolaly rozsáhlé diskuse a spory, neboť „bohaté“ země byly někdy daleko od první řady v klasifikaci „hrubého národního štěstí“. Tento ukazatel se však stal nejuznávanější alternativou čistě ekonomických ukazatelů kvůli svému rozsahu (vzdělání, očekávaná délka života, příjmy upravené s ohledem na chudobu).

| 5.14 | Sociální statistiky jsou nezbytným doplňkem statistik ekonomických a důležitost hlavních sociálních otázek pro veřejné mínění jim dává politický význam, který musí vzít představitelé vlád v potaz. |
| --- | --- |

5.14

Sociální statistiky jsou nezbytným doplňkem statistik ekonomických a důležitost hlavních sociálních otázek pro veřejné mínění jim dává politický význam, který musí vzít představitelé vlád v potaz.

| 5.15 | Kromě předsudků z pohledu ekonomů a účetnického krátkodobého či střednědobého přístupu je z překážek ještě třeba objektivně zdůraznit různorodost sociálních otázek a obtížnost vzájemně je propojit a kvantifikovat, aby mohly být začleněny do hlavních směrů hospodářské politiky. |
| --- | --- |

5.15

Kromě předsudků z pohledu ekonomů a účetnického krátkodobého či střednědobého přístupu je z překážek ještě třeba objektivně zdůraznit různorodost sociálních otázek a obtížnost vzájemně je propojit a kvantifikovat, aby mohly být začleněny do hlavních směrů hospodářské politiky.

| 5.16 | Intuitivně by bylo možné dospět ke stejným závěrům pro stanovení environmentálních ukazatelů, jejichž cílem je začlenit externality do hospodářského růstu; model růstu, který je spojený s deforestací původního lesa, by měl být odmítnut, jestliže studie dopadu začlenila všechny sociální a environmentální faktory, které, jak již dnes víme, více než vyvažují ekonomicko-monetární faktory. Je však velmi obtížné peněžně vyjádřit vliv těchto externalit, kam patří např. klimatická změna, ztráta biologické rozmanitosti, odchod osob, které se živily sběrem a využíváním léčivých rostlin, rychlé vyčerpání půdy a související eroze. Krátkodobá účetní bilance by mohla být převážně pozitivní, avšak při delším časovém období, budou-li začleněny externality, by byla velice negativní, a to nejen pro konkrétní region či zemi, ale pro celou planetu. |
| --- | --- |

5.16

Intuitivně by bylo možné dospět ke stejným závěrům pro stanovení environmentálních ukazatelů, jejichž cílem je začlenit externality do hospodářského růstu; model růstu, který je spojený s deforestací původního lesa, by měl být odmítnut, jestliže studie dopadu začlenila všechny sociální a environmentální faktory, které, jak již dnes víme, více než vyvažují ekonomicko-monetární faktory. Je však velmi obtížné peněžně vyjádřit vliv těchto externalit, kam patří např. klimatická změna, ztráta biologické rozmanitosti, odchod osob, které se živily sběrem a využíváním léčivých rostlin, rychlé vyčerpání půdy a související eroze. Krátkodobá účetní bilance by mohla být převážně pozitivní, avšak při delším časovém období, budou-li začleněny externality, by byla velice negativní, a to nejen pro konkrétní region či zemi, ale pro celou planetu.

| 5.17 | Průzkum, který doprovázel řadu hodnocení „zlepšení tvorby právních předpisů“ z hlediska bilance nákladů a zisků a který byl praktikován ve studiích dopadu Společenství, ukázal objektivní omezení, pokud jde o sociální a environmentální rozměr dopadu (15). Ačkoliv je sociální dopad hodnocen na základě relevantního ukazatele (počet ztracených pracovních míst, chybějící možnost rekvalifikace), není nutně rozhodující pro politický rozhodovací proces. Často obsahuje prvky, které není možné vypočítat, zejména když studie dopadu sestavují bilanci z hlediska finančních prostředků v krátkodobém, při nejlepším ve střednědobém finančním horizontu. Dlouhé období je obtížnější zachytit a jak hodnotit očekávaný finanční zisk poklesu úmrtnosti spojené se znečištěním moře pohonnými hmotami (16)? |
| --- | --- |

5.17

Průzkum, který doprovázel řadu hodnocení „zlepšení tvorby právních předpisů“ z hlediska bilance nákladů a zisků a který byl praktikován ve studiích dopadu Společenství, ukázal objektivní omezení, pokud jde o sociální a environmentální rozměr dopadu (15). Ačkoliv je sociální dopad hodnocen na základě relevantního ukazatele (počet ztracených pracovních míst, chybějící možnost rekvalifikace), není nutně rozhodující pro politický rozhodovací proces. Často obsahuje prvky, které není možné vypočítat, zejména když studie dopadu sestavují bilanci z hlediska finančních prostředků v krátkodobém, při nejlepším ve střednědobém finančním horizontu. Dlouhé období je obtížnější zachytit a jak hodnotit očekávaný finanční zisk poklesu úmrtnosti spojené se znečištěním moře pohonnými hmotami (16)?

| 5.18 | Sociální diskuse rovněž zdůrazňuje koncepty, které jsou někdy špatně definovány. Např. ukazatel týkající se flexicurity by byl vnímán v každé zemi různým způsobem – buď existuje určitá zkušenost v této oblasti anebo je snaha začlenit tento koncept do evropské či národní diskuse (17) a odkázat na národní „modely“ vytvořené ve specifickém kontextu a těžko převoditelné na jiné sociální skutečnosti. Jaké prvky by měly být vzaty v úvahu a hlavně jakou hodnotu jim přidělit – kladnou či zápornou? „Zahrnutí či vyjmutí některých ukazatelů by mohlo odhalit hodnoty či ideologie, jež nejsou explicitní“ (18). Problém se ještě násobí při vytváření složených ukazatelů: jaké ukazatele zahrnout, jaký koeficient je ovlivňuje, jaký je skutečný význam obdrženého složeného ukazatele? |
| --- | --- |

5.18

Sociální diskuse rovněž zdůrazňuje koncepty, které jsou někdy špatně definovány. Např. ukazatel týkající se flexicurity by byl vnímán v každé zemi různým způsobem – buď existuje určitá zkušenost v této oblasti anebo je snaha začlenit tento koncept do evropské či národní diskuse (17) a odkázat na národní „modely“ vytvořené ve specifickém kontextu a těžko převoditelné na jiné sociální skutečnosti. Jaké prvky by měly být vzaty v úvahu a hlavně jakou hodnotu jim přidělit – kladnou či zápornou? „Zahrnutí či vyjmutí některých ukazatelů by mohlo odhalit hodnoty či ideologie, jež nejsou explicitní“ (18). Problém se ještě násobí při vytváření složených ukazatelů: jaké ukazatele zahrnout, jaký koeficient je ovlivňuje, jaký je skutečný význam obdrženého složeného ukazatele?

| 5.19 | Složené ukazatele však mohou zahrnovat jak kvantitativní, tak kvalitativní rozměr, mohou být rozděleny podle věku, pohlaví a jiných významných kritérií, ale musí zůstat jednoduché na pochopení; jak např. vypracovat ukazatel kvality života v Evropě? Bylo by možné uvažovat o zahrnutí příjmu, očekávané délky života, vnímání efektivity zdravotního systému, důchodových plateb, průměrné úrovně vzdělání, vnímání uspokojení z práce atd. Proč ale také nezahrnout míru nezaměstnanosti, zaměstnanost neodpovídající kvalifikaci či podmínky bydlení? A jaký relativní význam přidělit každé složce? |
| --- | --- |

5.19

Složené ukazatele však mohou zahrnovat jak kvantitativní, tak kvalitativní rozměr, mohou být rozděleny podle věku, pohlaví a jiných významných kritérií, ale musí zůstat jednoduché na pochopení; jak např. vypracovat ukazatel kvality života v Evropě? Bylo by možné uvažovat o zahrnutí příjmu, očekávané délky života, vnímání efektivity zdravotního systému, důchodových plateb, průměrné úrovně vzdělání, vnímání uspokojení z práce atd. Proč ale také nezahrnout míru nezaměstnanosti, zaměstnanost neodpovídající kvalifikaci či podmínky bydlení? A jaký relativní význam přidělit každé složce?

| 5.20 | Je vidět, že toto vytváření není jen otázka čistě technická a že odkazuje na systém sdílených hodnot či tradicí, které jsou ve společnosti ještě živé, že si žádá konzultace sociálních organizací a že bude na závěr odrážet ideologickou či politickou volbu. V současnosti „je vzácné, aby metody týkající se sociálních ukazatelů skutečně zahrnovaly cíle společnosti, které vyjadřují hodnoty a sociální normy ... Prvořadým prvkem (...) metody je určení a klasifikace, prostřednictvím konzultací a dohod, označení (...) v různých sociálních oblastech; údaje a výsledky, stejně jako vazby mezi nimi, jsou v tomto procesu rovněž důležité (...). Jinak řečeno, aby mohly sociální ukazatele ovlivňovat politiky, musí být proces součástí produktu“. (Associés EKOS Inc. 1998). |
| --- | --- |

5.20

Je vidět, že toto vytváření není jen otázka čistě technická a že odkazuje na systém sdílených hodnot či tradicí, které jsou ve společnosti ještě živé, že si žádá konzultace sociálních organizací a že bude na závěr odrážet ideologickou či politickou volbu. V současnosti „je vzácné, aby metody týkající se sociálních ukazatelů skutečně zahrnovaly cíle společnosti, které vyjadřují hodnoty a sociální normy ... Prvořadým prvkem (...) metody je určení a klasifikace, prostřednictvím konzultací a dohod, označení (...) v různých sociálních oblastech; údaje a výsledky, stejně jako vazby mezi nimi, jsou v tomto procesu rovněž důležité (...). Jinak řečeno, aby mohly sociální ukazatele ovlivňovat politiky, musí být proces součástí produktu“. (Associés EKOS Inc. 1998).

| 5.21 | Rovněž je třeba si klást otázku volby tématu, ke kterému vést statistické analýzy; bude třeba uvažovat o jednotlivcích, společenstvích či minimální hospodářské a sociální jednotce, kterou tvoří domácnost (household). Využití etnických skupin představuje problémy související s požadavkem nediskriminace, ale mohlo by být užitečné pro upřesnění charakteru a rozsahu diskriminací, aby bylo možné navrhnout politiky na jejich snížení a jejich odstranění ve více či méně dlouhém období. |
| --- | --- |

5.21

Rovněž je třeba si klást otázku volby tématu, ke kterému vést statistické analýzy; bude třeba uvažovat o jednotlivcích, společenstvích či minimální hospodářské a sociální jednotce, kterou tvoří domácnost (household). Využití etnických skupin představuje problémy související s požadavkem nediskriminace, ale mohlo by být užitečné pro upřesnění charakteru a rozsahu diskriminací, aby bylo možné navrhnout politiky na jejich snížení a jejich odstranění ve více či méně dlouhém období.

| 5.22 | Výběr statistik a vytváření ukazatelů může být prováděno za účelem hodnocení již spuštěné politiky a na objasnění ab initio možností volby; bude bezpochyby třeba rozsáhlejší škály statistických údajů, aby bylo možné rozhodnout o politice (cílích a prostředcích pro její dosažení), které budou moci být později zúženy, jakmile budou vybrány nejrelevantnější statistiky a ukazatele; tyto výběry však mají silnou empirickou konotaci: nejedná se o exaktní vědu a ze stejných statistických údajů je možné získat různé interpretace, jež budou obsahovat finanční a nefinanční údaje. |
| --- | --- |

5.22

Výběr statistik a vytváření ukazatelů může být prováděno za účelem hodnocení již spuštěné politiky a na objasnění ab initio možností volby; bude bezpochyby třeba rozsáhlejší škály statistických údajů, aby bylo možné rozhodnout o politice (cílích a prostředcích pro její dosažení), které budou moci být později zúženy, jakmile budou vybrány nejrelevantnější statistiky a ukazatele; tyto výběry však mají silnou empirickou konotaci: nejedná se o exaktní vědu a ze stejných statistických údajů je možné získat různé interpretace, jež budou obsahovat finanční a nefinanční údaje.

| 5.23 | Například hrubé údaje nashromážděné OECD pro sociální ukazatele prostřednictvím „Panorama de la Société, 2005“ (viz stručná bibliografie) jsou pro každý ukazatel následující:






  — | ukazatele kontextu: národní důchod na jednoho obyvatele, koeficient demografické závislosti, míra plodnosti, cizinci a obyvatelstvo narozené v zahraničí, sňatky a rozvody; |
| --- | --- | --- |

5.23

Například hrubé údaje nashromážděné OECD pro sociální ukazatele prostřednictvím „Panorama de la Société, 2005“ (viz stručná bibliografie) jsou pro každý ukazatel následující:

—

ukazatele kontextu: národní důchod na jednoho obyvatele, koeficient demografické závislosti, míra plodnosti, cizinci a obyvatelstvo narozené v zahraničí, sňatky a rozvody;

| — | ukazatele autonomie: zaměstnanost, nezaměstnanost, domácnosti bez zaměstnání, pracující matky, dávky v nezaměstnanosti, sociální minima, úroveň vzdělání, věk odchodu do důchodu, nečinnost mladých, žáci trpící poruchou; |
| --- | --- |

—

ukazatele autonomie: zaměstnanost, nezaměstnanost, domácnosti bez zaměstnání, pracující matky, dávky v nezaměstnanosti, sociální minima, úroveň vzdělání, věk odchodu do důchodu, nečinnost mladých, žáci trpící poruchou;

| — | ukazatele rovnosti: chudoba, nerovnost příjmů, chudoba dětí, příjem starších lidí, veřejné sociální výdaje, soukromé sociální výdaje, celkové sociální výdaje, starobní důchod, příslib důchodu; |
| --- | --- |

—

ukazatele rovnosti: chudoba, nerovnost příjmů, chudoba dětí, příjem starších lidí, veřejné sociální výdaje, soukromé sociální výdaje, celkové sociální výdaje, starobní důchod, příslib důchodu;

| — | ukazatele zdraví: očekávaná délka života, očekávaná délka života upravená podle zdraví, dětská úmrtnost, celkové zdravotní výdaje, dlouhodobá péče; |
| --- | --- |

—

ukazatele zdraví: očekávaná délka života, očekávaná délka života upravená podle zdraví, dětská úmrtnost, celkové zdravotní výdaje, dlouhodobá péče;

| — | ukazatele sociální soudržnosti: subjektivní blahobyt, sociální izolace, příslušnost ke skupině, narození dětí u adolescentů, užívání drog a související úmrtí, sebevraždy. |
| --- | --- |

—

ukazatele sociální soudržnosti: subjektivní blahobyt, sociální izolace, příslušnost ke skupině, narození dětí u adolescentů, užívání drog a související úmrtí, sebevraždy.

| 5.24 | Eurostat používá následující sociální ukazatele:






  — | strukturální ukazatele:








  — | zaměstnanost: míra zaměstnanosti, míra zaměstnanosti starších občanů, průměrný věk odchodu z trhu práce, rozdíl v odměňování mužů a žen, výše srážek z nízkých platů, daňová zátěž v poměru k nákladům na pracovní sílu, past nezaměstnanosti, past nízkých mezd, dlouhodobé vzdělání, pracovní úrazy (vážné či smrtelné), míra nezaměstnanosti (celková nebo podle pohlaví); |
| --- | --- | --- | --- |

5.24

Eurostat používá následující sociální ukazatele:

—

strukturální ukazatele:

—

zaměstnanost: míra zaměstnanosti, míra zaměstnanosti starších občanů, průměrný věk odchodu z trhu práce, rozdíl v odměňování mužů a žen, výše srážek z nízkých platů, daňová zátěž v poměru k nákladům na pracovní sílu, past nezaměstnanosti, past nízkých mezd, dlouhodobé vzdělání, pracovní úrazy (vážné či smrtelné), míra nezaměstnanosti (celková nebo podle pohlaví);

| — | sociální soudržnost: nerovnost rozdělování příjmů, míra rizika chudoby, míra rizika trvalé chudoby, různá míra regionální zaměstnanosti, mladí lidé opouštějící předčasně školu, míra dlouhodobé nezaměstnanosti, obyvatelé v domácnostech bez zaměstnání; |
| --- | --- |

—

sociální soudržnost: nerovnost rozdělování příjmů, míra rizika chudoby, míra rizika trvalé chudoby, různá míra regionální zaměstnanosti, mladí lidé opouštějící předčasně školu, míra dlouhodobé nezaměstnanosti, obyvatelé v domácnostech bez zaměstnání;

| — | udržitelný rozvoj:








  — | chudoba a sociální odloučení: míra rizika chudoby po sociálních přesunech, měnová chudoba, přístup na trh práce, jiné aspekty sociálního odloučení; |
| --- | --- | --- |

—

udržitelný rozvoj:

—

chudoba a sociální odloučení: míra rizika chudoby po sociálních přesunech, měnová chudoba, přístup na trh práce, jiné aspekty sociálního odloučení;

| — | stárnutí společnosti, míra závislosti starších osob, dostatek důchodu, demografické změny, stabilita veřejných financí; |
| --- | --- |

—

stárnutí společnosti, míra závislosti starších osob, dostatek důchodu, demografické změny, stabilita veřejných financí;

| — | veřejné zdraví: počet let života při dobrém zdraví od narození podle pohlaví, ochrana lidského zdraví a způsob života, bezpečnost a kvalita potravin, zacházení s chemickými výrobky, zdravotní rizika způsobená podmínkami životního prostředí; |
| --- | --- |

—

veřejné zdraví: počet let života při dobrém zdraví od narození podle pohlaví, ochrana lidského zdraví a způsob života, bezpečnost a kvalita potravin, zacházení s chemickými výrobky, zdravotní rizika způsobená podmínkami životního prostředí;

| — | trh práce:








  — | harmonizovaná nezaměstnanost; |
| --- | --- | --- |

—

trh práce:

—

harmonizovaná nezaměstnanost;

| — | index nákladů na pracovní sílu. |
| --- | --- |

—

index nákladů na pracovní sílu.

| 5.25 | V jaké míře může být tento neúplný seznam ukazatelů účinně začleněn do obecných cílů otevřené metody koordinace z března 2006, kam patří:






  — | podporovat sociální soudržnost, rovnost mužů a žen a rovnost příležitostí po všechny prostřednictvím systémů sociální ochrany a prostřednictvím vhodných, dostupných, finančně únosných, přizpůsobitelných a účinných politik sociálního začleňování; |
| --- | --- | --- |

5.25

V jaké míře může být tento neúplný seznam ukazatelů účinně začleněn do obecných cílů otevřené metody koordinace z března 2006, kam patří:

—

podporovat sociální soudržnost, rovnost mužů a žen a rovnost příležitostí po všechny prostřednictvím systémů sociální ochrany a prostřednictvím vhodných, dostupných, finančně únosných, přizpůsobitelných a účinných politik sociálního začleňování;

| — | vzájemně a účinně spolupracovat s lisabonskými cíli, jejichž cílem je povzbuzení hospodářského růstu, kvalitativní a kvantitativní zlepšení zaměstnání a posílení sociální soudržnosti, a se strategií Evropské unie pro udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

—

vzájemně a účinně spolupracovat s lisabonskými cíli, jejichž cílem je povzbuzení hospodářského růstu, kvalitativní a kvantitativní zlepšení zaměstnání a posílení sociální soudržnosti, a se strategií Evropské unie pro udržitelný rozvoj;

| — | zlepšit řízení, transparentnost a účast zainteresovaných stran, pokud jde o koncipování, provádění a monitorování politiky. |
| --- | --- |

—

zlepšit řízení, transparentnost a účast zainteresovaných stran, pokud jde o koncipování, provádění a monitorování politiky.

| 5.26 | Bude ještě zapotřebí upřesnit koncepty a metody použité pro některé ukazatele. Co se týká např. chudoby, Rada pro zaměstnanost příjmy a sociální soudržnost (CERC) (19) zdůrazňuje „vícerozměrnost“ tohoto konceptu. |
| --- | --- |

5.26

Bude ještě zapotřebí upřesnit koncepty a metody použité pro některé ukazatele. Co se týká např. chudoby, Rada pro zaměstnanost příjmy a sociální soudržnost (CERC) (19) zdůrazňuje „vícerozměrnost“ tohoto konceptu.

| 5.26.1 | Chudoba tedy zahrnuje více rozměrů: nedostatek finančních prostředků, špatné životní podmínky, nedostatečné kognitivní, sociální a kulturní prostředky. Pro každý z těchto rozměrů se sledují dva přístupy, aby bylo možné určit situace chudoby.






  — | První přístup spočívá v definování „absolutních“ minimálních potřeb. Osoby, jejichž minimální potřeby nejsou uspokojeny, jsou definovány jako chudé; |
| --- | --- | --- |

5.26.1

Chudoba tedy zahrnuje více rozměrů: nedostatek finančních prostředků, špatné životní podmínky, nedostatečné kognitivní, sociální a kulturní prostředky. Pro každý z těchto rozměrů se sledují dva přístupy, aby bylo možné určit situace chudoby.

—

První přístup spočívá v definování „absolutních“ minimálních potřeb. Osoby, jejichž minimální potřeby nejsou uspokojeny, jsou definovány jako chudé;

| — | Druhý přístup definuje chudobu relativním způsobem. Tento přístup zaujala Evropská rada v roce 1984, která formulovala definici chudoby za účelem statistických prací, jež bylo třeba provádět v Evropské unii. Chudí jsou ti lidé, jejichž příjmy a prostředky (materiální, kulturní a sociální) jsou v takové míře nedostatečné, že jim brání v tom, aby měli životní podmínky považované v členském státě, ve kterém žijí, za přijatelné. |
| --- | --- |

—

Druhý přístup definuje chudobu relativním způsobem. Tento přístup zaujala Evropská rada v roce 1984, která formulovala definici chudoby za účelem statistických prací, jež bylo třeba provádět v Evropské unii. Chudí jsou ti lidé, jejichž příjmy a prostředky (materiální, kulturní a sociální) jsou v takové míře nedostatečné, že jim brání v tom, aby měli životní podmínky považované v členském státě, ve kterém žijí, za přijatelné.

| 5.27 | Pro shrnutí a zakončení, cílem sociálních ukazatelů je přilákat pozornost veřejného mínění a těch, co činí rozhodnutí, na sociální výzvy, u kterých hrozí, že budou podceněny nebo špatně pochopeny. Zaměření pozornosti těch, co činí rozhodnutí, na nejzákladnější otázky je velice důležité, jelikož jsou obvykle zavaleni spoustou informací. Jak velmi jasně formuloval Herbert Simon – příliš mnoho informací informaci zabíjí. |
| --- | --- |

5.27

Pro shrnutí a zakončení, cílem sociálních ukazatelů je přilákat pozornost veřejného mínění a těch, co činí rozhodnutí, na sociální výzvy, u kterých hrozí, že budou podceněny nebo špatně pochopeny. Zaměření pozornosti těch, co činí rozhodnutí, na nejzákladnější otázky je velice důležité, jelikož jsou obvykle zavaleni spoustou informací. Jak velmi jasně formuloval Herbert Simon – příliš mnoho informací informaci zabíjí.

| 5.27.1 | Z hlediska fungování vyplývá, že účelem systému ukazatelů je provést „optimální agregaci informace“. |
| --- | --- |

5.27.1

Z hlediska fungování vyplývá, že účelem systému ukazatelů je provést „optimální agregaci informace“.

| 5.28 | Ukazatel je více než pouhá statistika:
  Systém ukazatelů není pouhým shromažďováním údajů. Vyplývají z něj určité důsledky:






  1) | Každý jednotlivý ukazatel musí být odůvodněný s ohledem na analýzu komplexních jevů, které má popisovat. |
| --- | --- | --- |

5.28

Ukazatel je více než pouhá statistika:

Systém ukazatelů není pouhým shromažďováním údajů. Vyplývají z něj určité důsledky:

1)

Každý jednotlivý ukazatel musí být odůvodněný s ohledem na analýzu komplexních jevů, které má popisovat.

| 2) | Ze stejného důvodu musí mít ukazatele „vypovídající“ vlastnosti; to znamená mít výraznou schopnost reprezentovat a popisovat skutečnost. V tomto ohledu se mluví o „metaforické“ síle ukazatelů. |
| --- | --- |

2)

Ze stejného důvodu musí mít ukazatele „vypovídající“ vlastnosti; to znamená mít výraznou schopnost reprezentovat a popisovat skutečnost. V tomto ohledu se mluví o „metaforické“ síle ukazatelů.

| 3) | Vzhledem k jejich účelu (přilákat pozornost těch, co činí rozhodnutí, a veřejného mínění na nejdůležitější skutečnosti a tendence s cílem ovlivnit politiky), se nejvhodnější ukazatele vztahují k veličinám, jejichž změnám lze přičíst jednoznačnou (kladnou nebo zápornou) hodnotu. V tomto ohledu budeme hovořit o „normativní jasnosti“. Opačným příkladem může být nárůst zkrácené pracovní doby, jež není jednoznačně považována za pozitivní jev, není-li zvolena pracovníkem. Toto kritérium jasnosti může vést k odstranění některých méně vhodných ukazatelů pro náš projekt ze srovnávací tabulky; např. ukazatele způsobů života či kulturních tendencí (oblékání nebo hudba atd.), třebaže mají dopad na organizaci práce a na ekonomiku. |
| --- | --- |

3)

Vzhledem k jejich účelu (přilákat pozornost těch, co činí rozhodnutí, a veřejného mínění na nejdůležitější skutečnosti a tendence s cílem ovlivnit politiky), se nejvhodnější ukazatele vztahují k veličinám, jejichž změnám lze přičíst jednoznačnou (kladnou nebo zápornou) hodnotu. V tomto ohledu budeme hovořit o „normativní jasnosti“. Opačným příkladem může být nárůst zkrácené pracovní doby, jež není jednoznačně považována za pozitivní jev, není-li zvolena pracovníkem. Toto kritérium jasnosti může vést k odstranění některých méně vhodných ukazatelů pro náš projekt ze srovnávací tabulky; např. ukazatele způsobů života či kulturních tendencí (oblékání nebo hudba atd.), třebaže mají dopad na organizaci práce a na ekonomiku.

| 4) | Z praktického hlediska je žádoucí odůvodnit výběr ukazatelů jejich funkčností. Jsou v podstatě vhodné pro tyto tři typy použití: mezinárodní či meziregionální srovnávání, mezičasové srovnávání, monitorování a hodnocení veřejné akce/kvalita a výkon veřejných služeb. |
| --- | --- |

4)

Z praktického hlediska je žádoucí odůvodnit výběr ukazatelů jejich funkčností. Jsou v podstatě vhodné pro tyto tři typy použití: mezinárodní či meziregionální srovnávání, mezičasové srovnávání, monitorování a hodnocení veřejné akce/kvalita a výkon veřejných služeb.

| 5) | Ukazatele musí být rovněž seskupeny do kategorií a podkategorií ve strukturovaném rámci, který umožní jejich dobrou srozumitelnost jako celku. Je zejména třeba rozlišovat ukazatele kontextu, prostředků a výsledků, objektivní ukazatele a subjektivní ukazatele. |
| --- | --- |

5)

Ukazatele musí být rovněž seskupeny do kategorií a podkategorií ve strukturovaném rámci, který umožní jejich dobrou srozumitelnost jako celku. Je zejména třeba rozlišovat ukazatele kontextu, prostředků a výsledků, objektivní ukazatele a subjektivní ukazatele.

| 5.29 | V praxi: vlastnosti ukazatele:






  — | jednoznačnost: ukazatel je použit pouze za předpokladu, že neexistuje žádná nejasnost v charakteru jevu, který odráží (oproti klasickému příkladu: údaje týkající se zaznamenaných provinění a přestupků odrážejí jednak vývoj zločinnosti a jednak činnost policejních služeb); |
| --- | --- | --- |

5.29

V praxi: vlastnosti ukazatele:

—

jednoznačnost: ukazatel je použit pouze za předpokladu, že neexistuje žádná nejasnost v charakteru jevu, který odráží (oproti klasickému příkladu: údaje týkající se zaznamenaných provinění a přestupků odrážejí jednak vývoj zločinnosti a jednak činnost policejních služeb);

| — | reprezentativnost: ukazatel je tím vhodnější, čím lépe popisuje jediným údajem rozsáhlý celek jevů; |
| --- | --- |

—

reprezentativnost: ukazatel je tím vhodnější, čím lépe popisuje jediným údajem rozsáhlý celek jevů;

| — | normativní jasnost (viz výše); |
| --- | --- |

—

normativní jasnost (viz výše);

| — | spolehlivost, pravidelnost: potřebné informace pro ukazatel musí být dodávány pravidelně prostřednictvím spolehlivých průzkumů; |
| --- | --- |

—

spolehlivost, pravidelnost: potřebné informace pro ukazatel musí být dodávány pravidelně prostřednictvím spolehlivých průzkumů;

| — | srovnatelnost v čase a/nebo v prostoru (mezi zeměmi, regiony...): srovnatelnost je úzce spjatá s jednoznačností a spolehlivostí. |
| --- | --- |

—

srovnatelnost v čase a/nebo v prostoru (mezi zeměmi, regiony...): srovnatelnost je úzce spjatá s jednoznačností a spolehlivostí.

| 5.30 | Vlastnosti systému ukazatelů






  — | úplnost: musí být vzaty v potaz hlavní aspekty skutečnosti, kterou chceme pozorovat; |
| --- | --- | --- |

5.30

Vlastnosti systému ukazatelů

—

úplnost: musí být vzaty v potaz hlavní aspekty skutečnosti, kterou chceme pozorovat;

| — | vyváženost: počet a statut ukazatelů věnovaných každému tématu musí odrážet jeho relativní význam. Žádný aspekt skutečnosti nesmí být neprávem upřednostněn na úkor dalších; |
| --- | --- |

—

vyváženost: počet a statut ukazatelů věnovaných každému tématu musí odrážet jeho relativní význam. Žádný aspekt skutečnosti nesmí být neprávem upřednostněn na úkor dalších;

| — | selektivita a/nebo hierarchie: ukazatelů musí být malý počet nebo musí být jasně hierarchizovány. |
| --- | --- |

—

selektivita a/nebo hierarchie: ukazatelů musí být malý počet nebo musí být jasně hierarchizovány.

| 6. | EHSV požaduje, aby bylo hodnocení sociálního dopadu legislativních iniciativ a politik EU začleněno do všech oblastí politického spektra. Jinými slovy, Komise by měla pečlivě hodnotit sociální dopad všech dotyčných iniciativ, aniž by se zajímala, které GŘ je za příslušnou oblast zodpovědné. Toho je zapotřebí, chce-li Evropa skutečně vytvořit „sociální Evropu“ a získat podporu občanů. Iniciativa „zlepšení tvorby právních předpisů“ představuje vhodnou platformu pro dosažení pokroku v tomto směru. |
| --- | --- |

6.

EHSV požaduje, aby bylo hodnocení sociálního dopadu legislativních iniciativ a politik EU začleněno do všech oblastí politického spektra. Jinými slovy, Komise by měla pečlivě hodnotit sociální dopad všech dotyčných iniciativ, aniž by se zajímala, které GŘ je za příslušnou oblast zodpovědné. Toho je zapotřebí, chce-li Evropa skutečně vytvořit „sociální Evropu“ a získat podporu občanů. Iniciativa „zlepšení tvorby právních předpisů“ představuje vhodnou platformu pro dosažení pokroku v tomto směru.

| 6.1 | Toto hodnocení by mělo jednotlivě prozkoumat specifické skupiny, jež mohou být popřípadě a různým způsobem ovlivněny novými právními předpisy. Měla by být věnována mimořádná pozornost znevýhodněným skupinách, jako jsou ženy, zdravotně postižení nebo etnické menšiny. V některých případech a v závislosti na oblasti příslušné iniciativy by mohlo být dokonce nutné jednotlivě prozkoumat specifické podskupiny, jakou jsou např. nevidomí. |
| --- | --- |

6.1

Toto hodnocení by mělo jednotlivě prozkoumat specifické skupiny, jež mohou být popřípadě a různým způsobem ovlivněny novými právními předpisy. Měla by být věnována mimořádná pozornost znevýhodněným skupinách, jako jsou ženy, zdravotně postižení nebo etnické menšiny. V některých případech a v závislosti na oblasti příslušné iniciativy by mohlo být dokonce nutné jednotlivě prozkoumat specifické podskupiny, jakou jsou např. nevidomí.

7.   Závěr

| 7.1 | Na základě předchozích informací a veřejného slyšení organizovaného Evropským hospodářským a sociálním výborem dne 28. března 2007 vyplývá, že je nemožné uplatnit sociální ukazatel založený na jediném kritériu z důvodu vícerozměrnosti některých konceptů. Vlastní charakter sociální diskuse v podstatě vyzdvihl hrubé koncepty, které jsou nezřetelně vyznačené a nutně se mění v každé zemi či v každé společnosti, a také upozornil, že zahrnutí či vyjmutí některých ukazatelů odhaluje hodnoty či ideologie, které jsou více či méně explicitní. Výběr ukazatelů má mimo jiné silnou empirickou konotaci, která by měla v zásadě odporovat každé nepoddajnosti ve způsobu myšlení. |
| --- | --- |

7.1

Na základě předchozích informací a veřejného slyšení organizovaného Evropským hospodářským a sociálním výborem dne 28. března 2007 vyplývá, že je nemožné uplatnit sociální ukazatel založený na jediném kritériu z důvodu vícerozměrnosti některých konceptů. Vlastní charakter sociální diskuse v podstatě vyzdvihl hrubé koncepty, které jsou nezřetelně vyznačené a nutně se mění v každé zemi či v každé společnosti, a také upozornil, že zahrnutí či vyjmutí některých ukazatelů odhaluje hodnoty či ideologie, které jsou více či méně explicitní. Výběr ukazatelů má mimo jiné silnou empirickou konotaci, která by měla v zásadě odporovat každé nepoddajnosti ve způsobu myšlení.

| 7.2 | Upozornit ty, kteří přijímají rozhodnutí, na sociální dopad navrhované legislativy je jistě chvályhodné a nutné, ne-li nevyhnutelné, ale existuje zde metodický problém, neboť „příliš mnoho informací informaci zabíjí“. Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že je třeba věnovat mimořádné úsilí metodologii, která doposud není určena. |
| --- | --- |

7.2

Upozornit ty, kteří přijímají rozhodnutí, na sociální dopad navrhované legislativy je jistě chvályhodné a nutné, ne-li nevyhnutelné, ale existuje zde metodický problém, neboť „příliš mnoho informací informaci zabíjí“. Evropský hospodářský a sociální výbor se domnívá, že je třeba věnovat mimořádné úsilí metodologii, která doposud není určena.

| 7.3 | Evropský hospodářský a sociální výbor se rovněž domnívá, že v této fázi uvažování je hlavní upozornit Komisi mimo jiné na kritéria kvality, jež musí ukazatel splňovat:






  — | jednoznačnost, |
| --- | --- | --- |

7.3

Evropský hospodářský a sociální výbor se rovněž domnívá, že v této fázi uvažování je hlavní upozornit Komisi mimo jiné na kritéria kvality, jež musí ukazatel splňovat:

—

jednoznačnost,

| — | reprezentativnost, |
| --- | --- |

—

reprezentativnost,

| — | normativní jasnost, |
| --- | --- |

—

normativní jasnost,

| — | spolehlivost a pravidelnost, a nesmíme zapomenout ani na srovnatelnost v čase a/nebo v prostoru či na skutečnost, že systém ukazatelů spočívá na nezbytné úplnosti, vyváženosti a selektivitě a/nebo hierarchii. |
| --- | --- |

—

spolehlivost a pravidelnost, a nesmíme zapomenout ani na srovnatelnost v čase a/nebo v prostoru či na skutečnost, že systém ukazatelů spočívá na nezbytné úplnosti, vyváženosti a selektivitě a/nebo hierarchii.

| 7.4 | Evropský hospodářský a sociální výbor rovněž žádá Komisi, aby bylo hodnocení sociálního dopadu legislativních iniciativ a politik Evropské unie začleněno do všech politik Společenství, aniž by se Komise zajímala, které generální ředitelství je zodpovědné za rozhodnutí, zda je nezbytné využít analýzy sociálního dopadu či nikoli. Toho je zapotřebí, chceme-li skutečně vytvořit „sociální Evropu“ a získat podporu občanů. |
| --- | --- |

7.4

Evropský hospodářský a sociální výbor rovněž žádá Komisi, aby bylo hodnocení sociálního dopadu legislativních iniciativ a politik Evropské unie začleněno do všech politik Společenství, aniž by se Komise zajímala, které generální ředitelství je zodpovědné za rozhodnutí, zda je nezbytné využít analýzy sociálního dopadu či nikoli. Toho je zapotřebí, chceme-li skutečně vytvořit „sociální Evropu“ a získat podporu občanů.

| 7.5 | Výbor by měl v dostatečném časovém předstihu vzít plně v potaz plán a analýzu dopadu legislativního návrhu, k němuž musí vypracovat stanovisko. Bylo by vhodné, aby se započalo v pracích bez časových ztrát, jakmile dojde k zveřejnění sdělení doprovázejícího legislativní návrh. |
| --- | --- |

7.5

Výbor by měl v dostatečném časovém předstihu vzít plně v potaz plán a analýzu dopadu legislativního návrhu, k němuž musí vypracovat stanovisko. Bylo by vhodné, aby se započalo v pracích bez časových ztrát, jakmile dojde k zveřejnění sdělení doprovázejícího legislativní návrh.

| 7.6 | Je velmi důležité přistoupit k pravidelným hodnocením a popřípadě k opravám při provádění všech právních předpisů, které byly předmětem předběžné studie dopadu a zapojit do nich sociální partnery, popřípadě zainteresované nevládní organizace. Tím se ověří platnost použitých ukazatelů a jejich spojení v hodnocení sociálního dopadu, dospěje se k závěrům a v nezbytných případech se podnítí zákonodárce, aby uvažoval o případné revizi. |
| --- | --- |

7.6

Je velmi důležité přistoupit k pravidelným hodnocením a popřípadě k opravám při provádění všech právních předpisů, které byly předmětem předběžné studie dopadu a zapojit do nich sociální partnery, popřípadě zainteresované nevládní organizace. Tím se ověří platnost použitých ukazatelů a jejich spojení v hodnocení sociálního dopadu, dospěje se k závěrům a v nezbytných případech se podnítí zákonodárce, aby uvažoval o případné revizi.

| 7.7 | V některých zvláštních případech a při velkém sociálním významu (např. pracovní právo) by měla být konzultace sociálních partnerů plánována v ještě dřívější fázi, aby bylo možné prozkoumat nejvhodnější ukazatele pro provedení co nejkomplexnější a nejobjektivnější analýzy dopadu. |
| --- | --- |

7.7

V některých zvláštních případech a při velkém sociálním významu (např. pracovní právo) by měla být konzultace sociálních partnerů plánována v ještě dřívější fázi, aby bylo možné prozkoumat nejvhodnější ukazatele pro provedení co nejkomplexnější a nejobjektivnější analýzy dopadu.

| 7.8 | Iniciativa „Zlepšení tvorby právních předpisů“ je bezpochyby vhodnou platformou pro pokrok v tomto směru, který spočívá v navrhování nezbytného, účinného právního předpisu, jehož důsledky jsou předvídatelné a stabilní pro příjemce, kteří jsou úžeji zapojeni do procesu analýzy a přezkoumání dopadu poradními orgány Společenství (EHSV a VR) a, podle charakteru právního předpisu, sociálními partnery a nevládními organizacemi kompetentními v dotyčné oblasti. |
| --- | --- |

7.8

Iniciativa „Zlepšení tvorby právních předpisů“ je bezpochyby vhodnou platformou pro pokrok v tomto směru, který spočívá v navrhování nezbytného, účinného právního předpisu, jehož důsledky jsou předvídatelné a stabilní pro příjemce, kteří jsou úžeji zapojeni do procesu analýzy a přezkoumání dopadu poradními orgány Společenství (EHSV a VR) a, podle charakteru právního předpisu, sociálními partnery a nevládními organizacemi kompetentními v dotyčné oblasti.

V Bruselu dne 31. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Zkratka: SD.

1

(2)  „Evropa – společně uspějeme“, program předsednictví, 1. ledna až 30. června 2007, vydaný německou federální vládou (viz také

2

http://eu2007.de).

(3)  Úryvek z „European Governance Reform: The Role of Sustainability Impact Assessment“, C. Kirkpatrick, S. Mosedale, University of Manchester, 2002.

3

(4)  Parlament navrhuje čtvrtý pilíř hodnocení dopadu, a sice pilíř základních práv. Otázka zůstává otevřená: rozlišení mezi základními právy či mainstreamingem v rámci tří navrhovaných pilířů. Za všech okolností však musí být hodnocen dopad na základní práva.

4

mainstreamingem

(5)  „The inclusion of social elements in Impact Assessments“, s. 13. Dokument, který vydal l'Instituto per la ricerca sociale, leden 2006. Tento institut shromažďoval dokumenty Komise (rozhodnutí, nařízení, sdělení a směrnice) za období tří let, tj. 2003-2005.

5

(6)  V červnu 2005 vydala Evropská komise „Hlavní směry hodnocení dopadu“, odkaz: SEC (2005)791. Viz také:

6

http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/impact_assessment/docs/sec_2005_791_guidelines_annexes.pdf.

(7)  Zásada poměrné analýzy předpokládá, že „úroveň podrobnosti se různí v závislosti na pravděpodobných dopadech návrhu. To znamená, že hloubka analýzy bude úměrná významu možného dopadu návrhu“. KOM(2002) 276.

7

(8)  „The inclusion of social elements in Impact Assessments“, s. 28.

8

„The inclusion of social elements in Impact Assessments“

(9)  Tamtéž, s. 30.

9

(10)  Tamtéž, s. 31.

10

(11)  Tamtéž, s. 77.

11

(12)  Bernard PERRET, Sociální ukazatele, současný stav a perspektivy, materiál CERC č. 2002/01,

12

www.cerc.gouv.fr.

(13)  ‚Při boji proti nezaměstnanosti vždy hrozí, že se změní v boj proti číselnému vyjádření nezaměstnanosti‘, Jean-Baptiste de Foucault, Joelle Affichard: ‚Vhodnost statistických ukazatelů pro řízení sociální politiky‘, Institut Paris La Défense.

13

(14)  Bernard PERRET, Sociální ukazatele, současný stav a perspektivy, materiál CERC č. 2002/01,

14

www.cerc.gouv.fr.

(15)  Např. studie dopadu reformy Společné organizace trhu s banány společné zemědělské politiky ukázala, že dojde ke ztrátě desítek tisíc stálých pracovních míst bez alternativní možnosti zaměstnání v okrajových výrobních regionech EU, kde již existuje vysoká nezaměstnanost. Na popud WTO bylo rozhodnuto přistoupit k reformě Společné organizace trhu navzdory jejím velkým sociálním nákladům.

15

(16)  Viz studie dopadu na toto téma, která se zabývá vyčíslením finanční hodnoty zachráněných životů a vyléčených nemocí; studie z nedávné doby to odmítá (návrh směrnice o „pesticidech“).

16

(17)  Zelená kniha o vývoji pracovního práva.

17

(18)  Les Associés de Recherche EKOS Inc., „Použití sociálních ukazatelů jako hodnotících nástrojů“, 1998 (zpráva vypracovaná pro kanadskou vládu).

18

(19)  http://www.cerc.gouv.fr.

19

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/28

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 1997/7/ES ze dne 20. května 1997 o ochraně spotřebitele v případě smluv uzavřených na dálku

KOM(2006) 514 v konečném znění

(2007/C 175/07)

Dne 21. září 2006 se Komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. května 2007. Zpravodajem byl pan PEGADO LIZ.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 30. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 61 hlasy a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Shrnutí

| 1.1. | Tímto sdělením o provádění směrnice 1997/7/ES Komise nejen informuje Radu, Evropský parlament a EHSV o výsledcích provedení směrnice do vnitrostátního práva a provádění této směrnice, ale také zahajuje veřejnou konzultaci zúčastněných stran s cílem sbírat jejich názory. Komise však nepředkládá žádný návrh na přezkum směrnice, dokud není uzavřen širší přezkum spotřebitelského acquis. |
| --- | --- |

1.1.

Tímto sdělením o provádění směrnice 1997/7/ES Komise nejen informuje Radu, Evropský parlament a EHSV o výsledcích provedení směrnice do vnitrostátního práva a provádění této směrnice, ale také zahajuje veřejnou konzultaci zúčastněných stran s cílem sbírat jejich názory. Komise však nepředkládá žádný návrh na přezkum směrnice, dokud není uzavřen širší přezkum spotřebitelského acquis.

| 1.2. | EHSV konstatuje, že ve srovnání s termíny stanovenými ve směrnici došlo k prodlevě vydání tohoto sdělení, vítá však tuto iniciativu a souhlasí s celou řadou poznámek Komise, z nichž mnohé již ve skutečnosti byly uvedeny ve stanoviscích tohoto Výboru, zejména poznámky týkající se návrhů na směrnici o prodeji na dálku obecně a o prodeji finančních služeb na dálku konkrétně. Výbor rovněž schvaluje nutnost sladit pravidla v této oblasti s pravidly jiných právních nástrojů, jež byly mezitím zavedeny v některých případech bez nezbytné koordinace a společného plánování. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV konstatuje, že ve srovnání s termíny stanovenými ve směrnici došlo k prodlevě vydání tohoto sdělení, vítá však tuto iniciativu a souhlasí s celou řadou poznámek Komise, z nichž mnohé již ve skutečnosti byly uvedeny ve stanoviscích tohoto Výboru, zejména poznámky týkající se návrhů na směrnici o prodeji na dálku obecně a o prodeji finančních služeb na dálku konkrétně. Výbor rovněž schvaluje nutnost sladit pravidla v této oblasti s pravidly jiných právních nástrojů, jež byly mezitím zavedeny v některých případech bez nezbytné koordinace a společného plánování.

| 1.3. | EHSV se však domnívá, že by mělo význam okamžitě přezkoumat tato pravidla stejně jako pravidla týkající se prodeje finančních služeb na dálku a určitých aspektů elektronického obchodu, aniž by se čekalo na dokončení přezkumu acquis Společenství zabývajícího se spotřebitelskými smlouvami, aby všechna ta různorodá ustanovení byla přístupnější a srozumitelnější. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV se však domnívá, že by mělo význam okamžitě přezkoumat tato pravidla stejně jako pravidla týkající se prodeje finančních služeb na dálku a určitých aspektů elektronického obchodu, aniž by se čekalo na dokončení přezkumu acquis Společenství zabývajícího se spotřebitelskými smlouvami, aby všechna ta různorodá ustanovení byla přístupnější a srozumitelnější.

| 1.4. | Z tohoto důvodu EHSV vybízí Komisi, aby vypracovala podrobnou analýzu reakcí na veřejnou konzultaci, které mezitím obdržela, a do této analýzy doplnila spolehlivé statistické údaje o oblasti působnosti a míře prodeje na dálku na vnitřním trhu. Analýza by měla vést k veřejnému slyšení zúčastněných stran. |
| --- | --- |

1.4.

Z tohoto důvodu EHSV vybízí Komisi, aby vypracovala podrobnou analýzu reakcí na veřejnou konzultaci, které mezitím obdržela, a do této analýzy doplnila spolehlivé statistické údaje o oblasti působnosti a míře prodeje na dálku na vnitřním trhu. Analýza by měla vést k veřejnému slyšení zúčastněných stran.

| 1.5. | Výbor souhlasí s většinou návrhů Komise na vylepšení znění a struktury směrnice, zdůrazňuje však znovu svůj postoj – vyjádřený již v dřívějších stanoviscích – a sice, že oblast působnosti směrnice by se neměla omezovat na vztahy obchodu a spotřebitele a že by bylo nesmírně užitečné tento aspekt znovu zvážit s cílem sladit jej v základních bodech s oblastí působnosti nařízení o elektronickém obchodě. |
| --- | --- |

1.5.

Výbor souhlasí s většinou návrhů Komise na vylepšení znění a struktury směrnice, zdůrazňuje však znovu svůj postoj – vyjádřený již v dřívějších stanoviscích – a sice, že oblast působnosti směrnice by se neměla omezovat na vztahy obchodu a spotřebitele a že by bylo nesmírně užitečné tento aspekt znovu zvážit s cílem sladit jej v základních bodech s oblastí působnosti nařízení o elektronickém obchodě.

| 1.6. | EHSV nesouhlasí s tím, jak Komise vyhodnotila důsledky použití minimální doložky, kterou nepovažuje za příčinu problémů spojených s prováděním směrnice, které jsou oprávněně zdůrazněny. Výbor však neodmítá možnost úvah o kroku vedoucím k úplné harmonizaci prostřednictvím nařízení za předpokladu, že to spotřebitelům zaručí vyšší úroveň ochrany. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV nesouhlasí s tím, jak Komise vyhodnotila důsledky použití minimální doložky, kterou nepovažuje za příčinu problémů spojených s prováděním směrnice, které jsou oprávněně zdůrazněny. Výbor však neodmítá možnost úvah o kroku vedoucím k úplné harmonizaci prostřednictvím nařízení za předpokladu, že to spotřebitelům zaručí vyšší úroveň ochrany.

| 1.7. | EHSV si klade za cíl přispět k hloubkovému přezkumu pravidel prodeje na dálku, a proto předkládá celou řadu konkrétních doporučení, která v této fázi vývoje vnitřního trhu považuje za nutné prostudovat, a posílit tak zabezpečení a důvěru spotřebitelů, a která jim u tohoto druhu transakce zaručí stejnou ochranu, jakou mají spotřebitelé uzavírající smlouvy osobně. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV si klade za cíl přispět k hloubkovému přezkumu pravidel prodeje na dálku, a proto předkládá celou řadu konkrétních doporučení, která v této fázi vývoje vnitřního trhu považuje za nutné prostudovat, a posílit tak zabezpečení a důvěru spotřebitelů, a která jim u tohoto druhu transakce zaručí stejnou ochranu, jakou mají spotřebitelé uzavírající smlouvy osobně.

| 1.8. | EHSV rovněž poukazuje na nutnost zvláště se zaměřit na poskytování pravdivých informací smluvním stranám – zejména méně informovaných spotřebitelům – a dále na potřebu účinného systému pro uvalení sankce za postupy, jež porušují stávající právní ustanovení. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV rovněž poukazuje na nutnost zvláště se zaměřit na poskytování pravdivých informací smluvním stranám – zejména méně informovaných spotřebitelům – a dále na potřebu účinného systému pro uvalení sankce za postupy, jež porušují stávající právní ustanovení.

2.   Shrnutí sdělení

| 2.1 | Prostřednictvím sdělení o provádění směrnice 1997/7/ES ze dne 20. května 1997 (KOM(2006) 514 v konečném znění ze dne 21. září 2006) Komise podává zprávu Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o provedení směrnice do vnitrostátního práva a provádění směrnice v období asi deseti let od jejího vydání, čímž plní požadavek stanovený v čl. 15 odst. 4 této směrnice, byť s přibližně šestiletým zpožděním. |
| --- | --- |

2.1

Prostřednictvím sdělení o provádění směrnice 1997/7/ES ze dne 20. května 1997 (KOM(2006) 514 v konečném znění ze dne 21. září 2006) Komise podává zprávu Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o provedení směrnice do vnitrostátního práva a provádění směrnice v období asi deseti let od jejího vydání, čímž plní požadavek stanovený v čl. 15 odst. 4 této směrnice, byť s přibližně šestiletým zpožděním.

| 2.2 | Vedle zjištění některých problémů v provádění směrnice (1), které vyplývají hlavně z jejího „znění“ a z „problémů při překladu“ do některých jazykových verzí, Komise poukazuje na „značné rozdíly mezi vnitrostátními právními úpravami, jež vycházejí z využívání minimální doložky“ a na případnou nezpůsobilost směrnice obsáhnout „nové technologie a formy marketingu“. |
| --- | --- |

2.2

Vedle zjištění některých problémů v provádění směrnice (1), které vyplývají hlavně z jejího „znění“ a z „problémů při překladu“ do některých jazykových verzí, Komise poukazuje na „značné rozdíly mezi vnitrostátními právními úpravami, jež vycházejí z využívání minimální doložky“ a na případnou nezpůsobilost směrnice obsáhnout „nové technologie a formy marketingu“.

| 2.3 | Komise nakonec vypracovala „dotazník“, který měl být vyplněn a vrácen do 21. listopadu 2006, s cílem zajistit konání „veřejné konzultace“ zainteresovaných stran, a potvrdit či vyvrátit tak své připomínky. Dále plánuje veřejné slyšení. |
| --- | --- |

2.3

Komise nakonec vypracovala „dotazník“, který měl být vyplněn a vrácen do 21. listopadu 2006, s cílem zajistit konání „veřejné konzultace“ zainteresovaných stran, a potvrdit či vyvrátit tak své připomínky. Dále plánuje veřejné slyšení.

| 2.4 | Ačkoli Komise uznává, že existující pravidla vykazují chyby v návrhu dokumentu a potíže s výkladem, které jsou příčinou problémů při provádění, nepovažuje za „vhodné“ předkládat návrh na přezkum směrnice, dokud nebude uzavřena diagnostická fáze přezkumu spotřebitelského acquis, přičemž pro ni nebyl stanoven pevný termín. |
| --- | --- |

2.4

Ačkoli Komise uznává, že existující pravidla vykazují chyby v návrhu dokumentu a potíže s výkladem, které jsou příčinou problémů při provádění, nepovažuje za „vhodné“ předkládat návrh na přezkum směrnice, dokud nebude uzavřena diagnostická fáze přezkumu spotřebitelského acquis, přičemž pro ni nebyl stanoven pevný termín.

| 2.5 | V době, kdy se vypracovávalo toto stanovisko, zpřístupnila Komise 84 reakcí na výše uvedenou konzultaci a vydala pracovní dokument, jenž byl shrnutím mnoha z těchto reakcí. Komise navrhuje, že v blízké budoucnosti doplní analýzu o zbývající reakce a provede podrobnější studii dopadů. |
| --- | --- |

2.5

V době, kdy se vypracovávalo toto stanovisko, zpřístupnila Komise 84 reakcí na výše uvedenou konzultaci a vydala pracovní dokument, jenž byl shrnutím mnoha z těchto reakcí. Komise navrhuje, že v blízké budoucnosti doplní analýzu o zbývající reakce a provede podrobnější studii dopadů.

3.   Hlavní poznámky EHSV k připomínkám Komise

3.1   Obecné poznámky

| 3.1.1 | EHSV vítá iniciativu Komise, lituje však, že nebyla zrealizována do původně stanoveného termínu (červen 2001) nebo přinejmenším v rámci čtyřleté lhůty pro provedení do vnitrostátního práva (červen 2004), a domnívá se, že většina otázek, jimž se dnes čelí, mohla být zkoumána a vyřešena již nejméně před třemi lety, což by bylo samozřejmě přínosné. |
| --- | --- |

3.1.1

EHSV vítá iniciativu Komise, lituje však, že nebyla zrealizována do původně stanoveného termínu (červen 2001) nebo přinejmenším v rámci čtyřleté lhůty pro provedení do vnitrostátního práva (červen 2004), a domnívá se, že většina otázek, jimž se dnes čelí, mohla být zkoumána a vyřešena již nejméně před třemi lety, což by bylo samozřejmě přínosné.

| 3.1.2 | EHSV by rád zdůraznil, že mnohým otázkám, jimiž se sdělení nyní zabývá, byla věnována pozornost již ve stanoviscích EHSV z období, kdy se směrnice nacházela ve fázi vypracovávání.
  Již ve svém stanovisku k návrhu směrnice Rady o ochraně spotřebitele v případě smluv uzavřených na dálku (prodej na dálku) (2) EHSV upozorňoval na nutnost vymezit některé pojmy stanovené v článku 2 směrnice, konkrétně ty, jež se týkají smluv, na které se směrnice vztahuje, a samotného pojmu „spotřebitel“.
  EHSV rovněž vyjádřil názor, že Komise by měla zaujmout jednoznačnější postoj, co se týče práva odstoupit od smlouvy stanoveného ve směrnici, které by podle jeho názoru mělo být chápáno v kontextu práva na rozmyšlenou a nemělo by být zaměňováno s právem spotřebitelů ukončit smlouvu nebo toto právo ohrožovat, za předpokladu, že taková smlouva nebyla plněna nebo že byly odhaleny podvodné praktiky.
  EHSV rovněž upozornil na skutečnost, že právo odstoupit od smlouvy do sedmi dnů je méně velkorysé než již platné právo v jiných směrnicích a v současné době platných právních předpisech některých členských států, a vybídl Komisi ke sladění lhůt pro uplatnění tohoto práva. Požadavek EHSV na objasnění pravidel práva na rozmyšlenou byl v podstatě zopakován ve stanovisku k návrhu směrnice o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (3).
  Kromě toho se podobná kritika objevila již dávno ve velmi uznávaných specializovaných akademických publikacích (4). |
| --- | --- |

3.1.2

EHSV by rád zdůraznil, že mnohým otázkám, jimiž se sdělení nyní zabývá, byla věnována pozornost již ve stanoviscích EHSV z období, kdy se směrnice nacházela ve fázi vypracovávání.

Již ve svém stanovisku k návrhu směrnice Rady o ochraně spotřebitele v případě smluv uzavřených na dálku (prodej na dálku) (2) EHSV upozorňoval na nutnost vymezit některé pojmy stanovené v článku 2 směrnice, konkrétně ty, jež se týkají smluv, na které se směrnice vztahuje, a samotného pojmu „spotřebitel“.

EHSV rovněž vyjádřil názor, že Komise by měla zaujmout jednoznačnější postoj, co se týče práva odstoupit od smlouvy stanoveného ve směrnici, které by podle jeho názoru mělo být chápáno v kontextu práva na rozmyšlenou a nemělo by být zaměňováno s právem spotřebitelů ukončit smlouvu nebo toto právo ohrožovat, za předpokladu, že taková smlouva nebyla plněna nebo že byly odhaleny podvodné praktiky.

EHSV rovněž upozornil na skutečnost, že právo odstoupit od smlouvy do sedmi dnů je méně velkorysé než již platné právo v jiných směrnicích a v současné době platných právních předpisech některých členských států, a vybídl Komisi ke sladění lhůt pro uplatnění tohoto práva. Požadavek EHSV na objasnění pravidel práva na rozmyšlenou byl v podstatě zopakován ve stanovisku k návrhu směrnice o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (3).

Kromě toho se podobná kritika objevila již dávno ve velmi uznávaných specializovaných akademických publikacích (4).

| 3.1.3 | EHSV je překvapen údajným nedostatkem informací dostupných Komisi o datu vstoupení ustanovení pro provedení směrnice do vnitrostátního práva v různých členských státech v platnost (5) a je rovněž udiven tím, že ačkoli prý byla zaznamenána tak nápadná porušení některých členských států týkající se provedení směrnice do vnitrostátního práva, neexistují žádné zprávy o zahájení řízení s těmito členskými státy z důvodu porušení závazků ani o výsledcích těchto řízení. |
| --- | --- |

3.1.3

EHSV je překvapen údajným nedostatkem informací dostupných Komisi o datu vstoupení ustanovení pro provedení směrnice do vnitrostátního práva v různých členských státech v platnost (5) a je rovněž udiven tím, že ačkoli prý byla zaznamenána tak nápadná porušení některých členských států týkající se provedení směrnice do vnitrostátního práva, neexistují žádné zprávy o zahájení řízení s těmito členskými státy z důvodu porušení závazků ani o výsledcích těchto řízení.

| 3.1.4 | EHSV se rovněž domnívá, že kdyby veřejná konzultace sdělení předcházela, nikoli po něm následovala, sdělení by lépe odráželo skutečně participativní proces, a zabránilo tak mnoha poznámkám a připomínkám Komise, jež se opírají pouze o subjektivní „dojmy“ a „postoje“ (6).
  Výbor se odvolává taktéž na zprávu ze dne 10. března 2000 o stížnostech spotřebitelů v souvislosti s prodejem na dálku (KOM(2000) 127 v konečném znění) a doporučuje provést něco obdobného, tentokrát však na základě objektivní analýzy všech reakcí na veřejnou konzultaci a aktualizace a srovnání údajů, čímž se vytvoří objektivní základ pro úvahy. |
| --- | --- |

3.1.4

EHSV se rovněž domnívá, že kdyby veřejná konzultace sdělení předcházela, nikoli po něm následovala, sdělení by lépe odráželo skutečně participativní proces, a zabránilo tak mnoha poznámkám a připomínkám Komise, jež se opírají pouze o subjektivní „dojmy“ a „postoje“ (6).

Výbor se odvolává taktéž na zprávu ze dne 10. března 2000 o stížnostech spotřebitelů v souvislosti s prodejem na dálku (KOM(2000) 127 v konečném znění) a doporučuje provést něco obdobného, tentokrát však na základě objektivní analýzy všech reakcí na veřejnou konzultaci a aktualizace a srovnání údajů, čímž se vytvoří objektivní základ pro úvahy.

| 3.1.5 | Za stávajících okolností EHSV podporuje návrh Komise a vybízí k organizaci veřejného slyšení všech zúčastněných stran, které zajistí, že tato otázka nebude zařazena do širší diskuse o spotřebitelském acquis, k němuž byla nedávno vydána rozsáhlá technická studie asi o 800 stranách (7) a zelená kniha Komise (8). |
| --- | --- |

3.1.5

Za stávajících okolností EHSV podporuje návrh Komise a vybízí k organizaci veřejného slyšení všech zúčastněných stran, které zajistí, že tato otázka nebude zařazena do širší diskuse o spotřebitelském acquis, k němuž byla nedávno vydána rozsáhlá technická studie asi o 800 stranách (7) a zelená kniha Komise (8).

| 3.1.6 | Vzhledem k dosavadnímu pokroku co se týče prací sítě CFR (Common Frame of Reference – Společný referenční rámec) (9), EHSV pochybuje, že by bylo přínosné nebo vhodné provést přezkum této směrnice v závislosti na dokončení prací a konzultací k tématu celého acquis Společenství spojeného se spotřebitelským právem a k rozhodnutím, jež by mohla být nakonec přijata, byť v poslední zkrácené verzi předložené Komisí (10). |
| --- | --- |

3.1.6

Vzhledem k dosavadnímu pokroku co se týče prací sítě CFR (Common Frame of Reference – Společný referenční rámec) (9), EHSV pochybuje, že by bylo přínosné nebo vhodné provést přezkum této směrnice v závislosti na dokončení prací a konzultací k tématu celého acquis Společenství spojeného se spotřebitelským právem a k rozhodnutím, jež by mohla být nakonec přijata, byť v poslední zkrácené verzi předložené Komisí (10).

| 3.1.7 | EHSV dále navrhuje, že by se znovu mohl zvážit právní charakter nástroje Společenství, který má být použit při budoucím přezkumu směrnice, pokud se Komise domnívá, že je možné splnit podmínky, a zaručit tak provedení nejdůležitějších změn v této oblasti formou nařízení, což by bylo nejvhodnější (11), a zachovat zároveň základní cíl, tedy opětovné nastolení vyváženosti a rovnosti zúčastněných stran tak, jak se to předpokládá u přímých transakcí uzavíraných v obchodních prostorách. |
| --- | --- |

3.1.7

EHSV dále navrhuje, že by se znovu mohl zvážit právní charakter nástroje Společenství, který má být použit při budoucím přezkumu směrnice, pokud se Komise domnívá, že je možné splnit podmínky, a zaručit tak provedení nejdůležitějších změn v této oblasti formou nařízení, což by bylo nejvhodnější (11), a zachovat zároveň základní cíl, tedy opětovné nastolení vyváženosti a rovnosti zúčastněných stran tak, jak se to předpokládá u přímých transakcí uzavíraných v obchodních prostorách.

3.2   Konkrétní poznámky

| 3.2.1 | Poznámky Komise ke směrnici lze rozdělit do dvou skupin:






  a) | Poznámky týkající se znění/struktury směrnice |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Poznámky Komise ke směrnici lze rozdělit do dvou skupin:

a)

Poznámky týkající se znění/struktury směrnice

| b) | Poznámky týkající se provádění směrnice |
| --- | --- |

b)

Poznámky týkající se provádění směrnice

A)   Znění/struktura

| 3.2.2 | Co se týče znění/struktury směrnice, EHSV souhlasí s Komisí v následujících bodech:






  a) | je třeba přezkoumat některé pojmy a definice a objasnit jejich význam (12); |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Co se týče znění/struktury směrnice, EHSV souhlasí s Komisí v následujících bodech:

a)

je třeba přezkoumat některé pojmy a definice a objasnit jejich význam (12);

| b) | je třeba objasnit lhůty a pravidla pro poskytování předběžných informací, a zabránit tak odlišným interpretacím; |
| --- | --- |

b)

je třeba objasnit lhůty a pravidla pro poskytování předběžných informací, a zabránit tak odlišným interpretacím;

| c) | harmonizace některých ustanovení se směrnicí o nekalých obchodních praktikách (13); |
| --- | --- |

c)

harmonizace některých ustanovení se směrnicí o nekalých obchodních praktikách (13);

| d) | lepší informace o stanovení cen u služeb se zvýšenou sazbou; |
| --- | --- |

d)

lepší informace o stanovení cen u služeb se zvýšenou sazbou;

| e) | klíčová potřeba podrobnějšího popisu, klasifikace a definice povahy odstoupení od smlouvy nebo tzv. lhůty na rozmyšlenou (na utvrzení se – „cooling-off“), se dvěma úkoly, jež plní. Jsou metodou ochrany smluvního záměru s cílem zajistit, že spotřebitel poskytl svůj úplný souhlas a metodou uvalení sankce z důvodu nerespektování formalit, jež musí dodavatel dodržovat, aby dostál svým informačním závazkům
   (14). Cílem je dosáhnout sladění s obdobnými, ale právně jednoznačnými pojmy, jako je právo na rozmyšlenou (nebo na přípravu – „to warm up“), právo na odstoupení od smlouvy a právo na ukončení smlouvy; |
| --- | --- |

e)

klíčová potřeba podrobnějšího popisu, klasifikace a definice povahy odstoupení od smlouvy nebo tzv. lhůty na rozmyšlenou (na utvrzení se – „cooling-off“), se dvěma úkoly, jež plní. Jsou metodou ochrany smluvního záměru s cílem zajistit, že spotřebitel poskytl svůj úplný souhlas a metodou uvalení sankce z důvodu nerespektování formalit, jež musí dodavatel dodržovat, aby dostál svým informačním závazkům
   (14). Cílem je dosáhnout sladění s obdobnými, ale právně jednoznačnými pojmy, jako je právo na rozmyšlenou (nebo na přípravu – „to warm up“), právo na odstoupení od smlouvy a právo na ukončení smlouvy;

| f) | podobně je zapotřebí harmonizace této lhůty, způsobu jejího výpočtu, účinků, zejména finančního dopadu vyplývajícího z uplatnění této lhůty (vrácení zaplacených částek, vrácení zboží atd.), způsobu, jakým jsou smlouvy prohlášeny za neplatné explicitním či implicitním vyjmutím této lhůty a dále výjimek z pravidla (15); |
| --- | --- |

f)

podobně je zapotřebí harmonizace této lhůty, způsobu jejího výpočtu, účinků, zejména finančního dopadu vyplývajícího z uplatnění této lhůty (vrácení zaplacených částek, vrácení zboží atd.), způsobu, jakým jsou smlouvy prohlášeny za neplatné explicitním či implicitním vyjmutím této lhůty a dále výjimek z pravidla (15);

| g) | potřeba přezkoumat zejména vyjmutí „aukcí“, přitom je nutné brát v úvahu nejen to, že stejný výraz má v různých překladech a vnitrostátních legislativních tradicích (16) odlišný právní význam, ale také to, že „aukce“ pořádané na internetu s sebou nesou specifické problémy, které nebyly známy v době formulace směrnice (17). |
| --- | --- |

g)

potřeba přezkoumat zejména vyjmutí „aukcí“, přitom je nutné brát v úvahu nejen to, že stejný výraz má v různých překladech a vnitrostátních legislativních tradicích (16) odlišný právní význam, ale také to, že „aukce“ pořádané na internetu s sebou nesou specifické problémy, které nebyly známy v době formulace směrnice (17).

| 3.2.3 | EHSV však s Komisí nesouhlasí v následujících bodech:






  a) | vyjmutí finančních služeb již od samého počátku z jediné směrnice o prodeji na dálku (18); |
| --- | --- | --- |

3.2.3

EHSV však s Komisí nesouhlasí v následujících bodech:

a)

vyjmutí finančních služeb již od samého počátku z jediné směrnice o prodeji na dálku (18);

| b) | otázka, zda by mělo být zachováno rozlišování mezi směrnicí o „prodeji na dálku“ a o „elektronickém obchodě“, vzhledem k tomu, že se obsahově částečně překrývají, a k faktu, že v různých klíčových aspektech pravidel pro situace, jež jsou v praxi totožné, nabízejí vzájemně si odporující řešení (19); jasné odůvodnění spočívá pouze ve faktu, že interní „původ“ právních textů není totožný nebo nebyl řádně zkoordinován v rámci různých oddělení. |
| --- | --- |

b)

otázka, zda by mělo být zachováno rozlišování mezi směrnicí o „prodeji na dálku“ a o „elektronickém obchodě“, vzhledem k tomu, že se obsahově částečně překrývají, a k faktu, že v různých klíčových aspektech pravidel pro situace, jež jsou v praxi totožné, nabízejí vzájemně si odporující řešení (19); jasné odůvodnění spočívá pouze ve faktu, že interní „původ“ právních textů není totožný nebo nebyl řádně zkoordinován v rámci různých oddělení.

| 3.2.4 | EHSV rovněž doporučuje Komisi, aby usilovala o zjednodušení všech ustanovení souvisejících s prodejem na dálku, která se v současné době vyskytují v řadě různých nástrojů, a učinila je přístupnějšími a srozumitelnějšími. |
| --- | --- |

3.2.4

EHSV rovněž doporučuje Komisi, aby usilovala o zjednodušení všech ustanovení souvisejících s prodejem na dálku, která se v současné době vyskytují v řadě různých nástrojů, a učinila je přístupnějšími a srozumitelnějšími.

B)   Otázky spojené s prováděním

| 3.2.5 | Co se týče provádění směrnice a vzhledem k povědomí EHSV o zkušenostech v některých členských státech, může Výbor souhlasit s většinou poznámek Komise a podpořit je, domnívá se však, že by se mělo pracovat podrobněji s cílem poskytnout ucelený, spíše než neúplný, přehled o situacích, v nichž se vyskytly rozdíly či nesoulad v provedení směrnice do vnitrostátního práva nebo v jejím výkladu ve všech členských státech.
  EHSV proto vybízí Komisi, aby po prostudování odpovědí v dotazníku takovou studii vypracovala a zveřejnila její výsledky.
  Dále je nutné konstatovat, že Komise dosud nedala k dispozici statistické údaje, které umožňují vyhodnotit podíl prodeje spotřebitelům na dálku na všech přeshraničních transakcích nebo zjistit objem tohoto typu obchodu ve vztahu k transakcím se spotřebiteli v každém členském státě. Tyto informace nelze s nezbytnou objektivitou získat z nejaktuálnějších statistických údajů shromážděných v rámci průzkumu Eurobarometr (20); tyto informace jsou klíčové pro vyhodnocení kritérií začlenění a pro posouzení, zda jsou výjimky stanovené ve směrnici vhodné. |
| --- | --- |

3.2.5

Co se týče provádění směrnice a vzhledem k povědomí EHSV o zkušenostech v některých členských státech, může Výbor souhlasit s většinou poznámek Komise a podpořit je, domnívá se však, že by se mělo pracovat podrobněji s cílem poskytnout ucelený, spíše než neúplný, přehled o situacích, v nichž se vyskytly rozdíly či nesoulad v provedení směrnice do vnitrostátního práva nebo v jejím výkladu ve všech členských státech.

EHSV proto vybízí Komisi, aby po prostudování odpovědí v dotazníku takovou studii vypracovala a zveřejnila její výsledky.

Dále je nutné konstatovat, že Komise dosud nedala k dispozici statistické údaje, které umožňují vyhodnotit podíl prodeje spotřebitelům na dálku na všech přeshraničních transakcích nebo zjistit objem tohoto typu obchodu ve vztahu k transakcím se spotřebiteli v každém členském státě. Tyto informace nelze s nezbytnou objektivitou získat z nejaktuálnějších statistických údajů shromážděných v rámci průzkumu Eurobarometr (20); tyto informace jsou klíčové pro vyhodnocení kritérií začlenění a pro posouzení, zda jsou výjimky stanovené ve směrnici vhodné.

| 3.2.6 | EHSV je znepokojen postojem Komise, která na jedné straně odhalila řadu problémů v provedení směrnice do vnitrostátního práva, na druhé straně však vyjadřuje pochybnosti, co se týče jejich významu pro důvěru spotřebitelů, uvádí, že neprovede žádné změny, a neoznamuje významnější opatření, která by se zabývala těmito problémy spojenými s provedením směrnice. |
| --- | --- |

3.2.6

EHSV je znepokojen postojem Komise, která na jedné straně odhalila řadu problémů v provedení směrnice do vnitrostátního práva, na druhé straně však vyjadřuje pochybnosti, co se týče jejich významu pro důvěru spotřebitelů, uvádí, že neprovede žádné změny, a neoznamuje významnější opatření, která by se zabývala těmito problémy spojenými s provedením směrnice.

| 3.2.7 | Co se týče oblasti působnosti směrnice 1997/7/ES, Komise samotná především uznala, že výjimky stanovené ve směrnici byly v členských státech provedeny odlišně a že některé tyto výjimky je třeba znovu zvážit. EHSV proto vybízí Komisi, aby v této věci učinila konkrétnější opatření. |
| --- | --- |

3.2.7

Co se týče oblasti působnosti směrnice 1997/7/ES, Komise samotná především uznala, že výjimky stanovené ve směrnici byly v členských státech provedeny odlišně a že některé tyto výjimky je třeba znovu zvážit. EHSV proto vybízí Komisi, aby v této věci učinila konkrétnější opatření.

| 3.2.8 | Co se týče účinků použití „minimální doložky“, EHSV nesouhlasí s Komisí v tom, že všechny situace uváděné Komisí vyplývají z nesprávného provádění doložky stanovené v článku 14. |
| --- | --- |

3.2.8

Co se týče účinků použití „minimální doložky“, EHSV nesouhlasí s Komisí v tom, že všechny situace uváděné Komisí vyplývají z nesprávného provádění doložky stanovené v článku 14.

| 3.2.8.1 | ESHV se spíše domnívá, že většina odhalených skutečných nesrovnalostí není důsledkem nevhodného použití minimální doložky, ale spíše zjištěných nedostatků v návrhu směrnice, jejím znění a provedení do vnitrostátního práva/překladu. |
| --- | --- |

3.2.8.1

ESHV se spíše domnívá, že většina odhalených skutečných nesrovnalostí není důsledkem nevhodného použití minimální doložky, ale spíše zjištěných nedostatků v návrhu směrnice, jejím znění a provedení do vnitrostátního práva/překladu.

| 3.2.8.2 | EHSV zastává názor, že minimální doložka, která členským státům umožňuje překročit požadavky Společenství na minimální harmonizaci zakotvené ve směrnicích, pokud budou jednat v souladu se Smlouvou, jak stanoví článek 153, je užitečným nástrojem, který zajistí vysokou úroveň ochrany spotřebitele a pomůže zaručit zohlednění specifických kulturních, sociálních a právních charakteristik každého vnitrostátního systému. |
| --- | --- |

3.2.8.2

EHSV zastává názor, že minimální doložka, která členským státům umožňuje překročit požadavky Společenství na minimální harmonizaci zakotvené ve směrnicích, pokud budou jednat v souladu se Smlouvou, jak stanoví článek 153, je užitečným nástrojem, který zajistí vysokou úroveň ochrany spotřebitele a pomůže zaručit zohlednění specifických kulturních, sociálních a právních charakteristik každého vnitrostátního systému.

| 3.2.8.3 | EHSV přesto navrhuje, pokud je vyšší úroveň ochrany spotřebitele skutečně zajištěna, aby určité oblasti práva podléhaly úplné harmonizaci – pokud možno ve formě nařízení – jako prostředek pro zajištění jednotnosti, což by se mohlo vztahovat rovněž na směrnici, která je předmětem tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

3.2.8.3

EHSV přesto navrhuje, pokud je vyšší úroveň ochrany spotřebitele skutečně zajištěna, aby určité oblasti práva podléhaly úplné harmonizaci – pokud možno ve formě nařízení – jako prostředek pro zajištění jednotnosti, což by se mohlo vztahovat rovněž na směrnici, která je předmětem tohoto stanoviska.

C)   Oblasti, jimiž se sdělení nezabývá

| 3.2.9 | EHSV se domnívá, že se vyskytují i jiné otázky, které by si mohly vyžádat opětovné posouzení v přezkumu směrnice a kterými se sdělení nezabývá. |
| --- | --- |

3.2.9

EHSV se domnívá, že se vyskytují i jiné otázky, které by si mohly vyžádat opětovné posouzení v přezkumu směrnice a kterými se sdělení nezabývá.

| 3.2.10 | Jedná se konkrétně o následující otázky:






  a) | otázka, zda by k přezkumu směrnice o prodeji finančních služeb na dálku mělo dojít ve stejnou dobu a společně s touto směrnicí. EHSV by rád vyjádřil svůj jednoznačný nesouhlas s hlavním zaměřením sdělení Komise ze dne 6. dubna 2006 (KOM(2006) 161 v konečném znění); |
| --- | --- | --- |

3.2.10

Jedná se konkrétně o následující otázky:

a)

otázka, zda by k přezkumu směrnice o prodeji finančních služeb na dálku mělo dojít ve stejnou dobu a společně s touto směrnicí. EHSV by rád vyjádřil svůj jednoznačný nesouhlas s hlavním zaměřením sdělení Komise ze dne 6. dubna 2006 (KOM(2006) 161 v konečném znění);

| b) | zachování „výlučné“ povahy použití komunikačních prostředků na dálku místo pojmu „převaha“ (čl. 2 odst. 1); |
| --- | --- |

b)

zachování „výlučné“ povahy použití komunikačních prostředků na dálku místo pojmu „převaha“ (čl. 2 odst. 1);

| c) | právní charakter žádosti o uzavření smlouvy jako výzvy ke koupi a hlavní povaha podmínek a vlastností koupě jako základních prvků samotného předmětu smlouvy o prodeji; |
| --- | --- |

c)

právní charakter žádosti o uzavření smlouvy jako výzvy ke koupi a hlavní povaha podmínek a vlastností koupě jako základních prvků samotného předmětu smlouvy o prodeji;

| d) | celý systém „důkazního břemene“, který směrnice neupravuje nebo upravuje nedostatečně a opírá se přitom o obecné zásady práva členských států, kterým se řídí smlouvy se spotřebiteli, nevyužijí-li mechanismu pro zrušení důkazního břemene stanoveného v čl. 11 odst. 3; |
| --- | --- |

d)

celý systém „důkazního břemene“, který směrnice neupravuje nebo upravuje nedostatečně a opírá se přitom o obecné zásady práva členských států, kterým se řídí smlouvy se spotřebiteli, nevyužijí-li mechanismu pro zrušení důkazního břemene stanoveného v čl. 11 odst. 3;

| e) | zachování vztahů se „spotřebiteli“ – bez ohledu na diskusi, zda je definice spotřebitele správná (tam, kde panují neshody) – jako jediného zaměření směrnice, přičemž téma směrnice se obecně týká určitého typu prodeje s určitými vlastnostmi, nikoli pouze příjemce, jak správně stanoví směrnice o elektronickém obchodě; |
| --- | --- |

e)

zachování vztahů se „spotřebiteli“ – bez ohledu na diskusi, zda je definice spotřebitele správná (tam, kde panují neshody) – jako jediného zaměření směrnice, přičemž téma směrnice se obecně týká určitého typu prodeje s určitými vlastnostmi, nikoli pouze příjemce, jak správně stanoví směrnice o elektronickém obchodě;

| f) | objasnění toho, co se myslí pojmy „komunikační prostředky na dálku“ a „organizovaný prodej na dálku nebo systém poskytování služeb“ a potřeba podrobnější studie zaměřené na odůvodnění zachování tohoto kritéria a důvodů pro vyjmutí speciální ochrany pro spotřebitele nakupující na dálku v obchodech, jež těchto prostředků využívají pouze sporadicky; |
| --- | --- |

f)

objasnění toho, co se myslí pojmy „komunikační prostředky na dálku“ a „organizovaný prodej na dálku nebo systém poskytování služeb“ a potřeba podrobnější studie zaměřené na odůvodnění zachování tohoto kritéria a důvodů pro vyjmutí speciální ochrany pro spotřebitele nakupující na dálku v obchodech, jež těchto prostředků využívají pouze sporadicky;

| g) | zachování zdánlivě neodůvodněného vyloučení použití směrnice na pobyty a smlouvy o dočasném užívání, jakož i na prodej potravin na dálku; |
| --- | --- |

g)

zachování zdánlivě neodůvodněného vyloučení použití směrnice na pobyty a smlouvy o dočasném užívání, jakož i na prodej potravin na dálku;

| h) | chybějící informace o poprodejních službách a obchodních zárukách na seznamu předběžných informací, které by se spotřebiteli měly poskytovat. Tato otázka by se měla přezkoumat v souladu se směrnicí o zárukách (21); |
| --- | --- |

h)

chybějící informace o poprodejních službách a obchodních zárukách na seznamu předběžných informací, které by se spotřebiteli měly poskytovat. Tato otázka by se měla přezkoumat v souladu se směrnicí o zárukách (21);

| i) | pravidla pro právo užívat příslušné zboží, povinnost pečovat o něj a riziko jeho ztráty nebo zničení v průběhu období pro odstoupení od smlouvy a v průběhu dopravy, ať už z obchodu ke spotřebiteli nebo naopak, v případě vrácení zboží bez ohledu na důvody (v důsledku rozhodnutí odstoupit od smlouvy nebo faktu, že zboží nesplňuje podmínky/je vadné/rozbité) v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici o zárukách; |
| --- | --- |

i)

pravidla pro právo užívat příslušné zboží, povinnost pečovat o něj a riziko jeho ztráty nebo zničení v průběhu období pro odstoupení od smlouvy a v průběhu dopravy, ať už z obchodu ke spotřebiteli nebo naopak, v případě vrácení zboží bez ohledu na důvody (v důsledku rozhodnutí odstoupit od smlouvy nebo faktu, že zboží nesplňuje podmínky/je vadné/rozbité) v souladu s pravidly stanovenými ve směrnici o zárukách;

| j) | otázka jazyka, v němž jsou smlouvy vyhotoveny, by už neměla být „záležitostí členských států“ (bod odůvodnění 8 směrnice); |
| --- | --- |

j)

otázka jazyka, v němž jsou smlouvy vyhotoveny, by už neměla být „záležitostí členských států“ (bod odůvodnění 8 směrnice);

| k) | definice „pracovního dne“ v právu Evropského společenství, která je nezbytná pro harmonizovaný výpočet lhůt, zejména co se týče přeshraničního prodeje, či prostě pro stanovení všech lhůt pro po sobě jdoucí kalendářní dny; |
| --- | --- |

k)

definice „pracovního dne“ v právu Evropského společenství, která je nezbytná pro harmonizovaný výpočet lhůt, zejména co se týče přeshraničního prodeje, či prostě pro stanovení všech lhůt pro po sobě jdoucí kalendářní dny;

| l) | forma, jakou je sděleno právo na odstoupení od smlouvy – zda je či není požadován důkaz o přijetí této informace – s příslušnými právními důsledky; |
| --- | --- |

l)

forma, jakou je sděleno právo na odstoupení od smlouvy – zda je či není požadován důkaz o přijetí této informace – s příslušnými právními důsledky;

| m) | zabránění riziku neplnění smlouvy a pravidel vztahujících se na neplnění smlouvy včas nebo na částečné plnění závazku dodat zboží nebo poskytnout služby (22); |
| --- | --- |

m)

zabránění riziku neplnění smlouvy a pravidel vztahujících se na neplnění smlouvy včas nebo na částečné plnění závazku dodat zboží nebo poskytnout služby (22);

| n) | zachování vyjmutí zboží, které bylo vyrobeno podle konkrétních požadavků spotřebitele; |
| --- | --- |

n)

zachování vyjmutí zboží, které bylo vyrobeno podle konkrétních požadavků spotřebitele;

| o) | potřeba věnovat větší pozornost stále častějšímu jevu, jejž představuje obchod uskutečněný po telefonu nebo pomocí mobilního telefonu (obchod s využitím krátkých textových zpráv – SMS), včetně úvah o obecném systému „nepovinné účasti“ na ochranu před nevyžádanými nabídkami; |
| --- | --- |

o)

potřeba věnovat větší pozornost stále častějšímu jevu, jejž představuje obchod uskutečněný po telefonu nebo pomocí mobilního telefonu (obchod s využitím krátkých textových zpráv – SMS), včetně úvah o obecném systému „nepovinné účasti“ na ochranu před nevyžádanými nabídkami;

| p) | odkaz na pravidla stanovená ve směrnici o padělání a certifikaci zboží a ochraně autorského práva a příbuzných práv, která jsou v oblasti prodeje na dálku zvláště oslabena; |
| --- | --- |

p)

odkaz na pravidla stanovená ve směrnici o padělání a certifikaci zboží a ochraně autorského práva a příbuzných práv, která jsou v oblasti prodeje na dálku zvláště oslabena;

| q) | rozšíření závazku na poskytování informací všem zainteresovaným stranám se zvláštním důrazem na nejvíce zranitelné skupiny spotřebitelů, jako jsou nezletilí, starší lidé nebo lidé se zdravotním postižením, jak již bylo uvedeno ve směrnici o nekalých obchodních praktikách; |
| --- | --- |

q)

rozšíření závazku na poskytování informací všem zainteresovaným stranám se zvláštním důrazem na nejvíce zranitelné skupiny spotřebitelů, jako jsou nezletilí, starší lidé nebo lidé se zdravotním postižením, jak již bylo uvedeno ve směrnici o nekalých obchodních praktikách;

| r) | potřeba ukládat účinné a dostatečně odrazující sankce za neplnění závazků stanovených ve směrnici. |
| --- | --- |

r)

potřeba ukládat účinné a dostatečně odrazující sankce za neplnění závazků stanovených ve směrnici.

| 3.2.11 | EHSV zastává názor, že je nezbytné náležitě zvážit tyto otázky, chceme-li dosáhnout cílů, jež by podle směrnice měly být zaručeny, jinými slovy, aby se spotřebitelům, kteří zakoupili zboží a služby na dálku, dostalo stejné ochrany, jako je ochrana spotřebitele řádně poskytovaná při osobním uzavření smlouvy v obchodech. |
| --- | --- |

3.2.11

EHSV zastává názor, že je nezbytné náležitě zvážit tyto otázky, chceme-li dosáhnout cílů, jež by podle směrnice měly být zaručeny, jinými slovy, aby se spotřebitelům, kteří zakoupili zboží a služby na dálku, dostalo stejné ochrany, jako je ochrana spotřebitele řádně poskytovaná při osobním uzavření smlouvy v obchodech.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Komise se rozhodla ve svých připomínkách a poznámkách záměrně neuvádět aspekty jako „setrvačný prodej“, „placení kartou“ a „právní ochranu“.

1

(2)  Stanovisko EHSV vydané v Úř. věst. C 19/111, 25.1.1993, zpravodaj: pan Roberto Bonvicini.

2

(3)  Stanovisko EHSV vydané v Úř. věst. C 169/43, 16.6.1999, zpravodaj: pan Manuel Ataíde Ferreira.

3

(4)  Viz jedna z nich, La protection des consommateurs acheteurs ŕ distance (Ochrana spotřebitelů nakupujících na dálku), zápis ze semináře organizovaného CEDOC, editor: Bernd Stauder – 1999, autoři nejdůležitějších dokumentů: Hans Micklitz, Jules Stuyck, Peter Rott a Geraint Howells (Bruylant, 1999).

4

La protection des consommateurs acheteurs ŕ distance (Ochrana spotřebitelů nakupujících na dálku)

(5)  Belgie (?), Maďarsko, Lotyšsko a Litva.

5

(6)  Viz například druhý odstavec oddílu 3 „... domnívá se ...“ a třetí odstavec tamtéž „Komise se domnívá, že ...“.

6

(7)  EC Consumer Law Compendium – Comparative Analysis (Kompendium o spotřebitelském právu Evropského společenství – srovnávací analýza), Prof. Dr. Hans Schulte-Nolke, Dr. Christian Twigg-Flesner a Dr. Martin Ebers, 12. prosince 2006, univerzita Bielefeld (vytvořeno pro Evropskou komisi v rámci smlouvy o službách č. 17.020100/04/389299: Annotated Compendium including a comparative analysis of the Community consumer acquis (Kompendium včetně srovnávací analýzy spotřebitelského acquis Společenství opatřené poznámkami)).

7

EC Consumer Law Compendium – Comparative Analysis (Kompendium o spotřebitelském právu Evropského společenství – srovnávací analýza)

Annotated Compendium including a comparative analysis of the Community consumer acquis (Kompendium včetně srovnávací analýzy spotřebitelského acquis Společenství opatřené poznámkami)

(8)  KOM(2006) 744 v konečném znění ze dne 8. února 2007. EHSV již vytvořil studijní skupinu, která bude pracovat na stanovisku k tomuto dokumentu, zpravodajem příslušného stanoviska bude pan Adams.

8

(9)  Potřeba, o níž někteří experti v nejlepší studii z nedávné doby pochybují (viz The need for a European Contract Law – Empirical and Legal Perspectives (Potřeba evropského smluvního práva – empirické a právní perspektivy), Jan Smits, Europa Law Publishing, Groningen, 2005).

9

The need for a European Contract Law – Empirical and Legal Perspectives (Potřeba evropského smluvního práva – empirické a právní perspektivy

(10)  Z 22 právních nástrojů Společenství uváděných Komisí v květnu 2003 se rozsah přezkumu nyní ve skutečnosti omezuje na pouhých osm směrnic.

10

(11)  Nařízení by pomohlo napravit různé situace popisované Komisí v případech, kdy směrnice o prodeji na dálku nebyla provedena do vnitrostátního práva nebo byla provedena nesprávně, například co se týče čl. 4 odst. 2 o zásadě dobré víry, článku 6 o lhůtách pro vrácení zaplacených částek při uplatnění práva odstoupit od smlouvy a o situacích vylučujících právo odstoupit od smlouvy. Máme-li být konkrétní, nařízení tohoto charakteru by mohlo zahrnovat oblasti, jako je definice pojmů, jejich uplatnění na zboží a jednotlivce a jejich příslušné výjimky, forma, obsah, oblast působnosti a načasování poskytování informací, uplatňování práva odstoupit od smlouvy a jeho důsledky, podpis smlouvy, platební ujednání a zásada poctivého obchodu, která je zvláště důležitá.

11

(12)  Jedná se například o pojmy, jako je „organizovaný prodej [na dálku]“, „provozovatel komunikačních prostředků na dálku“, „práva k nemovitostem“, zvláště pak pojmy týkající se „dočasného užívání“ vlastnictví, „pravidelných donáškových služeb“, „přepravních služeb“ včetně pronájmu auta, dále „okolnosti hodné zvláštního zřetele“, „trvalé médium“ atd.

12

(13)  Směrnice 2005/29/ES ze dne 11. května 2005: Úř. věst. L 149, 11.6.2006; stanovisko EHSV: Úř. věst. C 108, 30.4.2004.

13

(14)  Viz Cristine Amato: Per un diritto europeo dei contratti con i consumatori (Směrem k Evropskému spotřebitelskému smluvnímu právu), s. 329, Giuffré, Miláno 2003.

14

(Směrem k Evropskému spotřebitelskému smluvnímu právu)

(15)  Je třeba uvést, že při schvalování směrnice 97/7/ES Rada vydala prohlášení, v němž vybídla Komisi k prostudování možnosti harmonizace tehdejších metod výpočtu lhůty na rozmyšlenou v platných směrnicích o ochraně spotřebitele.

15

(16)  Například portugalský právní pojem „leilăo“ nemá tentýž význam jako „vente aux enchčres“, „auction“ a „vendita all'astain“ ve francouzském, anglo-saském nebo italském právu.

16

(17)  Viz důležitý článek, jehož autorem je Prof. Gerard Spindler z univerzity Göttingen, Internet-Auctions versus Consumer Protection: The Case of the Distant Selling Directive (Internetové aukce versus ochrana spotřebitele: případ směrnice o prodeji na dálku), publikovaný v German Law Journal, 2005, svazek 6, č. 3, s. 725 a následující.

17

Internet-Auctions versus Consumer Protection: The Case of the Distant Selling Directive (Internetové aukce versus ochrana spotřebitele: případ směrnice o prodeji na dálku)

(18)  Jak bylo uvedeno ve stanovisku k návrhu směrnice o uvádění finančních služeb pro spotřebitele na trh na dálku (stanovisko EHSV, Úř. věst. C 169/43, 16.6.1999), zpravodaj: pan Manuel Ataíde Ferreira. Bylo to rovněž stanovisko, k němuž se Evropský parlament vyjadřoval v rámci svých dvou čtení.

18

(19)  Směrnice 2000/31/ES ze dne 8. června 2000, Úř. věst. L 178, 17.7.2000. Jedná se v podstatě o názor vyjádřený již ve stanovisku k této směrnici vydaném v Úř. věst. C 169/36, 16.6.1999, zpravodaj: pan Harald Glatz.

19

(20)  Viz speciální edice Eurobarometru č. 252, Consumer protection in the Internal Market (Ochrana spotřebitele na vnitřním trhu), září 2006, na žádost GŘ pro zdraví a ochranu spotřebitele, koordinace GŘ pro komunikaci. Tyto údaje však poskytují jakýsi náznak obecných spotřebitelských trendů ve vztahu k práci Společenství na dotvoření vnitřního trhu.

20

Consumer protection in the Internal Market (Ochrana spotřebitele na vnitřním trhu)

(21)  Směrnice 1999/44/ES ze dne 25. května 1999, Úř. věst. L 171, 7.7.1999. EHSV již ve svém stanovisku k navrhované směrnici o prodeji na dálku uvedl, že spotřebitelé by měli být informováni o existenci pravidel záruky, a to zejména v případě neplnění smlouvy nebo zpoždění příslušného plnění.

21

(22)  EHSV již svůj postoj k této věci vyjádřil ve stanovisku ke směrnici o prodeji na dálku, v němž Komisi upozornil na potřebu zdůraznit ochranu finančních zájmů a zabránění rizikům vyplývajícím z neplnění smlouvy například stanovením trestních postihů. EHSV rovněž navrhl, aby společnosti působící v tomto odvětví vytvořily záruční fond, který by byl využíván pro tyto situace.

22

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/33

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 78/855/EHS o fúzích akciových společností a směrnice Rady 82/891/EHS o rozdělení akciových společností, pokud jde o požadavek na zprávu nezávislého znalce v případě fúze nebo rozdělení

KOM(2007) 91 v konečném znění – 2007/0035 (COD)

(2007/C 175/08)

Dne 29. března 2007 se Rada, v souladu s článkem 95 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 3. května 2007Samostatnou zpravodajkou byla paní SÁNCHEZ MIGUEL.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 30. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 143 hlasy pro, 26 hlasy proti a 12 členů se zdrželo hlasování.

1.   Úvod

| 1.1 | Návrh Komise na změnu předpisů týkajících se fúzí a rozdělení akciových společností je součástí plánu pro modernizaci práva společností a lepší řízení podniků v EU (1). Tento návrh obsahuje akční plán, který stanovuje rozsáhlé krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé změny předpisů, které překračují rozsah dokončení návrhů chybějících směrnic. |
| --- | --- |

1.1

Návrh Komise na změnu předpisů týkajících se fúzí a rozdělení akciových společností je součástí plánu pro modernizaci práva společností a lepší řízení podniků v EU (1). Tento návrh obsahuje akční plán, který stanovuje rozsáhlé krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé změny předpisů, které překračují rozsah dokončení návrhů chybějících směrnic.

| 1.2 | Dále je na obecnější úrovni v příloze III akčního programu pro snižování administrativní zátěže v EU (2) uvedeno deset konkrétních návrhů „urychlených opatření“, která mají za cíl snížit menší požadavky, které se nedotýkají úrovně ochrany právních předpisů. Toto je účelem zde projednávaného návrhu, který se omezuje na nevypracování znalecké zprávy o projektech fúze nebo rozdělení, pokud se na tom shodnou „všichni“ akcionáři. |
| --- | --- |

1.2

Dále je na obecnější úrovni v příloze III akčního programu pro snižování administrativní zátěže v EU (2) uvedeno deset konkrétních návrhů „urychlených opatření“, která mají za cíl snížit menší požadavky, které se nedotýkají úrovně ochrany právních předpisů. Toto je účelem zde projednávaného návrhu, který se omezuje na nevypracování znalecké zprávy o projektech fúze nebo rozdělení, pokud se na tom shodnou „všichni“ akcionáři.

| 1.3 | Je vhodné poukázat na to, že již směrnice 2005/56/ES o přeshraničních fúzích kapitálových společností (3) uvádí v článku 8.4 výjimku z povinnosti vypracovat znaleckou zprávu o projektu fúze, pokud s tím všichni akcionáři souhlasí. Ve stejném smyslu byly při poslední změně směrnice 77/91/EHS týkající se zakládání akciových společností a udržování a změny jejich základního kapitálu (4) vloženy dva nové články 10a) a 10b), na základě kterých není zapotřebí znalecké zprávy o nepeněžních vkladech, pokud vzniknou takové okolnosti, které zaručují reálnou hodnotu vložených aktiv. |
| --- | --- |

1.3

Je vhodné poukázat na to, že již směrnice 2005/56/ES o přeshraničních fúzích kapitálových společností (3) uvádí v článku 8.4 výjimku z povinnosti vypracovat znaleckou zprávu o projektu fúze, pokud s tím všichni akcionáři souhlasí. Ve stejném smyslu byly při poslední změně směrnice 77/91/EHS týkající se zakládání akciových společností a udržování a změny jejich základního kapitálu (4) vloženy dva nové články 10a) a 10b), na základě kterých není zapotřebí znalecké zprávy o nepeněžních vkladech, pokud vzniknou takové okolnosti, které zaručují reálnou hodnotu vložených aktiv.

2.   Obsah návrhu

| 2.1 | Cílem této změny směrnic o fúzích a rozdělení akciových společností je harmonizovat jejich obsah se směrnicí o přeshraničních fúzích ohledně účasti znalců při vypracování zprávy o projektu fúze či rozdělení, a to v případě, že s tím všichni akcionáři a majitelé jiných cenných papírů s hlasovacím právem souhlasí. |
| --- | --- |

2.1

Cílem této změny směrnic o fúzích a rozdělení akciových společností je harmonizovat jejich obsah se směrnicí o přeshraničních fúzích ohledně účasti znalců při vypracování zprávy o projektu fúze či rozdělení, a to v případě, že s tím všichni akcionáři a majitelé jiných cenných papírů s hlasovacím právem souhlasí.

3.   Připomínky k návrhů

| 3.1 | EHSV sleduje se zájmem proces zjednodušování a především snižování administrativní zátěže evropských firem. V tomto vidí Výbor smysl návrhu, který především chrání akcionáře tím, že vyžaduje jednomyslnost při hlasování o nevypracování znalecké zprávy o projektu fúze či rozdělení. |
| --- | --- |

3.1

EHSV sleduje se zájmem proces zjednodušování a především snižování administrativní zátěže evropských firem. V tomto vidí Výbor smysl návrhu, který především chrání akcionáře tím, že vyžaduje jednomyslnost při hlasování o nevypracování znalecké zprávy o projektu fúze či rozdělení.

| 3.2 | EHSV nicméně pozoruje stávající problémy spojené především s fúzemi velkých společností a v souvislosti s rozdílností akcionářů, kteří jsou z větší části investoři. Pokud akcie nejsou spravovány přímo, může se stát, že menšinoví akcionáři nejsou chráněni a mohou být nuceni přijmout dohody společností, které spravují cenné papíry. Platné předpisy sice zahrnují právo na odvolání a na odstoupení v případě nesouhlasu s hospodářskými výsledky uvedených operací, především výměny akcií, uplatnění tohoto práva však bude z velké míry ztíženo právě chybějící znaleckou zprávou o projektu fúze. |
| --- | --- |

3.2

EHSV nicméně pozoruje stávající problémy spojené především s fúzemi velkých společností a v souvislosti s rozdílností akcionářů, kteří jsou z větší části investoři. Pokud akcie nejsou spravovány přímo, může se stát, že menšinoví akcionáři nejsou chráněni a mohou být nuceni přijmout dohody společností, které spravují cenné papíry. Platné předpisy sice zahrnují právo na odvolání a na odstoupení v případě nesouhlasu s hospodářskými výsledky uvedených operací, především výměny akcií, uplatnění tohoto práva však bude z velké míry ztíženo právě chybějící znaleckou zprávou o projektu fúze.

| 3.3 | Výbor se domnívá, že ze stejného důvodu nejsou chráněni ani věřitelé a zaměstnanci společností, když se z důvodu chybějícího objektivního ocenění znalců ocitnou bez informací. Věřitelům se právo na odvolání přiznává po zveřejnění oznámení fúze, pokud jejich úvěry nejsou zaručeny. Je však nutné zdůraznit, že ani směrnice o fúzích ani směrnice o rozdělení nedávají zaměstnancům žádné právo, zatímco směrnice o přeshraničních fúzích stanovuje možnost účasti zaměstnanců (čl. 16), což umožňuje lepší výsledek prostřednictvím přiměřených informačních kanálů. |
| --- | --- |

3.3

Výbor se domnívá, že ze stejného důvodu nejsou chráněni ani věřitelé a zaměstnanci společností, když se z důvodu chybějícího objektivního ocenění znalců ocitnou bez informací. Věřitelům se právo na odvolání přiznává po zveřejnění oznámení fúze, pokud jejich úvěry nejsou zaručeny. Je však nutné zdůraznit, že ani směrnice o fúzích ani směrnice o rozdělení nedávají zaměstnancům žádné právo, zatímco směrnice o přeshraničních fúzích stanovuje možnost účasti zaměstnanců (čl. 16), což umožňuje lepší výsledek prostřednictvím přiměřených informačních kanálů.

| 3.4 | Účinnost právních předpisů závisí na tom, jak jsou zaručena práva všech účastníků v právních operacích, v tomto případě ve fúzích a v rozdělení; jelikož jde o složité operace, je třeba zjednodušit nástroje tak, aby bylo dosaženo větší transparentnosti, a zamezilo se tak konfliktům mezi zúčastněnými stranami. Upuštění od znalecké zprávy za souhlasu všech akcionářů by mělo proběhnout za okolností, které stanovuje článek 10a) směrnice 2006/68/ES, tzn. když se jedná o aktiva ve formě převoditelných cenných papírů, nástrojů peněžního trhu či o majetek, který byl před krátkou dobou ohodnocen nezávislými znalci, neboť hodnota je ověřitelná a byla stanovena v souladu s platnými předpisy. |
| --- | --- |

3.4

Účinnost právních předpisů závisí na tom, jak jsou zaručena práva všech účastníků v právních operacích, v tomto případě ve fúzích a v rozdělení; jelikož jde o složité operace, je třeba zjednodušit nástroje tak, aby bylo dosaženo větší transparentnosti, a zamezilo se tak konfliktům mezi zúčastněnými stranami. Upuštění od znalecké zprávy za souhlasu všech akcionářů by mělo proběhnout za okolností, které stanovuje článek 10a) směrnice 2006/68/ES, tzn. když se jedná o aktiva ve formě převoditelných cenných papírů, nástrojů peněžního trhu či o majetek, který byl před krátkou dobou ohodnocen nezávislými znalci, neboť hodnota je ověřitelná a byla stanovena v souladu s platnými předpisy.

4.   Závěry

| 4.1 | EHSV uznává, že navržená změna směrnic o fúzích a rozdělení akciových společností je v souladu se snížením administrativní zátěže pro evropské podniky. Nicméně je třeba poukázat na to, že k tomuto druhu právních operací dochází častěji u velkých kapitálových společností, ve kterých současně existují akcionáři – správci portfolia a akcionáři – investoři, kteří mají rozdílné zájmy. Akcionáři – investoři usilují o maximální zisk z výměny svých akcií. |
| --- | --- |

4.1

EHSV uznává, že navržená změna směrnic o fúzích a rozdělení akciových společností je v souladu se snížením administrativní zátěže pro evropské podniky. Nicméně je třeba poukázat na to, že k tomuto druhu právních operací dochází častěji u velkých kapitálových společností, ve kterých současně existují akcionáři – správci portfolia a akcionáři – investoři, kteří mají rozdílné zájmy. Akcionáři – investoři usilují o maximální zisk z výměny svých akcií.

| 4.2 | Smyslem reformy by mělo být hledání všeobecného zájmu všech stran v těchto právních operacích, za tohoto předpokladu dávají ocenění znalců nabídkám obsažených v projektech fúze či rozdělení větší transparentnost a důvěryhodnost, neboť tito jsou za své zprávy zodpovědní a vytvářejí tedy objektivní kritéria jejich obsahu. |
| --- | --- |

4.2

Smyslem reformy by mělo být hledání všeobecného zájmu všech stran v těchto právních operacích, za tohoto předpokladu dávají ocenění znalců nabídkám obsažených v projektech fúze či rozdělení větší transparentnost a důvěryhodnost, neboť tito jsou za své zprávy zodpovědní a vytvářejí tedy objektivní kritéria jejich obsahu.

| 4.3 | EHSV chápe, že základní předpis pro účast znalce se nachází v článcích 10, 10a) a 10b) v druhé směrnici, kde se nevypracování znalecké zprávy podmiňuje tím, že hodnota aktiv byla přezkoumána v nedávné době. |
| --- | --- |

4.3

EHSV chápe, že základní předpis pro účast znalce se nachází v článcích 10, 10a) a 10b) v druhé směrnici, kde se nevypracování znalecké zprávy podmiňuje tím, že hodnota aktiv byla přezkoumána v nedávné době.

| 4.4 | Na druhé straně by bylo třeba zohlednit desátou směrnici, a to nejen z důvodu, že byla předložena nedávno, ale protože je více v souladu s novými kritérii zájmů, když zohledňuje nejen akcionáře a věřitele, ale i zaměstnance, kteří jsou součástí struktury podniku. V tomto smyslu považuje tedy EHSV za nutné, aby byl návrh obsahově rozšířen o předpisy článku 16 jmenované směrnice, což lépe odpovídá duchu harmonizace vnitrostátních předpisů v oblasti fúzí a rozdělení. |
| --- | --- |

4.4

Na druhé straně by bylo třeba zohlednit desátou směrnici, a to nejen z důvodu, že byla předložena nedávno, ale protože je více v souladu s novými kritérii zájmů, když zohledňuje nejen akcionáře a věřitele, ale i zaměstnance, kteří jsou součástí struktury podniku. V tomto smyslu považuje tedy EHSV za nutné, aby byl návrh obsahově rozšířen o předpisy článku 16 jmenované směrnice, což lépe odpovídá duchu harmonizace vnitrostátních předpisů v oblasti fúzí a rozdělení.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu KOM(2003) 284 v konečném znění.

1

(2)  KOM(2007) 23 v konečném znění.

2

(3)  Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 1.

3

(4)  Směrnice 2006/68/ES, Úř. věst. L 264, 25.9.2006.

4

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrhy, o nichž se hlasovalo společně, byly v průběhu jednání zamítnuty, avšak obdržely nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů:

1)   Zrušit odstavec 3.2

| „3.2 | EHSV nicméně pozoruje stávající problémy spojené především s fúzemi velkých společností a v souvislosti s rozdílností akcionářů, kteří jsou z větší části investoři. Pokud akcie nejsou spravovány přímo, může se stát, že menšinoví akcionáři nejsou chráněni a mohou být nuceni přijmout dohody společností, které spravují cenné papíry. Platné předpisy sice zahrnují právo na odvolání a na odstoupení v případě nesouhlasu s hospodářskými výsledky uvedených operací, především výměny akcií, uplatnění tohoto práva však bude z velké míry ztíženo právě chybějící znaleckou zprávou o projektu fúze.“ |
| --- | --- |

„3.2

Odůvodnění

Cílem návrhu na změnu směrnic o fúzích a rozdělení akciových společností je harmonizovat jejich obsah se směrnicí o přeshraničních fúzích ohledně účasti znalců při vypracování zprávy o projektu fúze či rozdělení, a to v případě, že s tím všichni akcionáři a majitelé jiných cenných papírů s hlasovacím právem souhlasí. Návrh na zjednodušení postupů napomáhá podporovat efektivnost a konkurenceschopnost podniků, aniž by omezoval ochranu uznanou pro menšinové akcionáře a věřitele společnosti.

Pokud existuje jednomyslný souhlas, problémy uvedené v odstavci 3.2 jsou bezpředmětné. Společnosti spravující cenné papíry byly vybrány akcionáři právě proto, aby hájily jejich zájmy. Proto je problém rozhodování, které by bylo v rozporu se zájmy menšinových akcionářů, bezpředmětné, jelikož ti též dali svůj souhlas.

2)   Zrušit odstavec 3.3

| „3.3 | Výbor se domnívá, že ze stejného důvodu nejsou chráněni ani věřitelé a zaměstnanci společností, když se z důvodu chybějícího objektivního ocenění znalců ocitnou bez informací. Věřitelům se právo na odvolání přiznává po zveřejnění oznámení fúze, pokud jejich úvěry nejsou zaručeny. Je však nutné zdůraznit, že ani směrnice o fúzích ani směrnice o rozdělení nedávají zaměstnancům žádné právo, zatímco směrnice o přeshraničních fúzích stanovuje možnost účasti zaměstnanců (čl. 16), což umožňuje lepší výsledek prostřednictvím přiměřených informačních kanálů.“ |
| --- | --- |

„3.3

Odůvodnění

Pokud se jedná o odstavec 3.3, je třeba upřesnit, že fúze i rozdělení jsou specifické problémy společností. Věřitelé mají uznané a neodvolatelné právo vyjádřit nesouhlas s oznámením nebo návrhem fúze ihned po zveřejnění. V předpisech, které navrhla Komise, není odkaz na zrušení tohoto práva, ale na zjednodušení postupu. Pokud se jedná o pracující, na jejich situaci nic nezmění skutečnost, zda existuje či neexistuje návrh a ocenění znalců. Kromě toho částky nezbytné pro vypracování znaleckého posudku, které jsou někdy dosti vysoké, budou moci být využity pro financování případného zlepšení pracovních podmínek a práv v oblasti mezd.

3)   Zrušit odstavec 3.4

| „3.4 | Účinnost právních předpisů závisí na tom, jak jsou zaručena práva všech účastníků v právních operacích, v tomto případě ve fúzích a v rozdělení; jelikož jde o složité operace, je třeba zjednodušit nástroje tak, aby bylo dosaženo větší transparentnosti, a zamezilo se tak konfliktům mezi zúčastněnými stranami. Upuštění od znalecké zprávy za souhlasu všech akcionářů by mělo proběhnout za okolností, které stanovuje článek 10a) směrnice 2006/68/ES, tzn. když se jedná o aktiva ve formě převoditelných cenných papírů, nástrojů peněžního trhu či o majetek, který byl před krátkou dobou ohodnocen nezávislými znalci, neboť hodnota je ověřitelná a byla stanovena v souladu s platnými předpisy.“ |
| --- | --- |

„3.4

Odůvodnění

Odstavec 3.4 návrhu stanoviska odkazuje na článek 10 a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/68/ES ze dne 6. září 2006, kterou se mění směrnice Rady 77/91/EHS, pokud jde o zakládání akciových společností a udržování a změnu jejich základního kapitálu. Tento článek nelze použít pro daný případ a není změněn návrhem směrnice. Článek 10a) směrnice 2006/68/ES upravuje podmínky provádění předběžného ocenění na reálnou hodnotu uznávaným nezávislým odborníkem a možnost později provést nové ocenění z podnětu a na odpovědnost správního nebo řídícího orgánu. Není-li provedeno nové ocenění, může jeden nebo více akcionářů, kteří vlastní celkový podíl alespoň 5 % upsaného základního kapitálu společnosti požadovat ocenění nezávislým odborníkem. Vzhledem k tomu, že právní předpis se odkazuje na velice vzácnou, ale jasně definovanou situaci, a sice jednomyslnost všech akcionářů, problém vytváření konfliktů mezi zúčastněnými stranami, který je pospán v odstavci 3.4 návrhu stanoviska, nehrozí.

4)   Upravit odstavec 4.1

| „4.1 | EHSV uznává, že navržená změna směrnic o fúzích a rozdělení akciových společností je v souladu se snížením administrativní zátěže pro evropské podniky, a schvaluje proto projednávané předpisy.
  Nicméně je třeba poukázat na to, že k tomuto druhu právních operací dochází častěji u velkých kapitálových společností, ve kterých současně existují akcionáři – správci portfolia a akcionáři – investoři, kteří mají rozdílné zájmy. Akcionáři – investoři usilují o maximální zisk z výměny svých akcií.“ |
| --- | --- |

„4.1

Odůvodnění

Bude podáno ústně.

5)   Zrušit odstavec 4.2

| „4.2 | Smyslem reformy by mělo být hledání všeobecného zájmu všech stran v těchto právních operacích, za tohoto předpokladu dávají ocenění znalců nabídkám obsažených v projektech fúze či rozdělení větší transparentnost a důvěryhodnost, neboť tito jsou za své zprávy zodpovědní a vytvářejí tedy objektivní kritéria jejich obsahu.“ |
| --- | --- |

„4.2

Odůvodnění

Navrhuje se zrušit odstavce 4.2., 4.3 a 4.4 ze stejných důvodů, jako je tomu u odstavců 3.2, 3.3 a 3.4.

6)   Zrušit odstavec 4.3

| „4.3 | EHSV chápe, že základní předpis pro účast znalce se nachází v článcích 10, 10a) a 10b) v druhé směrnici, kde se nevypracování znalecké zprávy podmiňuje tím, že hodnota aktiv byla přezkoumána v nedávné době.“ |
| --- | --- |

„4.3

Odůvodnění

Navrhuje se zrušit odstavce 4.2., 4.3 a 4.4 ze stejných důvodů, jako je tomu u odstavců 3.2, 3.3 a 3.4.

7)   Zrušit odstavec 4.4

| „4.4 | Na druhé straně by bylo třeba zohlednit desátou směrnici, a to nejen z důvodu, že byla předložena nedávno, ale protože je více v souladu s novými kritérii zájmů, když zohledňuje nejen akcionáře a věřitele, ale i zaměstnance, kteří jsou součástí struktury podniku. V tomto smyslu považuje tedy EHSV za nutné, aby byl návrh obsahově rozšířen o předpisy článku 16 jmenované směrnice, což lépe odpovídá duchu harmonizace vnitrostátních předpisů v oblasti fúzí a rozdělení.“ |
| --- | --- |

„4.4

Odůvodnění

Navrhuje se zrušit odstavce 4.2., 4.3 a 4.4 ze stejných důvodů, jako je tomu u odstavců 3.2, 3.3 a 3.4.

Výsledek hlasování

Hlasy pro: 44

Hlasy proti: 104

Zdrželo se hlasování: 28

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/37

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského Parlamentu a Rady kterým se mění nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin

KOM(2007) 90 v konečném znění – 2007/0037 (COD)

(2007/C 175/09)

Dne 11. května 2007 se Rada v souladu s článkem 95 Smlouvy zakládající Evropské společenství rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru pověřilo specializovanou sekci Jednotný trh, výroba a spotřeba přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana GKOFASE hlavním zpravodajem na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 30. května), a jednomyslně přijal následující stanovisko.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV obdržel návrh změn ve dvou nařízeních: v nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin. |
| --- | --- |

1.1

EHSV obdržel návrh změn ve dvou nařízeních: v nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin.

| 1.2 | Pokud jde o politiky Společenství usilující o „lepší právní předpisy“, EHSV se domnívá, že je obzvláště důležité a nutné snížit administrativní zátěž, kterou současné právní předpisy ukládají podnikům, neboť se jedná o zásadní prvek pro zlepšení jejich konkurenceschopnosti a plnění lisabonských cílů. Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Lepší právní předpisy v Evropské unii – strategický přezkum a sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Akční program pro snižování administrativní zátěže v Evropské unii zajisté k realizaci tohoto cíle přispívají. |
| --- | --- |

1.2

Pokud jde o politiky Společenství usilující o „lepší právní předpisy“, EHSV se domnívá, že je obzvláště důležité a nutné snížit administrativní zátěž, kterou současné právní předpisy ukládají podnikům, neboť se jedná o zásadní prvek pro zlepšení jejich konkurenceschopnosti a plnění lisabonských cílů. Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Lepší právní předpisy v Evropské unii – strategický přezkum a sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Akční program pro snižování administrativní zátěže v Evropské unii zajisté k realizaci tohoto cíle přispívají.

| 1.3 | První změna se týká nařízení č. 11. Nařízení bylo přijato před velmi dlouhou dobou a týká se odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství. EHSV schvaluje zrušení povinnosti poskytovat informace o trasách, vzdálenostech, sazbách a dalších přepravních podmínkách a povolení využívat k poskytování informací o zbývajících požadavcích týkajících se stávajícího přepravního dokladu nákladní listy, neboť to umožní snížit neužitečnou administrativní zátěž a přitom zajistí nepřetržitý přístup k zásadním informacím na srovnatelné úrovni. |
| --- | --- |

1.3

První změna se týká nařízení č. 11. Nařízení bylo přijato před velmi dlouhou dobou a týká se odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství. EHSV schvaluje zrušení povinnosti poskytovat informace o trasách, vzdálenostech, sazbách a dalších přepravních podmínkách a povolení využívat k poskytování informací o zbývajících požadavcích týkajících se stávajícího přepravního dokladu nákladní listy, neboť to umožní snížit neužitečnou administrativní zátěž a přitom zajistí nepřetržitý přístup k zásadním informacím na srovnatelné úrovni.

| 1.4 | EHSV tedy souhlasí se změnou nařízení č. 11, a zejména se zrušením článku 5, a také se zrušením páté a šesté odrážky v čl. 6 odst. 1. EHSV rovněž souhlasí se zrušením třetí věty v čl. 6 odst. 2 a s nahrazením odst. 3 tohoto článku následujícím textem: „Jestliže stávající doklady jako např. nákladní listy nebo jakékoliv jiné přepravní dokumenty uvádějí všechny údaje uvedené v odstavci 1 a spolu se systémem evidence a účetnictví dopravce umožňují plné prověření přepravních sazeb a podmínek za účelem odstranění a předcházení diskriminace ve smyslu čl. 75 odst. 1 Smlouvy, nemusí dopravce zavádět nové přepravní doklady“. |
| --- | --- |

1.4

EHSV tedy souhlasí se změnou nařízení č. 11, a zejména se zrušením článku 5, a také se zrušením páté a šesté odrážky v čl. 6 odst. 1. EHSV rovněž souhlasí se zrušením třetí věty v čl. 6 odst. 2 a s nahrazením odst. 3 tohoto článku následujícím textem: „Jestliže stávající doklady jako např. nákladní listy nebo jakékoliv jiné přepravní dokumenty uvádějí všechny údaje uvedené v odstavci 1 a spolu se systémem evidence a účetnictví dopravce umožňují plné prověření přepravních sazeb a podmínek za účelem odstranění a předcházení diskriminace ve smyslu čl. 75 odst. 1 Smlouvy, nemusí dopravce zavádět nové přepravní doklady“.

| 1.5 | EHSV souhlasí s navrhovanou změnou v nařízení č. 852/2004, kterou se některým podnikům přiznává výjimka z požadavku čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 852/2004, přičemž se rozumí, že tyto podniky musí dodržovat všechny ostatní požadavky uvedeného nařízení. Ustanovení čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 852/2004 vyžaduje, aby všechny podniky – a jedná se především o malé podniky, které prodávají své výrobky přímo konečným spotřebitelům, zejména o pekárny, řeznictví, malé obchody s potravinami, stánky, restaurace a bary, což jsou mikropodniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních potravinářských podniků – vytvořili a zavedli postup založený na zásadách analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (Hazard Analysis Critical Control Point, HACCP) a postupovali podle něho. |
| --- | --- |

1.5

EHSV souhlasí s navrhovanou změnou v nařízení č. 852/2004, kterou se některým podnikům přiznává výjimka z požadavku čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 852/2004, přičemž se rozumí, že tyto podniky musí dodržovat všechny ostatní požadavky uvedeného nařízení. Ustanovení čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 852/2004 vyžaduje, aby všechny podniky – a jedná se především o malé podniky, které prodávají své výrobky přímo konečným spotřebitelům, zejména o pekárny, řeznictví, malé obchody s potravinami, stánky, restaurace a bary, což jsou mikropodniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních potravinářských podniků – vytvořili a zavedli postup založený na zásadách analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (Hazard Analysis Critical Control Point, HACCP) a postupovali podle něho.

| 1.6 | EHSV se však domnívá, že výjimka přiznaná zmíněným podnikům, které prodávají své výrobky přímo konečným spotřebitelům, tedy pekárnám, řeznictvím, malým obchodům s potravinami, restauracím a barům, by měla být rozšířena na malé podniky, ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních potravinářských podniků. |
| --- | --- |

1.6

EHSV se však domnívá, že výjimka přiznaná zmíněným podnikům, které prodávají své výrobky přímo konečným spotřebitelům, tedy pekárnám, řeznictvím, malým obchodům s potravinami, restauracím a barům, by měla být rozšířena na malé podniky, ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních potravinářských podniků.

| 1.7 | Pokud jde o změnu článku 5 nařízení č. 852, bude třeba přijmout dva parametry a začlenit do něj také malé podniky (tj. kategorie, která podle definice může zaměstnávat až 50 osob, což je příliš velký počet zaměstnanců pro přiznání výjimky z postupů HACCP), nebo – pokud budou začleněny do působnosti nařízení – vytvořit specifická ustanovení a omezení pro restaurační podniky. |
| --- | --- |

1.7

Pokud jde o změnu článku 5 nařízení č. 852, bude třeba přijmout dva parametry a začlenit do něj také malé podniky (tj. kategorie, která podle definice může zaměstnávat až 50 osob, což je příliš velký počet zaměstnanců pro přiznání výjimky z postupů HACCP), nebo – pokud budou začleněny do působnosti nařízení – vytvořit specifická ustanovení a omezení pro restaurační podniky.

| 1.8 | První parametr by mohl spočívat v povinnosti přísně dodržovat hygienické předpisy a specifické hygienické požadavky, popsané v článku 4 nařízení č. 852/2004, a rovněž povinnost školit zaměstnance. Tyto dva požadavky stačí k zajištění hygieny vyráběných potravin a přitom usnadňují podnikům povinnost plnit své právní závazky. |
| --- | --- |

1.8

První parametr by mohl spočívat v povinnosti přísně dodržovat hygienické předpisy a specifické hygienické požadavky, popsané v článku 4 nařízení č. 852/2004, a rovněž povinnost školit zaměstnance. Tyto dva požadavky stačí k zajištění hygieny vyráběných potravin a přitom usnadňují podnikům povinnost plnit své právní závazky.

| 1.9 | Ve snaze přiznat malým restauračním podnikům výjimku (jde samozřejmě o zařízení, jejichž počet zaměstnanců nepřesahuje 50 osob) by mohl druhý dodatečný a pro tyto podniky specifický parametr spočívat v tom, že do přípravy výrobků (přípravna-kuchyně) může být zapojeno maximálně 10 osob v každé směně. Podnik bude muset předem uvést seznam osob pracujících v přípravě. |
| --- | --- |

1.9

Ve snaze přiznat malým restauračním podnikům výjimku (jde samozřejmě o zařízení, jejichž počet zaměstnanců nepřesahuje 50 osob) by mohl druhý dodatečný a pro tyto podniky specifický parametr spočívat v tom, že do přípravy výrobků (přípravna-kuchyně) může být zapojeno maximálně 10 osob v každé směně. Podnik bude muset předem uvést seznam osob pracujících v přípravě.

| 1.10 | Zavedení tohoto rozlišení a popsaného koncepčního ujasnění je v souladu s textem doporučení 2003/361/ES a přitom stanovuje pro specifický případ restauračních podniků jako jsou např. pekařství, řeznictví, malé obchody s potravinami, restaurace a bary, omezení výroby a pracovní směny způsobem, který respektuje podmínky nutné k ochraně a zachování veřejného zdraví. |
| --- | --- |

1.10

Zavedení tohoto rozlišení a popsaného koncepčního ujasnění je v souladu s textem doporučení 2003/361/ES a přitom stanovuje pro specifický případ restauračních podniků jako jsou např. pekařství, řeznictví, malé obchody s potravinami, restaurace a bary, omezení výroby a pracovní směny způsobem, který respektuje podmínky nutné k ochraně a zachování veřejného zdraví.

2.   Úvod

| 2.1 | Komise požádala EHSV, aby vyjádřil své stanovisko ke dvěma nařízením: k nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin. |
| --- | --- |

2.1

Komise požádala EHSV, aby vyjádřil své stanovisko ke dvěma nařízením: k nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin.

| 2.2 | Pokud jde o nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, návrh zkoumá možnost zrušit zastaralé požadavky a upravit některé další požadavky ve snaze snížit administrativní zátěž podniků. Článek 5 požadoval, aby dopravní podniky (jakož i vlády členských států) poskytly informace o přepravních tarifech, sazbách a podmínkách před 1. červencem 1961. Čl. 6, odst. 1 nařízení požaduje přepravní doklad obsahující určité informace o odesílateli, druhu zboží, místě původu a místě určení zboží, jakož i o trase nebo přepravní vzdálenosti, popřípadě i hraničních přechodech. Jelikož posledně jmenované položky již nejsou k dosažení cílů nařízení nezbytné, je možné je zrušit. Třetí věta čl. 6 odst. 2 nařízení požaduje, aby dopravce uchovával druhý stejnopis dokladu, na němž jsou uvedeny přepravní sazby a podmínky, ostatní náklady, případné náhrady, jakož i jiné okolnosti. Tato věta může být zrušena, jelikož dané informace jsou v současnosti k dispozici v účetních systémech dopravců. Ustanovení čl. 6 odst. 3 obsahuje výslovný odkaz na nákladní listy, které jsou velmi dobře známé a v odvětví pozemní dopravy se často používají. Tento odkaz zlepšuje právní jistotu dopravních podniků, neboť objasňuje, že obsahují-li všechny potřebné údaje podle čl. 6 odst. 1, jsou tyto nákladní listy dostačující. |
| --- | --- |

2.2

Pokud jde o nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství, návrh zkoumá možnost zrušit zastaralé požadavky a upravit některé další požadavky ve snaze snížit administrativní zátěž podniků. Článek 5 požadoval, aby dopravní podniky (jakož i vlády členských států) poskytly informace o přepravních tarifech, sazbách a podmínkách před 1. červencem 1961. Čl. 6, odst. 1 nařízení požaduje přepravní doklad obsahující určité informace o odesílateli, druhu zboží, místě původu a místě určení zboží, jakož i o trase nebo přepravní vzdálenosti, popřípadě i hraničních přechodech. Jelikož posledně jmenované položky již nejsou k dosažení cílů nařízení nezbytné, je možné je zrušit. Třetí věta čl. 6 odst. 2 nařízení požaduje, aby dopravce uchovával druhý stejnopis dokladu, na němž jsou uvedeny přepravní sazby a podmínky, ostatní náklady, případné náhrady, jakož i jiné okolnosti. Tato věta může být zrušena, jelikož dané informace jsou v současnosti k dispozici v účetních systémech dopravců. Ustanovení čl. 6 odst. 3 obsahuje výslovný odkaz na nákladní listy, které jsou velmi dobře známé a v odvětví pozemní dopravy se často používají. Tento odkaz zlepšuje právní jistotu dopravních podniků, neboť objasňuje, že obsahují-li všechny potřebné údaje podle čl. 6 odst. 1, jsou tyto nákladní listy dostačující.

| 2.3 | Další urychlené opatření se vztahuje na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin. Účelem je vyjmout malé potravinářské podniky, které jsou schopny zajistit hygienu potravin jednoduše dodržováním dalších požadavků nařízení (ES) č. 852/2004, z požadavku vytvořit a zavést jeden nebo více stálých postupů založených na zásadách analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP) a postupovat podle nich. Tato výjimka se vztahuje na mikropodniky, které převážně prodávají potraviny přímo konečným spotřebitelům. |
| --- | --- |

2.3

Další urychlené opatření se vztahuje na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin. Účelem je vyjmout malé potravinářské podniky, které jsou schopny zajistit hygienu potravin jednoduše dodržováním dalších požadavků nařízení (ES) č. 852/2004, z požadavku vytvořit a zavést jeden nebo více stálých postupů založených na zásadách analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP) a postupovat podle nich. Tato výjimka se vztahuje na mikropodniky, které převážně prodávají potraviny přímo konečným spotřebitelům.

3.   Obecné poznámky

| 3.1 | EHSV schvaluje změnu nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství. Tato změna zkoumá možnost zrušit zastaralé požadavky a upravit některé požadavky, a tak co nejvíce snížit administrativní zátěž podniků. |
| --- | --- |

3.1

EHSV schvaluje změnu nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství. Tato změna zkoumá možnost zrušit zastaralé požadavky a upravit některé požadavky, a tak co nejvíce snížit administrativní zátěž podniků.

| 3.2 | EHSV se domnívá, že ve změně nařízení (ES) č. 852/2004 je nutné zohlednit také malé podniky, ve smyslu doporučení č. 2003/361/ES ze dne 6. května 2003. Praxe ukázala, že tyto podniky vyžadují určitou míru flexibility. |
| --- | --- |

3.2

EHSV se domnívá, že ve změně nařízení (ES) č. 852/2004 je nutné zohlednit také malé podniky, ve smyslu doporučení č. 2003/361/ES ze dne 6. května 2003. Praxe ukázala, že tyto podniky vyžadují určitou míru flexibility.

| 3.3 | Je třeba uznat, že podobně jako u mikropodniků není ani u některých malých podniků možné definovat kritéria HACCP. Pro kontrolu je možné definovat pouze kritické kontrolní body (Critical Control Points, CCP), neboť uchovávání dokumentů je obtížné a nepřiměřeně zvyšuje administrativní zátěž podniků. |
| --- | --- |

3.3

Je třeba uznat, že podobně jako u mikropodniků není ani u některých malých podniků možné definovat kritéria HACCP. Pro kontrolu je možné definovat pouze kritické kontrolní body (Critical Control Points, CCP), neboť uchovávání dokumentů je obtížné a nepřiměřeně zvyšuje administrativní zátěž podniků.

| 3.4 | Ve smyslu doporučení 2003/361/ES jsou mikropodniky takové podniky, které celkem zaměstnávají méně než 10 zaměstnanců a jejichž obrat nepřesahuje 2 miliony EUR. Toto rozdělení by mohlo být správné, pokud jde o počet zaměstnanců podniků některých členských států. Při zachování všech proporcí se však obrat 2 miliony EUR v porovnání s odpovídajícím počtem zaměstnanců v dotyčných členských státech jeví jako přehnaný. |
| --- | --- |

3.4

Ve smyslu doporučení 2003/361/ES jsou mikropodniky takové podniky, které celkem zaměstnávají méně než 10 zaměstnanců a jejichž obrat nepřesahuje 2 miliony EUR. Toto rozdělení by mohlo být správné, pokud jde o počet zaměstnanců podniků některých členských států. Při zachování všech proporcí se však obrat 2 miliony EUR v porovnání s odpovídajícím počtem zaměstnanců v dotyčných členských státech jeví jako přehnaný.

| 3.5 | V rozdělení podniků, formulovaném v doporučení 2003/361/ES, se mezi podniky nečiní žádný rozdíl – tedy zda jde o restaurační či obchodní podniky – alespoň pokud jde o objem aktiv: kritérium 2 miliony EUR bylo vloženo zejména kvůli obchodním podnikům, neboť přinejmenším v některých členských státech může obchodní podnik složený pouze ze tří osob překročit obrat 1,5 milionu EUR. Tato definice zůstává nepřijatelnou až na určitý druh podniků, kde byla upravena. Proto je logické, alespoň v rámci tohoto stanoviska, že není možné považovat restaurační podniky sídlící v různých členských státech za mikropodniky pouze tehdy, když mají méně než 10 zaměstnanců a jejich obrat nepřekračuje 2 miliony EUR. Existují členské státy, kde restaurační podniky pracují ve dvousměnném provozu a počet zaměstnanců je mnohem vyšší než 10 osob, a přitom je obrat podniku značně nižší než 500 000 EUR. |
| --- | --- |

3.5

V rozdělení podniků, formulovaném v doporučení 2003/361/ES, se mezi podniky nečiní žádný rozdíl – tedy zda jde o restaurační či obchodní podniky – alespoň pokud jde o objem aktiv: kritérium 2 miliony EUR bylo vloženo zejména kvůli obchodním podnikům, neboť přinejmenším v některých členských státech může obchodní podnik složený pouze ze tří osob překročit obrat 1,5 milionu EUR. Tato definice zůstává nepřijatelnou až na určitý druh podniků, kde byla upravena. Proto je logické, alespoň v rámci tohoto stanoviska, že není možné považovat restaurační podniky sídlící v různých členských státech za mikropodniky pouze tehdy, když mají méně než 10 zaměstnanců a jejich obrat nepřekračuje 2 miliony EUR. Existují členské státy, kde restaurační podniky pracují ve dvousměnném provozu a počet zaměstnanců je mnohem vyšší než 10 osob, a přitom je obrat podniku značně nižší než 500 000 EUR.

4.   Zvláštní poznámky

| 4.1 | Pokud jde o rozdělení podniků do kategorií, zejména pro uplatnění postupů HACCP, zkoumaný text se odvolává na doporučení 2003/361/ES. EHSV se domnívá, že by se mělo doporučení uplatnit podle zcela jiného přístupu. |
| --- | --- |

4.1

Pokud jde o rozdělení podniků do kategorií, zejména pro uplatnění postupů HACCP, zkoumaný text se odvolává na doporučení 2003/361/ES. EHSV se domnívá, že by se mělo doporučení uplatnit podle zcela jiného přístupu.

| 4.2 | Pokud jde o změnu článku 5 nařízení č. 852, bude třeba přijmout dva parametry a začlenit do něj také malé podniky (tj. kategorie, která podle definice může zaměstnávat až 50 osob, což je příliš velký počet zaměstnanců pro udělení výjimky z postupů HACCP), nebo – pokud budou začleněny do působnosti nařízení – vytvořit specifická ustanovení a omezení pro restaurační podniky. |
| --- | --- |

4.2

Pokud jde o změnu článku 5 nařízení č. 852, bude třeba přijmout dva parametry a začlenit do něj také malé podniky (tj. kategorie, která podle definice může zaměstnávat až 50 osob, což je příliš velký počet zaměstnanců pro udělení výjimky z postupů HACCP), nebo – pokud budou začleněny do působnosti nařízení – vytvořit specifická ustanovení a omezení pro restaurační podniky.

| 4.3 | První parametr by mohl spočívat v povinnosti přísně dodržovat hygienické předpisy a specifické hygienické požadavky, popsané v článku 4 nařízení č. 852/2004, a rovněž povinnost školit zaměstnance. Tyto dva požadavky stačí k zajištění hygieny vyráběných potravin a přitom usnadňují podnikům povinnost plnit své právní závazky. |
| --- | --- |

4.3

První parametr by mohl spočívat v povinnosti přísně dodržovat hygienické předpisy a specifické hygienické požadavky, popsané v článku 4 nařízení č. 852/2004, a rovněž povinnost školit zaměstnance. Tyto dva požadavky stačí k zajištění hygieny vyráběných potravin a přitom usnadňují podnikům povinnost plnit své právní závazky.

| 4.4 | Dále ve snaze přiznat malým restauračním podnikům výjimku (jde samozřejmě o zařízení, jejichž počet zaměstnanců nepřesahuje 50 osob) by mohl druhý, dodatečný a specifický parametr spočívat v tom, že v podnicích jako např. pekařstvích, řeznictvích, malých obchodech s potravinami, stáncích, restauracích a barech, může být do přípravy výrobků (přípravna-kuchyně) zapojeno maximálně 10 osob v každé směně. Podnik bude muset předem uvést seznam osob pracujících v přípravě. |
| --- | --- |

4.4

Dále ve snaze přiznat malým restauračním podnikům výjimku (jde samozřejmě o zařízení, jejichž počet zaměstnanců nepřesahuje 50 osob) by mohl druhý, dodatečný a specifický parametr spočívat v tom, že v podnicích jako např. pekařstvích, řeznictvích, malých obchodech s potravinami, stáncích, restauracích a barech, může být do přípravy výrobků (přípravna-kuchyně) zapojeno maximálně 10 osob v každé směně. Podnik bude muset předem uvést seznam osob pracujících v přípravě.

| 4.5 | Zavedení tohoto rozlišení a popsaného koncepčního ujasnění je v souladu s textem doporučení 2003/361/ES a přitom stanovuje pro specifické případy restauračních podniků omezení výroby a pracovních směn způsobem, který respektuje podmínky nutné k ochraně a zachování veřejného zdraví. |
| --- | --- |

4.5

Zavedení tohoto rozlišení a popsaného koncepčního ujasnění je v souladu s textem doporučení 2003/361/ES a přitom stanovuje pro specifické případy restauračních podniků omezení výroby a pracovních směn způsobem, který respektuje podmínky nutné k ochraně a zachování veřejného zdraví.

| 4.6 | Konkrétně se EHSV domnívá, že je třeba do čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 852/2004 vložit následující větu: |
| --- | --- |

4.6

Konkrétně se EHSV domnívá, že je třeba do čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 852/2004 vložit následující větu:

| 4.6.1 | „Aniž jsou dotčeny ostatní požadavky tohoto nařízení, odstavec 1 může být upraven tak, aby malé restaurační podniky, pekařství, řeznictví, malé obchody s potravinami, stánky, restaurace a bary, ve smyslu vysvětlujícího doporučení 2003/361/ES byly rovněž zahrnuty do výjimky z dodržování požadavků HACCP pod podmínkou, že budou přísně dodržovat hygienické předpisy, specifické hygienické požadavky popsané v článku 4 nařízení č. 852/2004 a povinně školit zaměstnance, což jsou prvky postačující k zajištění hygieny vyráběných potravin a přitom usnadňující podnikům povinnost plnit své právní závazky. Základní podmínkou, kterou je třeba respektovat, je veřejné zdraví.“ |
| --- | --- |

4.6.1

„Aniž jsou dotčeny ostatní požadavky tohoto nařízení, odstavec 1 může být upraven tak, aby malé restaurační podniky, pekařství, řeznictví, malé obchody s potravinami, stánky, restaurace a bary, ve smyslu vysvětlujícího doporučení 2003/361/ES byly rovněž zahrnuty do výjimky z dodržování požadavků HACCP pod podmínkou, že budou přísně dodržovat hygienické předpisy, specifické hygienické požadavky popsané v článku 4 nařízení č. 852/2004 a povinně školit zaměstnance, což jsou prvky postačující k zajištění hygieny vyráběných potravin a přitom usnadňující podnikům povinnost plnit své právní závazky. Základní podmínkou, kterou je třeba respektovat, je veřejné zdraví.“

| 4.6.2 | „Aby mohla být malým restauračním podnikům, pekařstvím, řeznictvím, malým obchodům s potravinami, stánkům, restauracím a barům přiznána výjimka – jde samozřejmě o zařízení, jejichž počet zaměstnanců nepřesahuje 50 osob – bude třeba respektovat následující dodatečný a pro tyto podniky specifický parametr: do přípravy výrobků (přípravna-kuchyně) může být zapojeno maximálně 10 osob v každé směně.“ |
| --- | --- |

4.6.2

„Aby mohla být malým restauračním podnikům, pekařstvím, řeznictvím, malým obchodům s potravinami, stánkům, restauracím a barům přiznána výjimka – jde samozřejmě o zařízení, jejichž počet zaměstnanců nepřesahuje 50 osob – bude třeba respektovat následující dodatečný a pro tyto podniky specifický parametr: do přípravy výrobků (přípravna-kuchyně) může být zapojeno maximálně 10 osob v každé směně.“

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/40

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o montáži zařízení pro osvětlení a světelnou signalizaci na kolové zemědělské a lesnické traktory

KOM(2007) 192 v konečném znění – 2007/0066 (COD)

(2007/C 175/10)

Dne 11. května 2007 se Rada Evropské unie, v souladu s článkem 95 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je zcela uspokojivý a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 30. května), zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko 162 hlasy pro, 1 hlasem proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/40

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek

KOM(2006) 745 v konečném znění – 2006/0246 (COD)

(2007/C 175/11)

Dne 21. prosince 2006 se Rada, v souladu s článkem 133 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. května 2007. Zpravodajem byl pan PEZZINI.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání dne 30. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 148 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vždy podporoval aktivní úlohu Evropské komise při plnění a provádění Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu (PIC) v souvislosti s mezinárodním obchodem s nebezpečnými chemickými látkami a pesticidy, a stejně tak Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách (POP). |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vždy podporoval aktivní úlohu Evropské komise při plnění a provádění Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu (PIC) v souvislosti s mezinárodním obchodem s nebezpečnými chemickými látkami a pesticidy, a stejně tak Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách (POP).

| 1.2 | Výbor souhlasí s tím, že je zapotřebí harmonizovaný přístup ze strany Komise zaměřený na zlepšení ochrany lidského zdraví a životního prostředí v dovážejících, zvláště rozvojových, zemích, a s potřebou použít rychlé, jasné a transparentní mechanismy založené na plynulých a jednotných postupech za účelem snadného a včasného zajištění odpovídajících informací ze zemí, které dovážejí nebezpečné chemické látky. |
| --- | --- |

1.2

Výbor souhlasí s tím, že je zapotřebí harmonizovaný přístup ze strany Komise zaměřený na zlepšení ochrany lidského zdraví a životního prostředí v dovážejících, zvláště rozvojových, zemích, a s potřebou použít rychlé, jasné a transparentní mechanismy založené na plynulých a jednotných postupech za účelem snadného a včasného zajištění odpovídajících informací ze zemí, které dovážejí nebezpečné chemické látky.

| 1.3 | Výbor se domnívá, že přísnější ustanovení uvedená v nařízení (ES) č. 304/2003 zrušeném Soudním dvorem z důvodu nesprávného právního základu a převzatá stávajícím novým návrhem nařízení mají zásadní význam pro celosvětovou bezpečnost a regulaci nebezpečných chemických látek. |
| --- | --- |

1.3

Výbor se domnívá, že přísnější ustanovení uvedená v nařízení (ES) č. 304/2003 zrušeném Soudním dvorem z důvodu nesprávného právního základu a převzatá stávajícím novým návrhem nařízení mají zásadní význam pro celosvětovou bezpečnost a regulaci nebezpečných chemických látek.

| 1.4 | Výbor souhlasí se záměrem Komise využít opravy právního základu nařízení ke zvýšení efektivity právního předpisu Společenství a právní jistoty v úzké návaznosti na nařízení (ES) č. 1907/2006 o právních předpisech upravujících chemické látky (REACH), které vstoupí v platnost v červnu 2007. |
| --- | --- |

1.4

Výbor souhlasí se záměrem Komise využít opravy právního základu nařízení ke zvýšení efektivity právního předpisu Společenství a právní jistoty v úzké návaznosti na nařízení (ES) č. 1907/2006 o právních předpisech upravujících chemické látky (REACH), které vstoupí v platnost v červnu 2007.

| 1.5 | Podle názoru Výboru by měl nový předpis stanovit jednak vypracování příručky k provádění a informační dokumentace, a jednak organizování vzdělávacích akcí na základě standardů Společenství, určených především pro celní úředníky, za účasti odpovědných pracovníků z útvarů Komise a zejména ze Společného výzkumného střediska. |
| --- | --- |

1.5

Podle názoru Výboru by měl nový předpis stanovit jednak vypracování příručky k provádění a informační dokumentace, a jednak organizování vzdělávacích akcí na základě standardů Společenství, určených především pro celní úředníky, za účasti odpovědných pracovníků z útvarů Komise a zejména ze Společného výzkumného střediska.

| 1.5.1 | Výbor zdůrazňuje význam užívání mateřského jazyka dovážející země na označování a na technických listech. |
| --- | --- |

1.5.1

Výbor zdůrazňuje význam užívání mateřského jazyka dovážející země na označování a na technických listech.

| 1.6 | EHSV naprosto souhlasí se stanovením možnosti dočasného pokračování vývozů, zatímco se vyvíjí další úsilí o získání výslovného souhlasu. |
| --- | --- |

1.6

EHSV naprosto souhlasí se stanovením možnosti dočasného pokračování vývozů, zatímco se vyvíjí další úsilí o získání výslovného souhlasu.

| 1.7 | Výbor se domnívá, že zásadním předpokladem účinného, správného a transparentního fungování navržených mechanismů jsou systémy celního dohledu a maximální spolupráce mezi celními orgány a určenými vnitrostátními orgány při provádění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

1.7

Výbor se domnívá, že zásadním předpokladem účinného, správného a transparentního fungování navržených mechanismů jsou systémy celního dohledu a maximální spolupráce mezi celními orgány a určenými vnitrostátními orgány při provádění tohoto nařízení.

| 1.8 | Výbor zdůrazňuje, že navržené vylepšení kombinované nomenklatury a vypracování verze databáze EDEXIM určené konkrétně pro celní orgány by bezpodmínečně měla doplňovat systematická a harmonizovaná informační a vzdělávací opatření na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

1.8

Výbor zdůrazňuje, že navržené vylepšení kombinované nomenklatury a vypracování verze databáze EDEXIM určené konkrétně pro celní orgány by bezpodmínečně měla doplňovat systematická a harmonizovaná informační a vzdělávací opatření na úrovni Společenství.

| 1.8.1 | Za naprosto nedostačující v této souvislosti EHSV považuje finanční a lidské zdroje, které mají k dispozici útvary Komise a zejména Společné výzkumné středisko a které by měly zajistit:






  — | rozvoj harmonizovaných informačních a vzdělávacích balíčků a příruček pro různé druhy využití, |
| --- | --- | --- |

1.8.1

Za naprosto nedostačující v této souvislosti EHSV považuje finanční a lidské zdroje, které mají k dispozici útvary Komise a zejména Společné výzkumné středisko a které by měly zajistit:

—

rozvoj harmonizovaných informačních a vzdělávacích balíčků a příruček pro různé druhy využití,

| — | správnost bezpečnostních technických listů pro nepřímé i konečné uživatele, zejména pro pracovníky, |
| --- | --- |

—

správnost bezpečnostních technických listů pro nepřímé i konečné uživatele, zejména pro pracovníky,

| — | dialog s technickou pomocí dovážejícím zemím, především rozvojovým zemím a zemím s hospodářstvím v procesu transformace, |
| --- | --- |

—

dialog s technickou pomocí dovážejícím zemím, především rozvojovým zemím a zemím s hospodářstvím v procesu transformace,

| — | větší povědomí občanské společnosti o existujícím riziku a o jeho prevenci. |
| --- | --- |

—

větší povědomí občanské společnosti o existujícím riziku a o jeho prevenci.

2.   Odůvodnění

| 2.1 | Výbor svého času (1) uvítal účel a mechanismy stanovené Rotterdamskou úmluvou (2), jež zavedla postup předchozího souhlasu s vývozem a s dovozem nebezpečných chemických látek, a tak zároveň zlepšila přístup k informacím a poskytla technickou pomoc rozvojovým zemím. |
| --- | --- |

2.1

Výbor svého času (1) uvítal účel a mechanismy stanovené Rotterdamskou úmluvou (2), jež zavedla postup předchozího souhlasu s vývozem a s dovozem nebezpečných chemických látek, a tak zároveň zlepšila přístup k informacím a poskytla technickou pomoc rozvojovým zemím.

| 2.2 | Výbor souhlasil s názorem členských států, podle kterého je vhodné jít nad rámec ustanovení úmluvy s cílem poskytnout plnou pomoc rozvojovým zemím (3). |
| --- | --- |

2.2

Výbor souhlasil s názorem členských států, podle kterého je vhodné jít nad rámec ustanovení úmluvy s cílem poskytnout plnou pomoc rozvojovým zemím (3).

| 2.3 | Nařízení (ES) č. 304/2003, které upravuje vývoz a dovoz nebezpečných chemických látek a které bylo přijato 18. ledna 2003 a vstoupilo v platnost 7. března 2003, bylo schváleno především za účelem provedení Rotterdamské úmluvy, pokud jde o postup předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu. |
| --- | --- |

2.3

Nařízení (ES) č. 304/2003, které upravuje vývoz a dovoz nebezpečných chemických látek a které bylo přijato 18. ledna 2003 a vstoupilo v platnost 7. března 2003, bylo schváleno především za účelem provedení Rotterdamské úmluvy, pokud jde o postup předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu.

| 2.3.1 | Toto nařízení nicméně obsahovalo určitá ustanovení, která šla nad rámec požadavků úmluvy. |
| --- | --- |

2.3.1

Toto nařízení nicméně obsahovalo určitá ustanovení, která šla nad rámec požadavků úmluvy.

| 2.4 | Toto nařízení zejména stanoví, že vývozce chemické látky uvedené v nařízení předloží určenému vnitrostátnímu orgánu oznámení před tím, než látku vůbec poprvé vyveze. Poté co bude ověřena jeho úplnost, bude oznámení zasláno Komisi, která jej zapíše do databáze EDEXIM jako oznámení Společenství o vývozu a přesně určí látku a dovážející zemi. |
| --- | --- |

2.4

Toto nařízení zejména stanoví, že vývozce chemické látky uvedené v nařízení předloží určenému vnitrostátnímu orgánu oznámení před tím, než látku vůbec poprvé vyveze. Poté co bude ověřena jeho úplnost, bude oznámení zasláno Komisi, která jej zapíše do databáze EDEXIM jako oznámení Společenství o vývozu a přesně určí látku a dovážející zemi.

| 2.5 | Podobně v případě dovozu chemické látky pocházející ze třetí země do Společenství Komise obdrží příslušné oznámení o vývozu, potvrdí jeho příjem a zapíše ho do databáze EDEXIM. |
| --- | --- |

2.5

Podobně v případě dovozu chemické látky pocházející ze třetí země do Společenství Komise obdrží příslušné oznámení o vývozu, potvrdí jeho příjem a zapíše ho do databáze EDEXIM.

| 2.6 | Komise je, obecněji řečeno, pověřena zajištěním účinného provádění nařízení a musí tedy zpracovávat oznámení o vývozu a dovozu. |
| --- | --- |

2.6

Komise je, obecněji řečeno, pověřena zajištěním účinného provádění nařízení a musí tedy zpracovávat oznámení o vývozu a dovozu.

| 2.7 | Postup EU oznámení o vývozu se v současnosti vztahuje na přibližně 130 chemických látek a skupin látek uvedených v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 304/2003 (4). |
| --- | --- |

2.7

Postup EU oznámení o vývozu se v současnosti vztahuje na přibližně 130 chemických látek a skupin látek uvedených v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 304/2003 (4).

| 2.8 | Konečně jsou stanoveny jasné povinnosti týkající se balení a označování. |
| --- | --- |

2.8

Konečně jsou stanoveny jasné povinnosti týkající se balení a označování.

| 2.9 | Nařízení (ES) č. 304/2003 rovněž stanoví režim sankcí při porušení ustanovení a upřesňuje, že tyto sankce musí být „účinné, přiměřené a odstrašující“ a musí být určeny členskými státy. |
| --- | --- |

2.9

Nařízení (ES) č. 304/2003 rovněž stanoví režim sankcí při porušení ustanovení a upřesňuje, že tyto sankce musí být „účinné, přiměřené a odstrašující“ a musí být určeny členskými státy.

| 2.9.1 | Mimoto bylo dne 18. prosince 2006 přijato nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), které vstoupí v platnost dne 1. června 2007 (5). |
| --- | --- |

2.9.1

Mimoto bylo dne 18. prosince 2006 přijato nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), které vstoupí v platnost dne 1. června 2007 (5).

| 2.10 | Soudní dvůr Evropských společenství v rozsudcích ve věcech C-94/03 a C-178/03 (oba ze dne 10. ledna 2006) stanovil, že právním základem nařízení (ES) č. 304/2003 měly být články 133 a 175 Smlouvy o založení ES, a nikoliv pouze článek 175, a proto bylo nařízení zrušeno. Soud však upřesnil, že se zachovávají účinky tohoto nařízení do doby, než bude v přiměřené lhůtě přijato nové nařízení založené na vhodném právním základě. |
| --- | --- |

2.10

Soudní dvůr Evropských společenství v rozsudcích ve věcech C-94/03 a C-178/03 (oba ze dne 10. ledna 2006) stanovil, že právním základem nařízení (ES) č. 304/2003 měly být články 133 a 175 Smlouvy o založení ES, a nikoliv pouze článek 175, a proto bylo nařízení zrušeno. Soud však upřesnil, že se zachovávají účinky tohoto nařízení do doby, než bude v přiměřené lhůtě přijato nové nařízení založené na vhodném právním základě.

| 2.11 | Ve zprávě za období 2003-2005 (6) předložené 30. listopadu 2006 v souladu s článkem 21 nařízení (ES) č. 304/2003 byla přezkoumána tato hlediska:






  — | stav provádění nařízení, |
| --- | --- | --- |

2.11

Ve zprávě za období 2003-2005 (6) předložené 30. listopadu 2006 v souladu s článkem 21 nařízení (ES) č. 304/2003 byla přezkoumána tato hlediska:

—

stav provádění nařízení,

| — | problémy, které se objevily při provádění, |
| --- | --- |

—

problémy, které se objevily při provádění,

| — | změny nezbytné ke zvýšení efektivity. |
| --- | --- |

—

změny nezbytné ke zvýšení efektivity.

| 2.12 | Všechny členské státy mají za současného stavu k dispozici nezbytné právní předpisy a správní systémy k uplatňování a dodržování nařízení. Dosud bylo provedeno 2 273 oznámení o vývozu (z nichž více než 80 % připadá na Německo, Spojené království, Nizozemsko, Francii a Španělsko) a počet dovážejících zemí se zvýšil ze 70 v roce 2003 na 101 v roce 2005. |
| --- | --- |

2.12

Všechny členské státy mají za současného stavu k dispozici nezbytné právní předpisy a správní systémy k uplatňování a dodržování nařízení. Dosud bylo provedeno 2 273 oznámení o vývozu (z nichž více než 80 % připadá na Německo, Spojené království, Nizozemsko, Francii a Španělsko) a počet dovážejících zemí se zvýšil ze 70 v roce 2003 na 101 v roce 2005.

| 2.13 | Kritický bod systému představují systémy celního dohledu. Je tedy zapotřebí jednak těsnější spolupráce mezi určenými vnitrostátními orgány a celními úřady na základě pravidelné výměny informací, a jednak jasnějších ustanovení, zejména co se týče zvláštních povinností pro vývozce a použití lepších nástrojů dohledu nad kombinovanou nomenklaturou a sazebníkem Společenství TARIC. |
| --- | --- |

2.13

Kritický bod systému představují systémy celního dohledu. Je tedy zapotřebí jednak těsnější spolupráce mezi určenými vnitrostátními orgány a celními úřady na základě pravidelné výměny informací, a jednak jasnějších ustanovení, zejména co se týče zvláštních povinností pro vývozce a použití lepších nástrojů dohledu nad kombinovanou nomenklaturou a sazebníkem Společenství TARIC.

| 2.14 | Výbor souhlasí s tím, že je zapotřebí harmonizovaný přístup ze strany Komise zaměřený na zlepšení ochrany lidského zdraví a životního prostředí v dovážejících, zvláště rozvojových, zemích, a s potřebou použít rychlé, jasné a transparentní mechanismy založené na plynulých a jednotných postupech, které umožňují bez byrokratických překážek a zpoždění zajistit odpovídající informace z dovážejících zemí o vývozech nebezpečných chemických látek z EU. |
| --- | --- |

2.14

Výbor souhlasí s tím, že je zapotřebí harmonizovaný přístup ze strany Komise zaměřený na zlepšení ochrany lidského zdraví a životního prostředí v dovážejících, zvláště rozvojových, zemích, a s potřebou použít rychlé, jasné a transparentní mechanismy založené na plynulých a jednotných postupech, které umožňují bez byrokratických překážek a zpoždění zajistit odpovídající informace z dovážejících zemí o vývozech nebezpečných chemických látek z EU.

3.   Návrh Komise

| 3.1 | Návrh nového nařízení Komise kromě opravy právního základu, kvůli němuž bylo zrušeno nařízení (ES) č. 304/2003, stanoví ve srovnání s minulostí změny týkající se těchto hledisek:






  — | nový právní základ, |
| --- | --- | --- |

3.1

Návrh nového nařízení Komise kromě opravy právního základu, kvůli němuž bylo zrušeno nařízení (ES) č. 304/2003, stanoví ve srovnání s minulostí změny týkající se těchto hledisek:

—

nový právní základ,

| — | nové definice. Je třeba rozšířit definici „vývozce“ a upravit pojem „přípravku“, |
| --- | --- |

—

nové definice. Je třeba rozšířit definici „vývozce“ a upravit pojem „přípravku“,

| — | nový postup výslovného souhlasu, |
| --- | --- |

—

nový postup výslovného souhlasu,

| — | posílení a zpřísnění celního dohledu, |
| --- | --- |

—

posílení a zpřísnění celního dohledu,

| — | nová pravidla projednávání ve výborech (7). |
| --- | --- |

—

nová pravidla projednávání ve výborech (7).

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | Výbor potvrzuje svoji plnou podporu strategiím Společenství ve prospěch udržitelného rozvoje, včetně dobrovolného rámce SAICM (8), a zdůrazňuje nutnost preventivního přístupu k regulaci chemických látek s cílem předejít možným negativním vlivům na lidské zdraví a životní prostředí, jak několikrát (9) zdůraznil ve svém příspěvku k právním předpisům REACH. |
| --- | --- |

4.1

Výbor potvrzuje svoji plnou podporu strategiím Společenství ve prospěch udržitelného rozvoje, včetně dobrovolného rámce SAICM (8), a zdůrazňuje nutnost preventivního přístupu k regulaci chemických látek s cílem předejít možným negativním vlivům na lidské zdraví a životní prostředí, jak několikrát (9) zdůraznil ve svém příspěvku k právním předpisům REACH.

| 4.2 | Právě z tohoto hlediska EHSV podporoval zavedení systému REACH, zejména posílení účasti výrobních, dovážejících nebo uživatelských podniků na vypracovávání dokumentace o chemických látkách pro účely registrace a prvního hodnocení rizik. Proto EHSV kladně hodnotil vytvoření evropského registračního systému a orgánu Společenství pro jeho řízení (10). |
| --- | --- |

4.2

Právě z tohoto hlediska EHSV podporoval zavedení systému REACH, zejména posílení účasti výrobních, dovážejících nebo uživatelských podniků na vypracovávání dokumentace o chemických látkách pro účely registrace a prvního hodnocení rizik. Proto EHSV kladně hodnotil vytvoření evropského registračního systému a orgánu Společenství pro jeho řízení (10).

| 4.2.1 | EHSV vybízí Komisi, aby v rámci informování, které je stanoveno ve zvláštních právních předpisech o nebezpečných chemických látkách, přezkoumala seznam výrobků nebezpečných pro lidské zdraví a životní prostředí a nahradila je méně nebezpečnými výrobky a přípravky v případech, kdy byly na základě technologického výzkumu a inovací vypracovány a testovány konkrétní alternativy. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV vybízí Komisi, aby v rámci informování, které je stanoveno ve zvláštních právních předpisech o nebezpečných chemických látkách, přezkoumala seznam výrobků nebezpečných pro lidské zdraví a životní prostředí a nahradila je méně nebezpečnými výrobky a přípravky v případech, kdy byly na základě technologického výzkumu a inovací vypracovány a testovány konkrétní alternativy.

| 4.3 | EHSV vždy podporoval aktivní úlohu Evropské komise při plnění a provádění Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu (PIC) v souvislosti s mezinárodním obchodem s nebezpečnými chemickými látkami a pesticidy, a stejně tak Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách (POP) zaměřené na zamezení výroby a používání určitých chemických látek, z nichž je devět druhů pesticidů. Výbor měl ostatně možnost se k této problematice nedávno vyjádřit (11). |
| --- | --- |

4.3

EHSV vždy podporoval aktivní úlohu Evropské komise při plnění a provádění Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu (PIC) v souvislosti s mezinárodním obchodem s nebezpečnými chemickými látkami a pesticidy, a stejně tak Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách (POP) zaměřené na zamezení výroby a používání určitých chemických látek, z nichž je devět druhů pesticidů. Výbor měl ostatně možnost se k této problematice nedávno vyjádřit (11).

| 4.4 | Výbor se domnívá, že přísnější ustanovení uvedená v nařízení (ES) č. 304/2003 zrušeném Soudním dvorem z důvodu nesprávného právního základu a převzatá stávajícím novým návrhem nařízení (12) tvoří prvek prvořadé důležitosti pro celosvětovou bezpečnost a regulaci nebezpečných chemických látek. |
| --- | --- |

4.4

Výbor se domnívá, že přísnější ustanovení uvedená v nařízení (ES) č. 304/2003 zrušeném Soudním dvorem z důvodu nesprávného právního základu a převzatá stávajícím novým návrhem nařízení (12) tvoří prvek prvořadé důležitosti pro celosvětovou bezpečnost a regulaci nebezpečných chemických látek.

| 4.5 | Výbor se také domnívá, že by bylo vhodné provést změny v právním předpisu, aby se zjednala náprava v nedostatcích v řízení a obtížích s prováděním, na které upozornila zpráva za období 2003–2005. |
| --- | --- |

4.5

Výbor se také domnívá, že by bylo vhodné provést změny v právním předpisu, aby se zjednala náprava v nedostatcích v řízení a obtížích s prováděním, na které upozornila zpráva za období 2003–2005.

| 4.6 | Výbor tedy souhlasí se záměrem Komise využít opravy právního základu nařízení v souladu s rozsudkem Soudního dvora (k této otázce se Výbor měl již kdysi možnost vyjádřit (13)) ke zvýšení efektivity právního předpisu Společenství a zajistit větší jasnost, transparentnost a právní jistotu jak pro vývozce, tak pro dovozce. |
| --- | --- |

4.6

Výbor tedy souhlasí se záměrem Komise využít opravy právního základu nařízení v souladu s rozsudkem Soudního dvora (k této otázce se Výbor měl již kdysi možnost vyjádřit (13)) ke zvýšení efektivity právního předpisu Společenství a zajistit větší jasnost, transparentnost a právní jistotu jak pro vývozce, tak pro dovozce.

| 4.7 | EHSV považuje za účelné zajistit novému navrženému předpisu Společenství právní jistotu, jednotnost a transparentnost, a to vylepšením definic „vývozce“, „přípravku“ a „chemické látky, na niž se vztahuje postup PIC“. |
| --- | --- |

4.7

EHSV považuje za účelné zajistit novému navrženému předpisu Společenství právní jistotu, jednotnost a transparentnost, a to vylepšením definic „vývozce“, „přípravku“ a „chemické látky, na niž se vztahuje postup PIC“.

| 4.8 | V zájmu přispění k procesu zjednodušování a byrokratického zpružnění a optimalizace časového horizontu EHSV plně souhlasí se stanovením možnosti dočasného pokračování vývozů, zatímco se vyvíjí další úsilí o získání výslovného souhlasu, jakož i s možností upustit od požadavku souhlasu v případě chemických látek určených k vývozu do zemí OECD. |
| --- | --- |

4.8

V zájmu přispění k procesu zjednodušování a byrokratického zpružnění a optimalizace časového horizontu EHSV plně souhlasí se stanovením možnosti dočasného pokračování vývozů, zatímco se vyvíjí další úsilí o získání výslovného souhlasu, jakož i s možností upustit od požadavku souhlasu v případě chemických látek určených k vývozu do zemí OECD.

| 4.9 | Výbor rovněž zdůrazňuje, že je důležité, aby žádosti o souhlas a o jeho pravidelný přezkum byly podávány prostřednictvím Komise, a předcházelo se tak zbytečnému překrývání nebo zdvojení úsilí i nedorozuměním a nejistotám v dovážejících zemích. Domnívá se, že finanční a lidské zdroje, které mají útvary Komise a zejména Společné výzkumné středisko pro tento účel k dispozici, musí být schopné zajistit i harmonizované informační a vzdělávací balíčky, příručky a bezpečnostní listy pro různé druhy využití a konečně i dialog s dovážejícími zeměmi, zejména rozvojovými, aby bylo možné určit a vyřešit problémy spojené s oznámeními o dovozu/vývozu. |
| --- | --- |

4.9

Výbor rovněž zdůrazňuje, že je důležité, aby žádosti o souhlas a o jeho pravidelný přezkum byly podávány prostřednictvím Komise, a předcházelo se tak zbytečnému překrývání nebo zdvojení úsilí i nedorozuměním a nejistotám v dovážejících zemích. Domnívá se, že finanční a lidské zdroje, které mají útvary Komise a zejména Společné výzkumné středisko pro tento účel k dispozici, musí být schopné zajistit i harmonizované informační a vzdělávací balíčky, příručky a bezpečnostní listy pro různé druhy využití a konečně i dialog s dovážejícími zeměmi, zejména rozvojovými, aby bylo možné určit a vyřešit problémy spojené s oznámeními o dovozu/vývozu.

| 4.9.1 | Vzhledem k závažnosti pracovních úrazů, které nebezpečné chemické látky někdy způsobují, a také s ohledem na příslušné mezinárodní úmluvy MOP (14) Výbor zdůrazňuje, že je důležité, aby informace uvedené na označení a na bezpečnostních technických listech byly v mateřském jazyce dovážející země, z čehož by měli prospěch nepřímí i koneční spotřebitelé a především ti, kdo pracují v zemědělství a v malých a středních podnicích. |
| --- | --- |

4.9.1

Vzhledem k závažnosti pracovních úrazů, které nebezpečné chemické látky někdy způsobují, a také s ohledem na příslušné mezinárodní úmluvy MOP (14) Výbor zdůrazňuje, že je důležité, aby informace uvedené na označení a na bezpečnostních technických listech byly v mateřském jazyce dovážející země, z čehož by měli prospěch nepřímí i koneční spotřebitelé a především ti, kdo pracují v zemědělství a v malých a středních podnicích.

| 4.10 | Výbor se domnívá, že zásadním předpokladem účinného, správného a transparentního fungování mechanismů stanovených v navrženém předpisu jsou systémy celního dohledu a maximální spolupráce mezi celními orgány a určenými vnitrostátními orgány při provádění tohoto nařízení. Navržené vylepšení v oblasti integrace „výstražných označení“ do kombinované nomenklatury a vypracování verze databáze EDEXIM určené konkrétně pro celní orgány musí doplňovat systematická a harmonizovaná informační a vzdělávací opatření na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

4.10

Výbor se domnívá, že zásadním předpokladem účinného, správného a transparentního fungování mechanismů stanovených v navrženém předpisu jsou systémy celního dohledu a maximální spolupráce mezi celními orgány a určenými vnitrostátními orgány při provádění tohoto nařízení. Navržené vylepšení v oblasti integrace „výstražných označení“ do kombinované nomenklatury a vypracování verze databáze EDEXIM určené konkrétně pro celní orgány musí doplňovat systematická a harmonizovaná informační a vzdělávací opatření na úrovni Společenství.

| 4.11 | Výbor je toho názoru, že nové právní předpisy by měly stanovit jak vypracování příručky k provádění a informační dokumentace, tak i organizování vzdělávacích akcí na základě standardů Společenství, a to především v případě nově přistoupivších členských států. |
| --- | --- |

4.11

Výbor je toho názoru, že nové právní předpisy by měly stanovit jak vypracování příručky k provádění a informační dokumentace, tak i organizování vzdělávacích akcí na základě standardů Společenství, a to především v případě nově přistoupivších členských států.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko EHSV ze dne 20. června 2002 k návrhu nařízení Rady o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek, Úř. věst. C 241, 7.10.2002, s. 50.

1

(2)  Rotterdamská úmluva, která byla podepsána 11. září 1998 a vstoupila v platnost 24. února 2004, upravuje vývoz a dovoz některých nebezpečných chemických látek a pesticidů a vychází ze základní zásady předchozího souhlasu (tzv. postup PIC, prior informed consent) dovozce chemické látky. V současnosti postupu PIC podle úmluvy podléhá více než 30 chemických látek.

2

(3)  Viz stanovisko v poznámce pod čarou č. 1 (pozn. překl.: není k dispozici v češtině).

3

(4)  Následně pozměněné nařízením Komise (ES) č. 777/2006.

4

(5)  Viz ITACA, č. 3 (prosinec 2006), s. 8 – ROMA, Sergio Gigli (pozn. překl. – není k dispozici v češtině).

5

(6)  Viz KOM(2006) 747 ze dne 30. listopadu 2006.

6

(7)  Viz rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi, pozměněné v červenci 2006.

7

(8)  Strategický přístup k mezinárodnímu nakládání s chemickými látkami (SAICM, Strategic Approach to International Chemicals Management – UNEP).

8

(9)  Viz stanoviska CESE 524/2004 a 850/2005 o právních předpisech v oblasti chemických látek (REACH). Úř. věst. C 112, 30.4.2004 a Úř. věst. C 294, 25.11.2005.

9

(10)  Viz stanovisko CESE 524/2004, odstavec 3.1 (pozn. překl. – není k dispozici v češtině). Úř. věst. C 112, 30.4.2004.

10

(11)  Viz stanovisko NAT/331, CESE 23/2007. Úř. věst. C 93, 27.4.2007

11

(12)  Vývoz každé v EU zakázané nebo přísně regulované chemické látky nebo prostředku proti škůdcům a také sloučenin obsahujících tyto látky musí být podle právních předpisů Společenství doprovázen oznámením, jakož i výslovným souhlasem dovozce. To platí pro chemické látky, které splňují náležitosti způsobilosti pro oznámení v rámci PIC, i když nespadají do oblasti působnosti úmluvy a nejsou mezi látkami, které již podléhají postupu PIC.

12

(13)  Viz poznámka pod čarou č. 1, odstavec 5.10.

13

(14)  Viz čl. 7 a 8 mezinárodní Úmluvy MOP č. 170 o bezpečnosti při používání chemikálií v práci, 1990 a čl. 9, 10 a 22 mezinárodní Úmluvy MOP č. 174 o předcházení vážným nehodám v průmyslu, 1993.

14

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/44

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh

KOM(2006) 388 v konečném znění – 2006/0136 COD

(2007/C 175/12)

Dne 15. ledna 2006 se Rada, v souladu s čl. 37 odst. 2 a čl. 152 odst. 4 b) Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. května 2007. Zpravodajem byl pan VAN OORSCHOT.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 31. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 65 hlasy pro, 1 hlasem proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Shrnutí závěrů a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá návrh Komise zaměřený na dokončení nového nařízení o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (fungicidy, insekticidy, herbicidy atd. určené pro zemědělství a zahradnictví). |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá návrh Komise zaměřený na dokončení nového nařízení o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (fungicidy, insekticidy, herbicidy atd. určené pro zemědělství a zahradnictví).

| 1.2 | Kromě uvádění bezpečných a kvalitních přípravků na ochranu rostlin na trh je další velmi důležitou prioritou udržitelné a bezpečné využívání těchto výrobků. Výbor tedy vítá, že současně s projednávaným návrhem nařízení Komise předložila návrh směrnice upravující udržitelné využívání přípravků na ochranu rostlin. |
| --- | --- |

1.2

Kromě uvádění bezpečných a kvalitních přípravků na ochranu rostlin na trh je další velmi důležitou prioritou udržitelné a bezpečné využívání těchto výrobků. Výbor tedy vítá, že současně s projednávaným návrhem nařízení Komise předložila návrh směrnice upravující udržitelné využívání přípravků na ochranu rostlin.

| 1.3 | EHSV konstatuje, že úvahy vyjádřené v návrhu silně zdůrazňují prevenci a omezení negativních dopadů přípravků na ochranu rostlin na člověka a na životní prostředí. Domnívá se, že je prvořadé předcházet neblahým vlivům přípravků na ochranu rostlin na životní prostředí a na člověka. EHSV zdůrazňuje, že z hlediska udržitelnosti je také nutno zohlednit vyváženým způsobem hospodářské zájmy. Většina spotřebitelů má dnes kromě rostoucího zájmu o výrobky ekologického zemědělství především zájem o výrobky dobré kvality, které jsou k dispozici během celého roku a za přijatelnou cenu. V této souvislosti je pro spotřebitele bezpečnost výrobku nezbytnou podmínkou. To vyžaduje velké úsilí v hodnotovém řetězci zemědělské výroby. Dostatečná dostupnost bezpečných a kvalitních přípravků na ochranu rostlin je v tomto ohledu bezpodmínečně nutná. |
| --- | --- |

1.3

EHSV konstatuje, že úvahy vyjádřené v návrhu silně zdůrazňují prevenci a omezení negativních dopadů přípravků na ochranu rostlin na člověka a na životní prostředí. Domnívá se, že je prvořadé předcházet neblahým vlivům přípravků na ochranu rostlin na životní prostředí a na člověka. EHSV zdůrazňuje, že z hlediska udržitelnosti je také nutno zohlednit vyváženým způsobem hospodářské zájmy. Většina spotřebitelů má dnes kromě rostoucího zájmu o výrobky ekologického zemědělství především zájem o výrobky dobré kvality, které jsou k dispozici během celého roku a za přijatelnou cenu. V této souvislosti je pro spotřebitele bezpečnost výrobku nezbytnou podmínkou. To vyžaduje velké úsilí v hodnotovém řetězci zemědělské výroby. Dostatečná dostupnost bezpečných a kvalitních přípravků na ochranu rostlin je v tomto ohledu bezpodmínečně nutná.

| 1.4 | EHSV je znepokojen zavedením kritérií pro povolení přípravků na ochranu rostlin na základě vnitřních vlastností účinných látek a jejich důsledky pro inovaci nových a kvalitnějších přípravků. V případě striktního použití by mohlo dojít k tomu, že látka, která nesplňuje jedno z kritérií, ale která představuje zlepšení všech ostatních, nedostane povolení. EHSV žádá o zhodnocení rizik s větším zohledněním skutečného využívání a expozice. |
| --- | --- |

1.4

EHSV je znepokojen zavedením kritérií pro povolení přípravků na ochranu rostlin na základě vnitřních vlastností účinných látek a jejich důsledky pro inovaci nových a kvalitnějších přípravků. V případě striktního použití by mohlo dojít k tomu, že látka, která nesplňuje jedno z kritérií, ale která představuje zlepšení všech ostatních, nedostane povolení. EHSV žádá o zhodnocení rizik s větším zohledněním skutečného využívání a expozice.

| 1.5 | EHSV se domnívá, že návrh zonálního povolení a vzájemného uznávání je prvním krokem k celkovému evropskému sladění povolení. EHSV navrhuje, aby vzájemné uznávání povolení bylo možné mezi zónami, když se jedná o (sousední) země, ve kterých jsou podobné klimatické a zemědělské podmínky. |
| --- | --- |

1.5

EHSV se domnívá, že návrh zonálního povolení a vzájemného uznávání je prvním krokem k celkovému evropskému sladění povolení. EHSV navrhuje, aby vzájemné uznávání povolení bylo možné mezi zónami, když se jedná o (sousední) země, ve kterých jsou podobné klimatické a zemědělské podmínky.

| 1.6 | EHSV souhlasí se zásadou srovnávacího posouzení přípravků na ochranu rostlin, které obsahují látky, jež by měly být nahrazeny. EHSV je nicméně pro méně časté hodnocení a použití normálního období ochrany údajů pro tyto látky, aby byla zachována jistá ochota průmyslu investovat do těchto látek a předešlo se tak problematickým situacím v oblasti zemědělství. |
| --- | --- |

1.6

EHSV souhlasí se zásadou srovnávacího posouzení přípravků na ochranu rostlin, které obsahují látky, jež by měly být nahrazeny. EHSV je nicméně pro méně časté hodnocení a použití normálního období ochrany údajů pro tyto látky, aby byla zachována jistá ochota průmyslu investovat do těchto látek a předešlo se tak problematickým situacím v oblasti zemědělství.

| 1.7 | EHSV se domnívá, že návrh neobsahuje dostatečné pobídky, pokud se týče povolení přípravků na ochranu rostlin pro méně významná použití. EHSV navrhuje dvě opatření ke zlepšení: za prvé navrhuje, aby se zavedl systém, podle něhož by první žadatel využíval delší ochrany údajů a zároveň přidával méně významná použití, a za druhé vyzývá Komisi, aby usnadnila vypracování aktualizovaného seznamu, který by obsahoval všechna povolená (méně významná) použití pro členské státy. |
| --- | --- |

1.7

EHSV se domnívá, že návrh neobsahuje dostatečné pobídky, pokud se týče povolení přípravků na ochranu rostlin pro méně významná použití. EHSV navrhuje dvě opatření ke zlepšení: za prvé navrhuje, aby se zavedl systém, podle něhož by první žadatel využíval delší ochrany údajů a zároveň přidával méně významná použití, a za druhé vyzývá Komisi, aby usnadnila vypracování aktualizovaného seznamu, který by obsahoval všechna povolená (méně významná) použití pro členské státy.

2.   Úvod

2.1   Obecné informace

| 2.1.1 | Přípravky na ochranu rostlin jsou využívány za účelem ochrany a v zájmu zdraví rostlin. Umožňují zemědělcům zvyšovat jejich výnos a vyrábět s větší flexibilitou. Toto zaručuje spolehlivou výrobu bezpečných (potravinářských) výrobků za přijatelné ceny ve vlastním regionu. |
| --- | --- |

2.1.1

Přípravky na ochranu rostlin jsou využívány za účelem ochrany a v zájmu zdraví rostlin. Umožňují zemědělcům zvyšovat jejich výnos a vyrábět s větší flexibilitou. Toto zaručuje spolehlivou výrobu bezpečných (potravinářských) výrobků za přijatelné ceny ve vlastním regionu.

| 2.1.2 | Většina evropských spotřebitelů je čím dál náročnější, co se týče kvality výživy a dostupnosti potravin po celý rok. Dále považuje bezpečnost potravin za absolutní podmínku a samozřejmost. Pro zemědělský výrobní řetězec to jsou důležité výzvy. Je nezbytné mít k dispozici dostatečně širokou paletu bezpečných a kvalitních přípravků na ochranu rostlin, aby bylo možno vyhovět požadavkům této velké skupiny spotřebitelů. |
| --- | --- |

2.1.2

Většina evropských spotřebitelů je čím dál náročnější, co se týče kvality výživy a dostupnosti potravin po celý rok. Dále považuje bezpečnost potravin za absolutní podmínku a samozřejmost. Pro zemědělský výrobní řetězec to jsou důležité výzvy. Je nezbytné mít k dispozici dostatečně širokou paletu bezpečných a kvalitních přípravků na ochranu rostlin, aby bylo možno vyhovět požadavkům této velké skupiny spotřebitelů.

| 2.1.3 | Faktem zůstává, že využívání přípravků na ochranu rostlin se může neblaze odrazit na zemědělských ekosystémech, může vykazovat nebezpečí pro zdraví uživatelů, ovlivňovat kvalitu potravin a mít neblahý dopad na zdraví spotřebitelů, obzvláště když zůstanou rezidua škodlivin přípravků na ochranu rostlin v potravinách z důvodu nevědomého použití těchto přípravků (v nesouladu s osvědčenými postupy). |
| --- | --- |

2.1.3

Faktem zůstává, že využívání přípravků na ochranu rostlin se může neblaze odrazit na zemědělských ekosystémech, může vykazovat nebezpečí pro zdraví uživatelů, ovlivňovat kvalitu potravin a mít neblahý dopad na zdraví spotřebitelů, obzvláště když zůstanou rezidua škodlivin přípravků na ochranu rostlin v potravinách z důvodu nevědomého použití těchto přípravků (v nesouladu s osvědčenými postupy).

2.2   Regulační rámec

| 2.2.1 | Předložený návrh nařízení je náhradou stávající směrnice 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh, která se zaměřuje na prevenci rizik u zdroje prostřednictvím velmi komplexního postupu hodnocení rizik všech účinných látek a přípravků, které je obsahují, dříve než může být povoleno jejich uvedení na trh a jejich využívání. |
| --- | --- |

2.2.1

Předložený návrh nařízení je náhradou stávající směrnice 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh, která se zaměřuje na prevenci rizik u zdroje prostřednictvím velmi komplexního postupu hodnocení rizik všech účinných látek a přípravků, které je obsahují, dříve než může být povoleno jejich uvedení na trh a jejich využívání.

| 2.2.2 | Návrh také obsahuje zrušení stávající směrnice 79/117/EHS, kterou se zakazuje uvádění na trh a používání přípravků na ochranu rostlin obsahujících určité účinné látky. |
| --- | --- |

2.2.2

Návrh také obsahuje zrušení stávající směrnice 79/117/EHS, kterou se zakazuje uvádění na trh a používání přípravků na ochranu rostlin obsahujících určité účinné látky.

| 2.2.3 | Regulační rámec Společenství týkající se přípravků na ochranu rostlin obsahuje mimo jiné nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS, která stanoví maximální limity reziduí účinných látek v zemědělských produktech. |
| --- | --- |

2.2.3

Regulační rámec Společenství týkající se přípravků na ochranu rostlin obsahuje mimo jiné nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS, která stanoví maximální limity reziduí účinných látek v zemědělských produktech.

| 2.2.4 | Návrh nařízení je předložen společně s návrhem směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro akce Společenství k dosažení udržitelného využívání pesticidů (KOM(2006) 373 v konečném znění). Cílem je řídit používání a distribuci pesticidů, pakliže tyto fáze nejsou pokryty v návrhu projednávaného nařízení. |
| --- | --- |

2.2.4

Návrh nařízení je předložen společně s návrhem směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro akce Společenství k dosažení udržitelného využívání pesticidů (KOM(2006) 373 v konečném znění). Cílem je řídit používání a distribuci pesticidů, pakliže tyto fáze nejsou pokryty v návrhu projednávaného nařízení.

2.3   Souvislosti návrhu

| 2.3.1 | Jako pokračování hodnocení směrnice 91/414/EHS, které uskutečnila Komise, Evropský parlament a Rada požádaly v roce 2001, aby byla směrnice přezkoumána s cílem:






  — | stanovit kritéria pro povolení účinných látek, |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Jako pokračování hodnocení směrnice 91/414/EHS, které uskutečnila Komise, Evropský parlament a Rada požádaly v roce 2001, aby byla směrnice přezkoumána s cílem:

—

stanovit kritéria pro povolení účinných látek,

| — | posílit kritéria pro povolení látek představujících vysoké riziko, |
| --- | --- |

—

posílit kritéria pro povolení látek představujících vysoké riziko,

| — | zavést zjednodušený postup pro látky představující nízké riziko, |
| --- | --- |

—

zavést zjednodušený postup pro látky představující nízké riziko,

| — | zavést zásadu srovnávacího posouzení a náhrady, |
| --- | --- |

—

zavést zásadu srovnávacího posouzení a náhrady,

| — | zlepšit vzájemné uznávání zavedením zón, v nichž jsou přípravky na ochranu rostlin povoleny. |
| --- | --- |

—

zlepšit vzájemné uznávání zavedením zón, v nichž jsou přípravky na ochranu rostlin povoleny.

| 2.3.2 | Po intenzivním období konzultace (5 let) zainteresovaných stran a analýzy dopadů předložila Komise v červenci roku 2006 návrh revize směrnice 91/414/EHS. Ve snaze více zjednodušit a sladit legislativy členských států EU Komise rozhodla nahradit směrnici nařízením. |
| --- | --- |

2.3.2

Po intenzivním období konzultace (5 let) zainteresovaných stran a analýzy dopadů předložila Komise v červenci roku 2006 návrh revize směrnice 91/414/EHS. Ve snaze více zjednodušit a sladit legislativy členských států EU Komise rozhodla nahradit směrnici nařízením.

2.4   Shrnutí návrhu

| 2.4.1 | Pozitivní seznam účinných látek stanovil na úrovni EU Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat. Povolení účinných látek se uskutečňuje na základě série jasných kritérií, které mají zajistit vysokou úroveň ochrany člověka, zvířat a životního prostředí. |
| --- | --- |

2.4.1

Pozitivní seznam účinných látek stanovil na úrovni EU Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat. Povolení účinných látek se uskutečňuje na základě série jasných kritérií, které mají zajistit vysokou úroveň ochrany člověka, zvířat a životního prostředí.

| 2.4.2 | Při posouzení účinné látky musí existovat aspoň jedno bezpečné využití pro uživatele a spotřebitele a nesmí být zjištěn žádný nepřijatelný dopad na životní prostředí. Pro různé fáze posouzení a rozhodnutí o povolení účinných látek jsou stanoveny jasné termíny. |
| --- | --- |

2.4.2

Při posouzení účinné látky musí existovat aspoň jedno bezpečné využití pro uživatele a spotřebitele a nesmí být zjištěn žádný nepřijatelný dopad na životní prostředí. Pro různé fáze posouzení a rozhodnutí o povolení účinných látek jsou stanoveny jasné termíny.

| 2.4.3 | Členské státy jsou i nadále zodpovědné za vnitrostátní povolení přípravků na ochranu rostlin, které musí být založeny na seznamu povolených účinných látek. |
| --- | --- |

2.4.3

Členské státy jsou i nadále zodpovědné za vnitrostátní povolení přípravků na ochranu rostlin, které musí být založeny na seznamu povolených účinných látek.

| 2.4.4 | Při vnitrostátním posuzování povolovacích spisů musí členské státy v případě potřeby používat jednotná kritéria a zohlednit národní specifičnosti. |
| --- | --- |

2.4.4

Při vnitrostátním posuzování povolovacích spisů musí členské státy v případě potřeby používat jednotná kritéria a zohlednit národní specifičnosti.

| 2.4.5 | Pokud se týče látek představujících nízké a normální riziko, Komise předpokládá systém zonálního povolení, který stanoví povinnost vzájemného uznávání povolení pro přípravky na ochranu rostlin. Podle tohoto systému posuzuje žádost o státní povolení určité účinné látky členský stát jedné ze tří navržených klimatických zón (Komise dělí EU na tři zóny). Tato látka může být povolena pouze v těch členských státech, ve kterých výrobce této látky podal žádost o vzájemné uznání příslušného povolení. |
| --- | --- |

2.4.5

Pokud se týče látek představujících nízké a normální riziko, Komise předpokládá systém zonálního povolení, který stanoví povinnost vzájemného uznávání povolení pro přípravky na ochranu rostlin. Podle tohoto systému posuzuje žádost o státní povolení určité účinné látky členský stát jedné ze tří navržených klimatických zón (Komise dělí EU na tři zóny). Tato látka může být povolena pouze v těch členských státech, ve kterých výrobce této látky podal žádost o vzájemné uznání příslušného povolení.

3.   Obecné poznámky

3.1   Význam přípravků na ochranu rostlin pro zásobování kvalitními potravinami v EU

| 3.1.1 | V preambuli projednávaného dokumentu jsou vyjmenovány úvahy, které vedly k návrhu nařízení. Je nutno k nim explicitně připojit význam dostatečného množství přípravků na ochranu rostlin pro bezpečné, jisté a vysoce kvalitní zásobování potravinami ve prospěch náročného evropského spotřebitele. |
| --- | --- |

3.1.1

V preambuli projednávaného dokumentu jsou vyjmenovány úvahy, které vedly k návrhu nařízení. Je nutno k nim explicitně připojit význam dostatečného množství přípravků na ochranu rostlin pro bezpečné, jisté a vysoce kvalitní zásobování potravinami ve prospěch náročného evropského spotřebitele.

3.2   Podmínečná dočasná povolení

| 3.2.1 | Předložený dokument nepředpokládá pro členské státy možnost přidělení dočasného povolení na státní úrovni. To může způsobit, že vylepšené látky mohou přijít na trh později ve srovnání se současnou situací. Komise se snaží tomu předcházet tím, že stanovuje kratší lhůty, které musí umožnit rychlejší zapsání nových látek do pozitivního seznamu. |
| --- | --- |

3.2.1

Předložený dokument nepředpokládá pro členské státy možnost přidělení dočasného povolení na státní úrovni. To může způsobit, že vylepšené látky mohou přijít na trh později ve srovnání se současnou situací. Komise se snaží tomu předcházet tím, že stanovuje kratší lhůty, které musí umožnit rychlejší zapsání nových látek do pozitivního seznamu.

| 3.2.2 | EHSV navrhuje, aby se do nařízení začlenila možnost udělení dočasného povolení na státní úrovni v případech, kdy byly překročeny stanovené lhůty z důvodu administrativního zpoždění a kdy byla splněna povinnost vyplývající z nařízení (ES) č. 396/2005 o maximálních limitech reziduí. |
| --- | --- |

3.2.2

EHSV navrhuje, aby se do nařízení začlenila možnost udělení dočasného povolení na státní úrovni v případech, kdy byly překročeny stanovené lhůty z důvodu administrativního zpoždění a kdy byla splněna povinnost vyplývající z nařízení (ES) č. 396/2005 o maximálních limitech reziduí.

4.   Zvláštní poznámky

4.1   Přístup k riziku při uplatnění požadavků a podmínek týkajících se schválení

| 4.1.1 | V článku 4 návrh projednává kritéria pro schválení účinných látek a odvolává se v této souvislosti na přílohu II. V případě striktního použití těchto kritérií se může stát, že účinné látky nebudou povoleny na základě pouze jedné vlastnosti, protože musí být splněny vždy všechny požadavky. |
| --- | --- |

4.1.1

V článku 4 návrh projednává kritéria pro schválení účinných látek a odvolává se v této souvislosti na přílohu II. V případě striktního použití těchto kritérií se může stát, že účinné látky nebudou povoleny na základě pouze jedné vlastnosti, protože musí být splněny vždy všechny požadavky.

| 4.1.2 | Kritéria pro povolení pro přípravky na ochranu rostlin, která spočívají pouze na vnitřních vlastnostech jejich účinných látek a která neberou zřetel ani na skutečné využívání ani na expozici, poškozují zásadu rozhodování, založenou na posuzování rizik. To bude mít za následek, že z trhu postupně zmizí řada stávajících přípravků/využití, které by mohly být užitečné v případě, že vznikne potřeba mít k dispozici mnoho přípravků. |
| --- | --- |

4.1.2

Kritéria pro povolení pro přípravky na ochranu rostlin, která spočívají pouze na vnitřních vlastnostech jejich účinných látek a která neberou zřetel ani na skutečné využívání ani na expozici, poškozují zásadu rozhodování, založenou na posuzování rizik. To bude mít za následek, že z trhu postupně zmizí řada stávajících přípravků/využití, které by mohly být užitečné v případě, že vznikne potřeba mít k dispozici mnoho přípravků.

| 4.1.3 | Proto je článek 4 proti tomu, aby byly na trh uvedeny obnovené přípravky, které, ačkoliv svědčí o zlepšení pro všechna kritéria, by nevyhověly požadavkům ani jednoho z nich. EHSV s tímto přístupem nemůže souhlasit, protože zbytečně brání inovaci nových a lepších látek. Domnívá se, že je nutno použít vnitřní kritéria ke schválení pouze pro stanovení náhradníků, a ne pro předběžné zamítnutí přípravků bez hlubšího posouzení. |
| --- | --- |

4.1.3

Proto je článek 4 proti tomu, aby byly na trh uvedeny obnovené přípravky, které, ačkoliv svědčí o zlepšení pro všechna kritéria, by nevyhověly požadavkům ani jednoho z nich. EHSV s tímto přístupem nemůže souhlasit, protože zbytečně brání inovaci nových a lepších látek. Domnívá se, že je nutno použít vnitřní kritéria ke schválení pouze pro stanovení náhradníků, a ne pro předběžné zamítnutí přípravků bez hlubšího posouzení.

4.2   Rozšíření zonálního povolení a vzájemného uznávání

| 4.2.1 | EHSV se domnívá, že systém zonálního povolení a vzájemného uznávání je významným krokem ke sladění evropského globálního režimu pro uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV se domnívá, že systém zonálního povolení a vzájemného uznávání je významným krokem ke sladění evropského globálního režimu pro uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh.

| 4.2.2 | Zavedení povinného vzájemného uznávání povolení v členských státech téže zóny, paralelně k normálnímu povolovacímu řízení na státní úrovni, umožňuje vyhnout se zdvojení úsilí v členských státech a zajistit větší dostupnost obnovených a ekologických přípravků na ochranu rostlin. |
| --- | --- |

4.2.2

Zavedení povinného vzájemného uznávání povolení v členských státech téže zóny, paralelně k normálnímu povolovacímu řízení na státní úrovni, umožňuje vyhnout se zdvojení úsilí v členských státech a zajistit větší dostupnost obnovených a ekologických přípravků na ochranu rostlin.

| 4.2.3 | EHSV navrhuje, aby vzájemné uznávání povolení bylo možné mezi zónami, když se jedná o sousední země, ve kterých jsou podobné výrobní podmínky. |
| --- | --- |

4.2.3

EHSV navrhuje, aby vzájemné uznávání povolení bylo možné mezi zónami, když se jedná o sousední země, ve kterých jsou podobné výrobní podmínky.

| 4.2.4 | Co se týče použití ve sklenících nebo při ošetření po sklizni, Komise navrhuje přístup, který předpokládá povinnost vzájemného uznávání všemi členskými státy v každé zóně (článek 39). EHSV se domnívá, že je zapotřebí tento režim rozšířit na ošetření osiva jako významného pilíře integrovaného boje proti škůdcům (Integrated Pest Management/IPM). |
| --- | --- |

4.2.4

Co se týče použití ve sklenících nebo při ošetření po sklizni, Komise navrhuje přístup, který předpokládá povinnost vzájemného uznávání všemi členskými státy v každé zóně (článek 39). EHSV se domnívá, že je zapotřebí tento režim rozšířit na ošetření osiva jako významného pilíře integrovaného boje proti škůdcům (Integrated Pest Management/IPM).

4.3   Úprava srovnávacího posouzení

| 4.3.1 | Pokud se týče přípravků na ochranu rostlin spočívajících na kritičtějších látkách (které by mohly být předmětem náhrady), členský stát musí přistoupit ke srovnávacímu posouzení nejpozději čtyři roky poté, co bylo přiděleno povolení (článek 48). Cílem tohoto srovnávacího posouzení je najít náhradní přípravek, který by nahradil přípravek škodlivější, ledaže by tento škodlivější přípravek byl i nadále používán pro ochranu rostlin v případě výskytu rezistence. |
| --- | --- |

4.3.1

Pokud se týče přípravků na ochranu rostlin spočívajících na kritičtějších látkách (které by mohly být předmětem náhrady), členský stát musí přistoupit ke srovnávacímu posouzení nejpozději čtyři roky poté, co bylo přiděleno povolení (článek 48). Cílem tohoto srovnávacího posouzení je najít náhradní přípravek, který by nahradil přípravek škodlivější, ledaže by tento škodlivější přípravek byl i nadále používán pro ochranu rostlin v případě výskytu rezistence.

| 4.3.2 | Výbor se domnívá, že jak čtyřleté posouzení, tak sedmileté období ochrany dokumentace v případě látek, u nichž se uvažuje o náhradě, neposkytují dostatečnou bezpečnost pro průmysl a povedou k předčasnému stažení těchto přípravků z trhu, což by se mohlo neblaze odrazit v souvislosti s dostupností dostatečného množství přípravků, pokud jde o rezistenci a méně významné použití. |
| --- | --- |

4.3.2

Výbor se domnívá, že jak čtyřleté posouzení, tak sedmileté období ochrany dokumentace v případě látek, u nichž se uvažuje o náhradě, neposkytují dostatečnou bezpečnost pro průmysl a povedou k předčasnému stažení těchto přípravků z trhu, což by se mohlo neblaze odrazit v souvislosti s dostupností dostatečného množství přípravků, pokud jde o rezistenci a méně významné použití.

| 4.3.3 | EHSV je pro méně časté hodnocení a použití normálního období ochrany údajů pro látky, u kterých se uvažuje o náhradě, aby byla zachována jistá ochota průmyslu investovat do těchto látek a předešlo se tak problematickým situacím v oblasti zemědělství a v dalších oblastech v hodnotovém řetězci směrem ke spotřebiteli. |
| --- | --- |

4.3.3

EHSV je pro méně časté hodnocení a použití normálního období ochrany údajů pro látky, u kterých se uvažuje o náhradě, aby byla zachována jistá ochota průmyslu investovat do těchto látek a předešlo se tak problematickým situacím v oblasti zemědělství a v dalších oblastech v hodnotovém řetězci směrem ke spotřebiteli.

4.4   Nedostatek pobídek pro méně významná použití

| 4.4.1 | Článek 49 poskytuje možnost, zejména pro profesionální uživatele a organizace, požádat o rozšíření povolení přípravku na ochranu rostlin na méně významná použití. Dále členské státy vyzývá, aby uchovávaly aktualizovaný seznam méně významných použití. |
| --- | --- |

4.4.1

Článek 49 poskytuje možnost, zejména pro profesionální uživatele a organizace, požádat o rozšíření povolení přípravku na ochranu rostlin na méně významná použití. Dále členské státy vyzývá, aby uchovávaly aktualizovaný seznam méně významných použití.

| 4.4.2 | EHSV vítá tento článek, ale konstatuje, že nenavrhuje dostatečnou pobídku držitelům povolení s cílem pracovat na rozšíření pro méně významná použití. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV vítá tento článek, ale konstatuje, že nenavrhuje dostatečnou pobídku držitelům povolení s cílem pracovat na rozšíření pro méně významná použití.

| 4.4.3 | EHSV navrhuje, aby se držitelům povolení poskytoval bonus formou prodloužení doby ochrany údajů, když sami žádají jako první, po udělení povolení, o několik rozšíření pro méně významná použití. |
| --- | --- |

4.4.3

EHSV navrhuje, aby se držitelům povolení poskytoval bonus formou prodloužení doby ochrany údajů, když sami žádají jako první, po udělení povolení, o několik rozšíření pro méně významná použití.

| 4.4.4 | EHSV navrhuje, aby místo seznamu pro každý členský stát uvedeného v čl. 49 odst. 6, Komise usnadnila vypracování centrálního evropského seznamu méně významných použití, který by členské státy mohly konzultovat. |
| --- | --- |

4.4.4

EHSV navrhuje, aby místo seznamu pro každý členský stát uvedeného v čl. 49 odst. 6, Komise usnadnila vypracování centrálního evropského seznamu méně významných použití, který by členské státy mohly konzultovat.

4.5   Informace

| 4.5.1 | Nařízení předpokládá případnou povinnost informovat před použitím přípravku sousedy, kteří by mohli být vystaveni rozprášenému postřiku a kteří požádali o to, aby byli informováni (článek 30). |
| --- | --- |

4.5.1

Nařízení předpokládá případnou povinnost informovat před použitím přípravku sousedy, kteří by mohli být vystaveni rozprášenému postřiku a kteří požádali o to, aby byli informováni (článek 30).

| 4.5.2 | EHSV se domnívá, že je na místě prokázat transparentnost, co se týče použití přípravků na ochranu rostlin, ale že navržená povinnost informovat otřásá důvěru v legislativu, která je základem uvedení těchto přípravků na trh. Jedná se totiž o použití přípravků, které jsou považovány za bezpečné, zatímco povinnost informovat může svědčit o připuštění opaku. |
| --- | --- |

4.5.2

EHSV se domnívá, že je na místě prokázat transparentnost, co se týče použití přípravků na ochranu rostlin, ale že navržená povinnost informovat otřásá důvěru v legislativu, která je základem uvedení těchto přípravků na trh. Jedná se totiž o použití přípravků, které jsou považovány za bezpečné, zatímco povinnost informovat může svědčit o připuštění opaku.

| 4.5.3 | EHSV se domnívá, že provedení tohoto článku nezajišťuje vzájemné pochopení mezi uživateli a sousedy, ale že může striktně porušit sociální soudržnost ve venkovských komunitách, neboť tato povinnost informovat může vyvolat dojem, že se používají přípravky, jež nejsou bezpečné. Proto se tento předpis jeví jako kontraproduktivní. |
| --- | --- |

4.5.3

EHSV se domnívá, že provedení tohoto článku nezajišťuje vzájemné pochopení mezi uživateli a sousedy, ale že může striktně porušit sociální soudržnost ve venkovských komunitách, neboť tato povinnost informovat může vyvolat dojem, že se používají přípravky, jež nejsou bezpečné. Proto se tento předpis jeví jako kontraproduktivní.

V Bruselu dne 31. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/47

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o změně směrnice 2003/87/ES tak, aby se činnosti v oblasti letectví začlenily do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství

KOM(2006) 818 v konečném znění – 2006/0304 (COD)

(2007/C 175/13)

Dne 8. února 2007 se Rada, v souladu s čl. 175 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. května 2007. Zpravodajem byl pan ADAMS.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání dne 31. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 50 hlasy pro, 8 hlasů bylo proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor vítá návrh směrnice, jenž představuje pečlivě promyšlený a pragmatický přístup ke zmírnění a kompenzaci rychle rostoucího objemu emisí skleníkových plynů pocházejících z letectví. |
| --- | --- |

1.1

Výbor vítá návrh směrnice, jenž představuje pečlivě promyšlený a pragmatický přístup ke zmírnění a kompenzaci rychle rostoucího objemu emisí skleníkových plynů pocházejících z letectví.

| 1.2 | Začlenění letectví do oblasti působnosti systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (ETS) tento systém potenciálně posiluje a zvyšuje jeho robustnost jako vynikajícího modelu řešení emisí CO2 na globální úrovni. |
| --- | --- |

1.2

Začlenění letectví do oblasti působnosti systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (ETS) tento systém potenciálně posiluje a zvyšuje jeho robustnost jako vynikajícího modelu řešení emisí CO2 na globální úrovni.

| 1.3 | Návrh je realistický. Uznává sílu politických, ekonomických a spotřebitelských tlaků na pokračující rozvoj letecké dopravy a využívá tržní mechanismus ETS ke kompenzaci jednoho z hlavních vnějších škodlivých dopadů odvětví letectví. |
| --- | --- |

1.3

Návrh je realistický. Uznává sílu politických, ekonomických a spotřebitelských tlaků na pokračující rozvoj letecké dopravy a využívá tržní mechanismus ETS ke kompenzaci jednoho z hlavních vnějších škodlivých dopadů odvětví letectví.

| 1.4 | Návrh má přesto zranitelná místa. Stojí a padá s ETS – tento systém, který se u mnohých zúčastněných subjektů setkal s kritikou, přitom musí teprve prokázat své kvality a sám je závislý na spravedlivém přidělování povolenek na emise CO2, vynalézavých a inovativních investicích do snížení CO2 a na prosazení národních alokačních plánů v členských státech. |
| --- | --- |

1.4

Návrh má přesto zranitelná místa. Stojí a padá s ETS – tento systém, který se u mnohých zúčastněných subjektů setkal s kritikou, přitom musí teprve prokázat své kvality a sám je závislý na spravedlivém přidělování povolenek na emise CO2, vynalézavých a inovativních investicích do snížení CO2 a na prosazení národních alokačních plánů v členských státech.

| 1.5 | EHSV vítá začlenění všech letů směřujících do Evropy nebo počínajících v Evropě do tohoto systému od roku 2012, avšak domnívá se, že pro evropské provozovatele by počátečním rokem měl být rok 2011. |
| --- | --- |

1.5

EHSV vítá začlenění všech letů směřujících do Evropy nebo počínajících v Evropě do tohoto systému od roku 2012, avšak domnívá se, že pro evropské provozovatele by počátečním rokem měl být rok 2011.

| 1.6 | Je třeba poznamenat, že směrnice umožňuje zapojení „externích“ flexibilních projektových kreditů z kjótských mechanismů „Joint Implementation“ nebo „Clean Development Mechanism“ (JI/CDM) do systému. Podpora snížení emisí uhlíku, certifikovaných programů zaměřených na obnovitelnou energii a energetickou účinnost je v rozvojových zemích pozitivní, za předpokladu zachování přísného auditu. |
| --- | --- |

1.6

Je třeba poznamenat, že směrnice umožňuje zapojení „externích“ flexibilních projektových kreditů z kjótských mechanismů „Joint Implementation“ nebo „Clean Development Mechanism“ (JI/CDM) do systému. Podpora snížení emisí uhlíku, certifikovaných programů zaměřených na obnovitelnou energii a energetickou účinnost je v rozvojových zemích pozitivní, za předpokladu zachování přísného auditu.

| 1.7 | Výbor uznává, že jde o složitou problematiku, avšak domnívá se, že návrh je poněkud nejasný a nevysvětluje jasně své výhody. Návrh se různými způsoby a na různých úrovních týká EU jako celku, jednotlivých členských států, průmyslových odvětví i veřejnosti. Zvláště zdůrazněn by měl být pozitivní potenciál směrnice podpořit a posílit systém ETS. Dále je nutno poznamenat, že bude zapotřebí získat aktivní a doplňující podporu dalších útvarů Komise, zejména GŘ pro energetiku a dopravu a GŘ pro výzkum. |
| --- | --- |

1.7

Výbor uznává, že jde o složitou problematiku, avšak domnívá se, že návrh je poněkud nejasný a nevysvětluje jasně své výhody. Návrh se různými způsoby a na různých úrovních týká EU jako celku, jednotlivých členských států, průmyslových odvětví i veřejnosti. Zvláště zdůrazněn by měl být pozitivní potenciál směrnice podpořit a posílit systém ETS. Dále je nutno poznamenat, že bude zapotřebí získat aktivní a doplňující podporu dalších útvarů Komise, zejména GŘ pro energetiku a dopravu a GŘ pro výzkum.

| 1.8 | EHSV proto doporučuje: |
| --- | --- |

1.8

EHSV proto doporučuje:

| 1.8.1 | Zahrnutí letectví do systému ETS by se mělo stát příležitostí k revizi tohoto schématu, nápravě existujících chyb a odstranění slabin, aby se mohl vyvinout skutečný a účinný trh obchodování s uhlíkem, kritický prvek pro podporu závazku EU dosáhnout 20 % snížení emisí CO2 do roku 2020. |
| --- | --- |

1.8.1

Zahrnutí letectví do systému ETS by se mělo stát příležitostí k revizi tohoto schématu, nápravě existujících chyb a odstranění slabin, aby se mohl vyvinout skutečný a účinný trh obchodování s uhlíkem, kritický prvek pro podporu závazku EU dosáhnout 20 % snížení emisí CO2 do roku 2020.

| 1.8.2 | Navrhovaná hranice pro emise by měla být snížena, což by od letectví vyžadovalo provedení úprav srovnatelnějších s jinými odvětvími, které již jsou v systému ETS. |
| --- | --- |

1.8.2

Navrhovaná hranice pro emise by měla být snížena, což by od letectví vyžadovalo provedení úprav srovnatelnějších s jinými odvětvími, které již jsou v systému ETS.

| 1.8.3 | Navrhované volné přidělování povolenek provozovatelům by mělo být vyloučeno nebo významně sníženo, všechny povolenky nebo jejich většina by tak musela být dražena. |
| --- | --- |

1.8.3

Navrhované volné přidělování povolenek provozovatelům by mělo být vyloučeno nebo významně sníženo, všechny povolenky nebo jejich většina by tak musela být dražena.

| 1.8.4 | Mělo by být stanoveno běžné omezení nákupu prostředků z programů JI/CDM, jež by zajistilo vysoký podíl realizovaného snížení emisí v rámci EU. |
| --- | --- |

1.8.4

Mělo by být stanoveno běžné omezení nákupu prostředků z programů JI/CDM, jež by zajistilo vysoký podíl realizovaného snížení emisí v rámci EU.

| 1.8.5 | Mělo by být předem naplánováno, jak budou dopady směrnice prezentovány veřejnosti. Napomůže to nejen zvýšení informovanosti o dopadu letectví na změnu klimatu, ale mělo by to také znamenat větší otevřenost v otázce finančních dopadů programu na zákazníky i provozovatele a minimalizaci nečekaných a nezasloužených zisků. |
| --- | --- |

1.8.5

Mělo by být předem naplánováno, jak budou dopady směrnice prezentovány veřejnosti. Napomůže to nejen zvýšení informovanosti o dopadu letectví na změnu klimatu, ale mělo by to také znamenat větší otevřenost v otázce finančních dopadů programu na zákazníky i provozovatele a minimalizaci nečekaných a nezasloužených zisků.

| 1.8.6 | Členské státy by měly být vyzvány, aby dobrovolně zrušily vynětí letů představitelů států a vlád a ministrů vlád, které existuje z administrativních důvodů (jde především o armádní lety), a tak by dali dobrý příklad. |
| --- | --- |

1.8.6

Členské státy by měly být vyzvány, aby dobrovolně zrušily vynětí letů představitelů států a vlád a ministrů vlád, které existuje z administrativních důvodů (jde především o armádní lety), a tak by dali dobrý příklad.

| 1.8.7 | Vysokou prioritu by měly získat také doplňující práce na opatřeních zaměřených na snížení emisí uhlíku, stojících mimo systém ETS. Sem patří zrušení právních překážek daňových a regulačních kroků – zejména co se týče leteckého paliva, omezení emisí oxidů dusíku, zlepšení řízení letového provozu a výzkumu zaměřeného na vyšší účinnost motorů a draků letadel. |
| --- | --- |

1.8.7

Vysokou prioritu by měly získat také doplňující práce na opatřeních zaměřených na snížení emisí uhlíku, stojících mimo systém ETS. Sem patří zrušení právních překážek daňových a regulačních kroků – zejména co se týče leteckého paliva, omezení emisí oxidů dusíku, zlepšení řízení letového provozu a výzkumu zaměřeného na vyšší účinnost motorů a draků letadel.

2.   Úvod

| 2.1 | Oblast letectví byla a zůstává nedílnou a významnou součástí rozšiřující se globální ekonomiky. Letectví je v mnoha ohledech oblastí úspěšnou. Od roku 1960 vykazuje průměrný roční růst o 9 %, což je tempo 2,4krát vyšší, než dosahuje růst globálního HDP. Tento růst pokračuje a při zachování současných trendů se letecká doprava do roku 2020 zdvojnásobí. |
| --- | --- |

2.1

Oblast letectví byla a zůstává nedílnou a významnou součástí rozšiřující se globální ekonomiky. Letectví je v mnoha ohledech oblastí úspěšnou. Od roku 1960 vykazuje průměrný roční růst o 9 %, což je tempo 2,4krát vyšší, než dosahuje růst globálního HDP. Tento růst pokračuje a při zachování současných trendů se letecká doprava do roku 2020 zdvojnásobí.

| 2.2 | Tato úspěšnost nevyhnutelně způsobuje problémy, jako jsou růst a místní dopady letišť, v kontextu změny klimatu je však rostoucí pozornost věnována podílu skleníkových plynů a ostatních emisí pocházejících z letecké dopravy na globálním oteplování. Letecký průmysl jako odvětví služeb vytváří zhruba 0,6 % ekonomické přidané hodnoty EU, je však původcem 3,4 % jejích emisí skleníkových plynů (GHG). Emise z letectví v EU vzrostly od roku 1990 o 87 %, zatímco celkové emise GHG ze všech zdrojů ve stejném období klesly o 3 %. |
| --- | --- |

2.2

Tato úspěšnost nevyhnutelně způsobuje problémy, jako jsou růst a místní dopady letišť, v kontextu změny klimatu je však rostoucí pozornost věnována podílu skleníkových plynů a ostatních emisí pocházejících z letecké dopravy na globálním oteplování. Letecký průmysl jako odvětví služeb vytváří zhruba 0,6 % ekonomické přidané hodnoty EU, je však původcem 3,4 % jejích emisí skleníkových plynů (GHG). Emise z letectví v EU vzrostly od roku 1990 o 87 %, zatímco celkové emise GHG ze všech zdrojů ve stejném období klesly o 3 %.

| 2.3 | Mezinárodní lety jsou tradičně osvobozeny od daně z pohonných hmot a nespadají do cílů Kjótského protokolu. Vzhledem k dlouhému životnímu cyklu letadel a možnostem dalšího zvyšování technické a provozní účinnosti znamená růst letectví, že objem emisí GHG z tohoto odvětví se bude dále zvyšovat a narušovat úsilí ostatních odvětví, která své emise snižují. Přestože v letectví obecně došlo k velkým pokrokům v oblasti regulace, koordinace a vymáhání bezpečnosti, je obtížné dosáhnout mezinárodní shody o environmentálních otázkách, jež mohou mít dopady též na komerční zájmy. |
| --- | --- |

2.3

Mezinárodní lety jsou tradičně osvobozeny od daně z pohonných hmot a nespadají do cílů Kjótského protokolu. Vzhledem k dlouhému životnímu cyklu letadel a možnostem dalšího zvyšování technické a provozní účinnosti znamená růst letectví, že objem emisí GHG z tohoto odvětví se bude dále zvyšovat a narušovat úsilí ostatních odvětví, která své emise snižují. Přestože v letectví obecně došlo k velkým pokrokům v oblasti regulace, koordinace a vymáhání bezpečnosti, je obtížné dosáhnout mezinárodní shody o environmentálních otázkách, jež mohou mít dopady též na komerční zájmy.

| 2.4 | Komise již nějakou dobu hledá způsob, jak podnítit nebo prosadit snížení emisí GHG z letectví. V roce 2005 přijala sdělení Omezování dopadu letectví na změnu klimatu
   (1). EHSV v dubnu 2006 došel ve svém stanovisku k tomuto sdělení (2) k závěru, že jsou zapotřebí další politická opatření, jež by pomohla kontrolovat dopad letectví na změnu klimatu, a doporučil mimo jiné začlenění letectví do systému EU pro obchodování s emisemi. Podobné postoje zaujaly též Rada ministrů pro životní prostředí, Evropská rada a Evropský parlament. Komise nyní navrhuje směrnici, jež je předmětem tohoto stanoviska a která začleňuje letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství. |
| --- | --- |

2.4

Komise již nějakou dobu hledá způsob, jak podnítit nebo prosadit snížení emisí GHG z letectví. V roce 2005 přijala sdělení Omezování dopadu letectví na změnu klimatu
   (1). EHSV v dubnu 2006 došel ve svém stanovisku k tomuto sdělení (2) k závěru, že jsou zapotřebí další politická opatření, jež by pomohla kontrolovat dopad letectví na změnu klimatu, a doporučil mimo jiné začlenění letectví do systému EU pro obchodování s emisemi. Podobné postoje zaujaly též Rada ministrů pro životní prostředí, Evropská rada a Evropský parlament. Komise nyní navrhuje směrnici, jež je předmětem tohoto stanoviska a která začleňuje letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství.

3.   Shrnutí návrhu směrnice

| 3.1 | V úvodu návrhu směrnice je poznámka, že nárůst emisí EU z letecké dopravy by do roku 2012 znamenal více než čtvrtinu environmentálního podílu EU na základě Kjótského protokolu. Hledání mezinárodní dohody o potřebných opatřeních se ukazuje jako obtížné, cílem navrhované směrnice je nicméně nabídnout model opatření na globální úrovni a jde o jedinou iniciativu, která nabízí tuto možnost. |
| --- | --- |

3.1

V úvodu návrhu směrnice je poznámka, že nárůst emisí EU z letecké dopravy by do roku 2012 znamenal více než čtvrtinu environmentálního podílu EU na základě Kjótského protokolu. Hledání mezinárodní dohody o potřebných opatřeních se ukazuje jako obtížné, cílem navrhované směrnice je nicméně nabídnout model opatření na globální úrovni a jde o jedinou iniciativu, která nabízí tuto možnost.

| 3.2 | Tímto návrhem se mění směrnice 2003/87/ES o systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů tak, aby se činnosti v oblasti letectví začlenily do systému Společenství. V posouzení dopadů připojeném k tomuto sdělení se uvádí, že ačkoli obchodování s povolenkami na emise je nejúčinnějším způsobem snížení klimatického dopadu letectví, tato opatření „by pouze nepatrně ovlivnila předpokládaný nárůst poptávky“, a tím i objem emisí (3). Je proto nutné si uvědomit, že cílem tohoto návrhu není omezení růstu letectví, ale kompenzace některých jeho nejvíce škodlivých dopadů na životní prostředí pomocí opatření převážně realizovaných v jiných hospodářských odvětvích. |
| --- | --- |

3.2

Tímto návrhem se mění směrnice 2003/87/ES o systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů tak, aby se činnosti v oblasti letectví začlenily do systému Společenství. V posouzení dopadů připojeném k tomuto sdělení se uvádí, že ačkoli obchodování s povolenkami na emise je nejúčinnějším způsobem snížení klimatického dopadu letectví, tato opatření „by pouze nepatrně ovlivnila předpokládaný nárůst poptávky“, a tím i objem emisí (3). Je proto nutné si uvědomit, že cílem tohoto návrhu není omezení růstu letectví, ale kompenzace některých jeho nejvíce škodlivých dopadů na životní prostředí pomocí opatření převážně realizovaných v jiných hospodářských odvětvích.

| 3.3 | Současný systém EU ETS (4) pokrývá zhruba 12 000 energeticky náročných průmyslových zařízení, jež zodpovídají za 50 % celkových emisí CO2 v EU. Podle návrhu obdrží letecké společnosti obchodovatelné povolenky na určité objemy emisí CO2 na každý rok s celkovým stropem definovaným jako ročním průměr emisí pocházejících z leteckého průmyslu v období tří let 2004-2006. Provozovatelé budou moci prodat přebytečné povolenky nebo nakoupit povolenky na trhu ETS, např. od průmyslových zařízení, jež své emise snížila, nebo od energetický čistých projektů ve třetích zemích podle mechanismů Kjótského protokolu. |
| --- | --- |

3.3

Současný systém EU ETS (4) pokrývá zhruba 12 000 energeticky náročných průmyslových zařízení, jež zodpovídají za 50 % celkových emisí CO2 v EU. Podle návrhu obdrží letecké společnosti obchodovatelné povolenky na určité objemy emisí CO2 na každý rok s celkovým stropem definovaným jako ročním průměr emisí pocházejících z leteckého průmyslu v období tří let 2004-2006. Provozovatelé budou moci prodat přebytečné povolenky nebo nakoupit povolenky na trhu ETS, např. od průmyslových zařízení, jež své emise snížila, nebo od energetický čistých projektů ve třetích zemích podle mechanismů Kjótského protokolu.

| 3.4 | Navrhovaná směrnice bude pokrývat emise z letů v rámci EU od roku 2011 a ze všech letů směřujících na letiště EU a startujících z letišť EU od roku 2012. Týkat se bude provozovatelů letadel ze zemí EU i ostatních. Odhaduje se, že do roku 2020 by návrh mohl znamenat navýšení ceny zpáteční letenky v rámci Evropy o 1,8-9 EUR, u dálkových letů pak o vyšší částku – např. u zpáteční letenky do New Yorku o 8-40 EUR. Velmi omezený dopad takové zátěže v cenově pružném odvětví letecké dopravy je důvodem, proč se u tohoto mechanismu předpokládá malý dopad v oblasti růstu. |
| --- | --- |

3.4

Navrhovaná směrnice bude pokrývat emise z letů v rámci EU od roku 2011 a ze všech letů směřujících na letiště EU a startujících z letišť EU od roku 2012. Týkat se bude provozovatelů letadel ze zemí EU i ostatních. Odhaduje se, že do roku 2020 by návrh mohl znamenat navýšení ceny zpáteční letenky v rámci Evropy o 1,8-9 EUR, u dálkových letů pak o vyšší částku – např. u zpáteční letenky do New Yorku o 8-40 EUR. Velmi omezený dopad takové zátěže v cenově pružném odvětví letecké dopravy je důvodem, proč se u tohoto mechanismu předpokládá malý dopad v oblasti růstu.

| 3.5 | Je třeba poznamenat, že Komise uznává, že začlenění letectví do ETS je pouze jedním z možných kroků, jež je potřeba učinit na mezinárodní úrovni pro řešení rostoucích klimatických dopadů emisí z letectví. Navrhuje předložení návrhů týkajících se emisí oxidů dusíku po posouzení dopadů v roce 2008. Mezinárodní organizace pro civilní letectví (International Civil Aviation Organization, ICAO) také plánuje přednést další návrhy na svém shromáždění v září 2007, přestože existují náznaky, že sílí tlak na oslabení iniciativy EU. |
| --- | --- |

3.5

Je třeba poznamenat, že Komise uznává, že začlenění letectví do ETS je pouze jedním z možných kroků, jež je potřeba učinit na mezinárodní úrovni pro řešení rostoucích klimatických dopadů emisí z letectví. Navrhuje předložení návrhů týkajících se emisí oxidů dusíku po posouzení dopadů v roce 2008. Mezinárodní organizace pro civilní letectví (International Civil Aviation Organization, ICAO) také plánuje přednést další návrhy na svém shromáždění v září 2007, přestože existují náznaky, že sílí tlak na oslabení iniciativy EU.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV vítá skutečnost, že začlenění letectví do systému ETS je prvním krokem na mezinárodní úrovni, díky němuž se letecká doprava bude podílet na části environmentálních nákladů, jež od svého počátku externalizovala. Výbor též vítá začlenění provozovatelů pocházejících ze zemí mimo EU. Kromě toho bude navrhovaný systém vyžadovat, aby méně energeticky účinná letadla musela použít větší množství povolenek, což bude mírným podnětem ke zvyšování technické a provozní účinnosti. Nízkonákladové letecké společnosti mají přibližně o 10 % vyšší faktor vytížení než společnosti „tradiční“; návrh proto bude mít o něco nižší dopad na levnější přepravce a zároveň podpoří zvýhodněný prodej neobsazených míst u všech leteckých společností. |
| --- | --- |

4.1

EHSV vítá skutečnost, že začlenění letectví do systému ETS je prvním krokem na mezinárodní úrovni, díky němuž se letecká doprava bude podílet na části environmentálních nákladů, jež od svého počátku externalizovala. Výbor též vítá začlenění provozovatelů pocházejících ze zemí mimo EU. Kromě toho bude navrhovaný systém vyžadovat, aby méně energeticky účinná letadla musela použít větší množství povolenek, což bude mírným podnětem ke zvyšování technické a provozní účinnosti. Nízkonákladové letecké společnosti mají přibližně o 10 % vyšší faktor vytížení než společnosti „tradiční“; návrh proto bude mít o něco nižší dopad na levnější přepravce a zároveň podpoří zvýhodněný prodej neobsazených míst u všech leteckých společností.

| 4.2 | Výbor uznává, že určitý podíl na zpomalení růstu emisí skleníkových plynů budou mít opatření zaměřená na účinnost letových modelů, alternativní paliva, technická zlepšení a vyšší koeficienty vytížení. Řada z těchto opatření však je v letectví uplatňována již od roku 1990, a přesto v tomto období došlo k více než 85 % nárůstu emisí, přičemž toto číslo neustále roste z důvodu výrazného nárůstu počtu cestujících a množství přepravovaného nákladu. |
| --- | --- |

4.2

Výbor uznává, že určitý podíl na zpomalení růstu emisí skleníkových plynů budou mít opatření zaměřená na účinnost letových modelů, alternativní paliva, technická zlepšení a vyšší koeficienty vytížení. Řada z těchto opatření však je v letectví uplatňována již od roku 1990, a přesto v tomto období došlo k více než 85 % nárůstu emisí, přičemž toto číslo neustále roste z důvodu výrazného nárůstu počtu cestujících a množství přepravovaného nákladu.

| 4.3 | Tato směrnice navrhuje řešit rostoucí podíl odvětví letectví na změně klimatu jeho začleněním do systému ETS. Systém ETS EU je jediným mezinárodním, tržně zaměřeným a rozsáhlým mechanismem regulace a kompenzace CO2, jenž se však ve své zkušební fázi, která končí v roce 2007, setkal s vážnými počátečními obtížemi. Ty byly zaviněny především nadměrným přidělováním povolenek ze strany členských států. Má-li systém ETS EU plnit svůj cíl být tržním nástrojem na snížení emisí CO2, musí Komise s podporou všech členských států rezolutně stanovit a uplatňovat kvóty na množství CO2 a zajistit jejich dodržování. |
| --- | --- |

4.3

Tato směrnice navrhuje řešit rostoucí podíl odvětví letectví na změně klimatu jeho začleněním do systému ETS. Systém ETS EU je jediným mezinárodním, tržně zaměřeným a rozsáhlým mechanismem regulace a kompenzace CO2, jenž se však ve své zkušební fázi, která končí v roce 2007, setkal s vážnými počátečními obtížemi. Ty byly zaviněny především nadměrným přidělováním povolenek ze strany členských států. Má-li systém ETS EU plnit svůj cíl být tržním nástrojem na snížení emisí CO2, musí Komise s podporou všech členských států rezolutně stanovit a uplatňovat kvóty na množství CO2 a zajistit jejich dodržování.

| 4.4 | V praxi by začlenění letectví do ETS mohlo být pro tento systém velmi prospěšné. Letectví je méně cenově citlivé než většina zpracovatelských a energetických průmyslových odvětví, které v současné době produkují většinu emisí CO2. Protože (nevyhnutelně) poroste podíl CO2 z letectví, do systému ETS přibudou značné finanční prostředky umožňující investice do dalšího snížení emisí uhlíku v jiných odvětvích. Ačkoli letectví samo může mít omezenou možnost realizovat taková snížení, může být kanálem pro fondy, jež je umožní v ostatních odvětvích. |
| --- | --- |

4.4

V praxi by začlenění letectví do ETS mohlo být pro tento systém velmi prospěšné. Letectví je méně cenově citlivé než většina zpracovatelských a energetických průmyslových odvětví, které v současné době produkují většinu emisí CO2. Protože (nevyhnutelně) poroste podíl CO2 z letectví, do systému ETS přibudou značné finanční prostředky umožňující investice do dalšího snížení emisí uhlíku v jiných odvětvích. Ačkoli letectví samo může mít omezenou možnost realizovat taková snížení, může být kanálem pro fondy, jež je umožní v ostatních odvětvích.

| 4.5 | Komise například odhaduje, že směrnice povede k čistému snížení GHG o 183 milionů metrických tun CO2 do roku 2020 ve srovnání s vývojem podle dnešního stavu. Provádění prognóz cen uhlíku v tomto období je nepřesné a závisí na pevném režimu přidělování; pokud by však letecké odvětví nakoupilo v tomto období 100 milionů tun za průměrnou cenu 30 EUR, přispělo by v podstatě na snížení CO2 třemi miliardami eur. |
| --- | --- |

4.5

Komise například odhaduje, že směrnice povede k čistému snížení GHG o 183 milionů metrických tun CO2 do roku 2020 ve srovnání s vývojem podle dnešního stavu. Provádění prognóz cen uhlíku v tomto období je nepřesné a závisí na pevném režimu přidělování; pokud by však letecké odvětví nakoupilo v tomto období 100 milionů tun za průměrnou cenu 30 EUR, přispělo by v podstatě na snížení CO2 třemi miliardami eur.

| 4.6 | EHSV zahájil v roce 2007 rozsáhlý program podpůrných opatření a osvědčených postupů na téma změny klimatu, zaměřený na občanskou společnost, jehož nedílnou součástí je minimalizace dalšího nárůstu emisí skleníkových plynů. Přestože Výbor uznává, že pragmaticky vzato je tento návrh nejlepším přístupem k začlenění letectví do strategie snížení emisí uhlíku, musí zdůraznit, že navrhovaná směrnice prakticky nebude mít vliv na omezení stále se zvětšujícího objemu emisí skleníkových plynů z odvětví letecké dopravy. To představuje velký problém pro „prezentaci“. Odvětví letectví je již dnes nejrychleji rostoucím zdrojem emisí skleníkových plynů v Evropě a směrnice je k tomuto odvětví příliš shovívavá tím, že podporuje růst bez současného požadavku na omezení emisí. Veřejnost bude muset pochopit, že prostřednictvím této směrnice mohou být shromážděny značné prostředky, jež budou využity ke kompenzačnímu snížení CO2 v jiných odvětvích. |
| --- | --- |

4.6

EHSV zahájil v roce 2007 rozsáhlý program podpůrných opatření a osvědčených postupů na téma změny klimatu, zaměřený na občanskou společnost, jehož nedílnou součástí je minimalizace dalšího nárůstu emisí skleníkových plynů. Přestože Výbor uznává, že pragmaticky vzato je tento návrh nejlepším přístupem k začlenění letectví do strategie snížení emisí uhlíku, musí zdůraznit, že navrhovaná směrnice prakticky nebude mít vliv na omezení stále se zvětšujícího objemu emisí skleníkových plynů z odvětví letecké dopravy. To představuje velký problém pro „prezentaci“. Odvětví letectví je již dnes nejrychleji rostoucím zdrojem emisí skleníkových plynů v Evropě a směrnice je k tomuto odvětví příliš shovívavá tím, že podporuje růst bez současného požadavku na omezení emisí. Veřejnost bude muset pochopit, že prostřednictvím této směrnice mohou být shromážděny značné prostředky, jež budou využity ke kompenzačnímu snížení CO2 v jiných odvětvích.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | Co se týče dosažení cíle výrazného snížení emisí z daného odvětví, je navrhovaná směrnice terminologicky nepřesná. Jelikož letecké společnosti mohou za „tržní“ cenu nakupovat povolenky k pokrytí emisí nad stanovený maximální příděl, bude zde jen minimální účinek na snížení skleníkových plynů z odvětví letectví, jenž se odhaduje na potenciální čisté snížení o 3 % do roku 2020, neboli méně než roční nárůst emisí skleníkových plynů z letectví. Z čísel Komise je možno vyčíst, že zanedbatelné navýšení cen letenek bude mít malý dopad na poptávku po letecké dopravě. |
| --- | --- |

5.1

Co se týče dosažení cíle výrazného snížení emisí z daného odvětví, je navrhovaná směrnice terminologicky nepřesná. Jelikož letecké společnosti mohou za „tržní“ cenu nakupovat povolenky k pokrytí emisí nad stanovený maximální příděl, bude zde jen minimální účinek na snížení skleníkových plynů z odvětví letectví, jenž se odhaduje na potenciální čisté snížení o 3 % do roku 2020, neboli méně než roční nárůst emisí skleníkových plynů z letectví. Z čísel Komise je možno vyčíst, že zanedbatelné navýšení cen letenek bude mít malý dopad na poptávku po letecké dopravě.

| 5.2 | Bezplatným vydáním drtivé většiny počátečních povolenek leteckým společnostem a povolením dodatečných nákupů v rámci obecného systému ETS (otevřený systém, nikoli uzavřený systém pro leteckou dopravu, případně dopravu jako celek) akceptuje Komise status quo a dělá jen málo proti pokračujícímu a rychlému zvyšování objemu emisí skleníkových plynů pocházejících z odvětví letecké dopravy. Jádrem problému je však skutečnost, že takové omezení je v současnosti politicky a ekonomicky nepřijatelné. Aby vůbec došlo k nějakému pokroku, vypočítala Komise, že začlenění letectví do ETS přinese nejen interní snížení emisí uhlíku, ale také prostřednictvím vyrovnání zvýšených emisí CO2 z letectví snížením v jiných odvětvích vytvoří opravdový tržní impuls a finance na nový výzkum a uplatnění snížení CO2 na jiných místech. |
| --- | --- |

5.2

Bezplatným vydáním drtivé většiny počátečních povolenek leteckým společnostem a povolením dodatečných nákupů v rámci obecného systému ETS (otevřený systém, nikoli uzavřený systém pro leteckou dopravu, případně dopravu jako celek) akceptuje Komise status quo a dělá jen málo proti pokračujícímu a rychlému zvyšování objemu emisí skleníkových plynů pocházejících z odvětví letecké dopravy. Jádrem problému je však skutečnost, že takové omezení je v současnosti politicky a ekonomicky nepřijatelné. Aby vůbec došlo k nějakému pokroku, vypočítala Komise, že začlenění letectví do ETS přinese nejen interní snížení emisí uhlíku, ale také prostřednictvím vyrovnání zvýšených emisí CO2 z letectví snížením v jiných odvětvích vytvoří opravdový tržní impuls a finance na nový výzkum a uplatnění snížení CO2 na jiných místech.

| 5.3 | Komise podotýká, že v „uzavřeném“ systému obchodování s emisemi – tj. pouze v rámci odvětví letectví – by cena povolenky byla 114-325 EUR proti odhadované ceně 30 EUR za tunu. Takový uzavřený systém by pravděpodobně zvýšil cenu letenek o 8-30 EUR na kratších trasách. I když to lze považovat za realističtější způsob působení jak na poptávku, tak na podporu úspory paliv a výzkumu minimalizace emisí, není pravděpodobné, že by tato myšlenka získala podporu na úrovni EU, kde nic nenasvědčuje tomu, že by mělo dojít k posunu priorit dopravní politiky. Uzavřený, neboli „pouze dopravní“ systém by ještě obtížněji hledal globální podporu. |
| --- | --- |

5.3

Komise podotýká, že v „uzavřeném“ systému obchodování s emisemi – tj. pouze v rámci odvětví letectví – by cena povolenky byla 114-325 EUR proti odhadované ceně 30 EUR za tunu. Takový uzavřený systém by pravděpodobně zvýšil cenu letenek o 8-30 EUR na kratších trasách. I když to lze považovat za realističtější způsob působení jak na poptávku, tak na podporu úspory paliv a výzkumu minimalizace emisí, není pravděpodobné, že by tato myšlenka získala podporu na úrovni EU, kde nic nenasvědčuje tomu, že by mělo dojít k posunu priorit dopravní politiky. Uzavřený, neboli „pouze dopravní“ systém by ještě obtížněji hledal globální podporu.

| 5.4 | Navrhovaná směrnice Komise uznala podrobnou analýzu, podle níž jsou emise z letadel pro klima dvakrát až čtyřikrát škodlivější než emise z jiných odvětví (5), avšak rozhodla o tom, že na tuto analýzu nebude brán zřetel. (Je to způsobeno hlavně tím, že k většině emisí dochází ve vysoké atmosféře, a vzhledem k dopadům emisí jiných než CO2, jako jsou kondenzační stopy a oxidy dusíku). Je třeba vyvinout doplňující činnost zaměřenou na snížení či kompenzaci emisí oxidů dusíku. |
| --- | --- |

5.4

Navrhovaná směrnice Komise uznala podrobnou analýzu, podle níž jsou emise z letadel pro klima dvakrát až čtyřikrát škodlivější než emise z jiných odvětví (5), avšak rozhodla o tom, že na tuto analýzu nebude brán zřetel. (Je to způsobeno hlavně tím, že k většině emisí dochází ve vysoké atmosféře, a vzhledem k dopadům emisí jiných než CO2, jako jsou kondenzační stopy a oxidy dusíku). Je třeba vyvinout doplňující činnost zaměřenou na snížení či kompenzaci emisí oxidů dusíku.

| 5.5 | Letecké společnosti již profitují z osvobození leteckých paliv od daní a volný pohyb počátečních uhlíkových povolenek dále posílí jejich státem dotované výhody proti ostatním dopravním odvětvím. Hrozí, že provozovatelé využijí zavedení systému ETS k plošnému zvýšení cen. Tendenci k neoprávněným ziskům by mohla zmírnit jasná prezentace, v níž by Komise veřejnosti vysvětlila skutečné dopady programu na náklady daného odvětví. |
| --- | --- |

5.5

Letecké společnosti již profitují z osvobození leteckých paliv od daní a volný pohyb počátečních uhlíkových povolenek dále posílí jejich státem dotované výhody proti ostatním dopravním odvětvím. Hrozí, že provozovatelé využijí zavedení systému ETS k plošnému zvýšení cen. Tendenci k neoprávněným ziskům by mohla zmírnit jasná prezentace, v níž by Komise veřejnosti vysvětlila skutečné dopady programu na náklady daného odvětví.

| 5.6 | Hlubší zamyšlení zasluhují „výjimky“ navrhované směrnicí. Například vynětí letů představitelů států a vlád a ministrů vlád z oblasti působnosti směrnice je obzvlášť nevhodné, protože tato skupina by měla být příkladem. Ačkoliv existují administrativní důvody pro jejich vynětí (jde především o armádní lety), členské státy by měly být vyzvány, aby dobrovolně zrušily tyto výjimky, jak se již některé rozhodly učinit. |
| --- | --- |

5.6

Hlubší zamyšlení zasluhují „výjimky“ navrhované směrnicí. Například vynětí letů představitelů států a vlád a ministrů vlád z oblasti působnosti směrnice je obzvlášť nevhodné, protože tato skupina by měla být příkladem. Ačkoliv existují administrativní důvody pro jejich vynětí (jde především o armádní lety), členské státy by měly být vyzvány, aby dobrovolně zrušily tyto výjimky, jak se již některé rozhodly učinit.

| 5.7 | Protože Komise zvolila otevřený systém s možností dodatečného nákupu, lze stěží najít argumenty proti lepší synchronizaci výchozího data pro tento systém se současným závazkem EU pro první fázi Kjótského protokolu (8 % snížení v letech 2008-2012 proti úrovním z roku 1990) se závazky budoucími (např. o 30 % do roku 2020 proti roku 1990). Volba roku 2005 jako základního referenčního roku už tak dává odvětví „výchozí pozici“ zhruba o 100 % výše než Kjóto. Samozřejmě vzhledem k tomu, že letectví je vůbec prvním odvětvím dopravy zařazeným do ETS EU, je naprosto spravedlivé provést úvodní rozdělení podle stejných zásad, jako těch, které byly zavedeny pravidly ETS EU. |
| --- | --- |

5.7

Protože Komise zvolila otevřený systém s možností dodatečného nákupu, lze stěží najít argumenty proti lepší synchronizaci výchozího data pro tento systém se současným závazkem EU pro první fázi Kjótského protokolu (8 % snížení v letech 2008-2012 proti úrovním z roku 1990) se závazky budoucími (např. o 30 % do roku 2020 proti roku 1990). Volba roku 2005 jako základního referenčního roku už tak dává odvětví „výchozí pozici“ zhruba o 100 % výše než Kjóto. Samozřejmě vzhledem k tomu, že letectví je vůbec prvním odvětvím dopravy zařazeným do ETS EU, je naprosto spravedlivé provést úvodní rozdělení podle stejných zásad, jako těch, které byly zavedeny pravidly ETS EU.

| 5.8 | Tato směrnice patrně významně nezpomalí růst celkového objemu emisí z letectví. Skutečnost, že by prostřednictvím ETS mohlo dojít ke stabilizaci emisí CO2, a tím i k vytvoření prostředků na jejich další snižování, spolehlivě odůvodňuje náklady a administrativní náročnost jejího provádění. Navrhovaná směrnice nabízí odvětví letectví více, než jen environmentální zástěrku – může kladně ovlivnit informovanost veřejnosti, shromáždit významné prostředky na nové snížení emisí a poskytnout opatření, jehož prostřednictvím budou internalizovány ty externí environmentální náklady, jež letecké odvětví mohlo dosud ignorovat. |
| --- | --- |

5.8

Tato směrnice patrně významně nezpomalí růst celkového objemu emisí z letectví. Skutečnost, že by prostřednictvím ETS mohlo dojít ke stabilizaci emisí CO2, a tím i k vytvoření prostředků na jejich další snižování, spolehlivě odůvodňuje náklady a administrativní náročnost jejího provádění. Navrhovaná směrnice nabízí odvětví letectví více, než jen environmentální zástěrku – může kladně ovlivnit informovanost veřejnosti, shromáždit významné prostředky na nové snížení emisí a poskytnout opatření, jehož prostřednictvím budou internalizovány ty externí environmentální náklady, jež letecké odvětví mohlo dosud ignorovat.

V Bruselu dne 31. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2005) 459 v konečném znění, 27.9.2005.

1

(2)  NAT/299 Dopad letectví na změnu klimatu.

2

(3)  Posouzení dopadů, odst. 5.3.1.

3

(4)  Stručný popis ETS uvádí příloha I.

4

(5)  IPCC Summary for Policymakers 2007, The science of climate change.

5

http://www.ipcc.ch/pub/sarsum1.htm.

---

PŘÍLOHA I

ke stanovisku Výboru

Následující pozměňovací návrhy byly zamítnuty, podpořila je však více než čtvrtina hlasujících:

Odstavec 1.8.2

Upravit následovně:

| „1.8.2 | Navrhovaná hranice pro emise je stanovena tak, aby byla srovnatelná
  by měla být snížena, což by od letectví vyžadovalo provedení úprav srovnatelnějších s jinými odvětvími, které již jsou v systému ETS EU.“ |
| --- | --- |

„1.8.2

Hlasování

Pro: 18

Proti: 33

Zdrželo se: 9

Odstavec 1.8.3

Upravit následovně:

| „1.8.3 | Navrhované volné přidělování povolenek provozovatelům by mělo být stanoveno podle pravidel a metodických příruček ETS EU
  vyloučeno nebo významně sníženo, všechny povolenky nebo jejich většina by tak musela být dražena.“ |
| --- | --- |

„1.8.3

Hlasování

Pro: 13

Proti: 24

Zdrželo se: 6

---

PŘÍLOHA II

V roce 2005 Evropská unie zavedla celoevropský trh s povolenkami emisí oxidu uhličitého pro hlavní odvětví produkující skleníkové plyny. Ten se stal předchůdcem obdobného systému, který bude od roku 2008 v provozu podle Kjótského protokolu mezi jeho signatáři. ETS Evropské unie je navržen tak, aby evropské státy připravil na tuto situaci.

Mechanismus je založen na alokaci povolenek emisí skleníkových plynů, nazývaných povolenky EU, které se přidělují specifickým průmyslovým odvětvím národními alokačními plány (NAP) za dohledu Evropské komise. S těmito povolenkami je možné obchodovat. První fáze ETS EU pokrývá období 2005-2007, zatímco druhá fáze se překrývá s prvním obdobím závazků Kjótského protokolu, 2008-2012.

První fáze ETS EU se týká 7 300 společností a 12 000 provozů odvětví těžkého průmyslu v EU. Patří sem energetická zařízení, rafinérie, výroba železa a oceli, průmysl papíru a celulózy, dále výroba cementu, skla, vápna, cihel a keramiky.

ETS zavádí roční cílové hodnoty emisí oxidu uhličitého (CO2) pro každý stát EU a každý stát pak přiděluje své národní povolenky těm společnostem, jejichž továrny a provozy jsou hlavními původci emisí oxidu uhličitého – výrobcům elektrické energie, stavebních hmot a dalším podnikům těžkého průmyslu.

Každá povolenka EU dává vlastníkovi právo vypustit jednu tunu kysličníku uhličitého. Společnosti, které nevyužijí všechny své povolenky, to znamená způsobí nižší emise, než jim povolenky umožňují, je mohou odprodat. Společnosti, které překročí emisní cíle, musí pokrýt nadměrné emise nákupem povolenek EU nebo zaplatit pokutu 40 EUR za tunu.

Aby bylo možné řídit obchodování s povolenkami a ověřovat jejich držení, vyžaduje ETS, aby členské státy vytvořily národní registr emisních povolenek obsahující účty všech společností, které jsou součástí tohoto mechanismu.

Obchodování probíhá prostřednictvím makléřů a na elektronických burzách, kde se s nimi obchoduje na denní bázi. Obvykle se jedná o obchod typu „forward contract“, tj. smlouvy o dodání emisních povolenek k datu v budoucnosti. Toto datum v budoucnosti odpovídá konci kalendářního roku, ke kterému se povolenky vztahují.

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/53

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví zvláštní pravidla, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny, a kterým se mění některá nařízení

KOM(2007) 17 v konečném znění – 2007/0012 (CNS)

(2007/C 175/14)

Dne 14. února 2007 se Rada, v souladu s články 36 a 37 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. května 2007. Zpravodajem byl pan CAMPLI.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 30. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor jednomyslně následující stanovisko.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV se domnívá, že budou-li cíle reformy uskutečňovány jako celek, mohou tvořit soudržnou politiku rozvoje tohoto důležitého odvětví zemědělského, průmyslového a potravinářského hospodářství Evropské unie. |
| --- | --- |

1.1

EHSV se domnívá, že budou-li cíle reformy uskutečňovány jako celek, mohou tvořit soudržnou politiku rozvoje tohoto důležitého odvětví zemědělského, průmyslového a potravinářského hospodářství Evropské unie.

| 1.2 | EHSV vítá a zdůrazňuje potvrzení předního postavení organizace výrobců ve společné organizaci trhu pro odvětví ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

1.2

EHSV vítá a zdůrazňuje potvrzení předního postavení organizace výrobců ve společné organizaci trhu pro odvětví ovoce a zeleniny.

| 1.3 | EHSV se domnívá, že finanční rámec je základní součástí soudržné politiky zajišťující konkurenceschopnost evropského odvětví ovoce a zeleniny. Proto vyzývá Komisi, aby se bedlivěji zamýšlela nad finančními dopady uskutečněných inovací, přestože jsou pozitivní a lze s nimi souhlasit. |
| --- | --- |

1.3

EHSV se domnívá, že finanční rámec je základní součástí soudržné politiky zajišťující konkurenceschopnost evropského odvětví ovoce a zeleniny. Proto vyzývá Komisi, aby se bedlivěji zamýšlela nad finančními dopady uskutečněných inovací, přestože jsou pozitivní a lze s nimi souhlasit.

| 1.4 | EHSV zdůrazňuje, že přijetí nových a významných opatření v rámci operačních programů vede k objektivnímu úbytku dostupných zdrojů pro investice a zaměstnanost. |
| --- | --- |

1.4

EHSV zdůrazňuje, že přijetí nových a významných opatření v rámci operačních programů vede k objektivnímu úbytku dostupných zdrojů pro investice a zaměstnanost.

| 1.5 | EHSV podporuje strategii Komise spočívající v tom, že se do roku 2013 učiní z celého prvního pilíře jednotný a vyvážený celek. Za tímto účelem vyzývá Komisi, aby i v odvětví ovoce a zeleniny vytyčila vhodný směr transformace, a tím přiměla všechny subjekty z tohoto odvětví k přijetí nového systému a zároveň poskytla evropským spotřebitelům jistotu kvalitativně i kvantitativně vhodné nabídky. |
| --- | --- |

1.5

EHSV podporuje strategii Komise spočívající v tom, že se do roku 2013 učiní z celého prvního pilíře jednotný a vyvážený celek. Za tímto účelem vyzývá Komisi, aby i v odvětví ovoce a zeleniny vytyčila vhodný směr transformace, a tím přiměla všechny subjekty z tohoto odvětví k přijetí nového systému a zároveň poskytla evropským spotřebitelům jistotu kvalitativně i kvantitativně vhodné nabídky.

| 1.6 | EHSV vítá a zdůrazňuje politiku Komise směřující k aktivní ochraně životního prostředí. Za tímto účelem doporučuje přijetí flexibilních opatření, která ocení postupy a zaměření různých subjektů. Pokud jde o podporování spotřeby výrobků z ovoce a zeleniny u určitých skupin spotřebitelů, doporučuje se strategie, která by měla důraznější vliv na horizontální politiky podpory. |
| --- | --- |

1.6

EHSV vítá a zdůrazňuje politiku Komise směřující k aktivní ochraně životního prostředí. Za tímto účelem doporučuje přijetí flexibilních opatření, která ocení postupy a zaměření různých subjektů. Pokud jde o podporování spotřeby výrobků z ovoce a zeleniny u určitých skupin spotřebitelů, doporučuje se strategie, která by měla důraznější vliv na horizontální politiky podpory.

| 1.7 | EHSV doporučuje zachovat normy pro uvádění na trh jakožto záruky pro spotřebitele, zejména v souvislosti se zdravotní nezávadností a původem výrobků. |
| --- | --- |

1.7

EHSV doporučuje zachovat normy pro uvádění na trh jakožto záruky pro spotřebitele, zejména v souvislosti se zdravotní nezávadností a původem výrobků.

2.   Úvahy a návrhy Komise

| 2.1 | Komise formuluje následující cíle:






  — | zlepšit konkurenceschopnost a tržní orientaci odvětví ovoce a zeleniny v EU, jinými slovy přispět k dosažení udržitelné produkce konkurenceschopné na vnitřním trhu i vnějších trzích, |
| --- | --- | --- |

2.1

Komise formuluje následující cíle:

—

zlepšit konkurenceschopnost a tržní orientaci odvětví ovoce a zeleniny v EU, jinými slovy přispět k dosažení udržitelné produkce konkurenceschopné na vnitřním trhu i vnějších trzích,

| — | snížit výkyvy v příjmech producentů ovoce a zeleniny spojené s krizemi, |
| --- | --- |

—

snížit výkyvy v příjmech producentů ovoce a zeleniny spojené s krizemi,

| — | zvýšit spotřebu ovoce a zeleniny v EU, |
| --- | --- |

—

zvýšit spotřebu ovoce a zeleniny v EU,

| — | pokračovat v úsilí odvětví o zachování a ochranu životního prostředí, |
| --- | --- |

—

pokračovat v úsilí odvětví o zachování a ochranu životního prostředí,

| — | zjednodušit a tam, kde je to možné, snížit administrativní zátěž pro všechny zúčastněné. |
| --- | --- |

—

zjednodušit a tam, kde je to možné, snížit administrativní zátěž pro všechny zúčastněné.

| 2.2 | Struktura reformy staví na třech hlavních variantách:






  — | rozpočtová neutralita, |
| --- | --- | --- |

2.2

Struktura reformy staví na třech hlavních variantách:

—

rozpočtová neutralita,

| — | přizpůsobení společné organizace trhu reformě SZP z roku 2003 a následujícím nařízením, |
| --- | --- |

—

přizpůsobení společné organizace trhu reformě SZP z roku 2003 a následujícím nařízením,

| — | upevnění struktury společné organizace trhu díky posílení organizací producentů. |
| --- | --- |

—

upevnění struktury společné organizace trhu díky posílení organizací producentů.

| 2.2.1 | Komise prohlašuje, že uvedené cíle reformy byly stanoveny s přihlédnutím k potřebě dosáhnout slučitelnosti se Světovou obchodní organizací (WTO), s reformovanou SZP a souladu s platnými finančními výhledy. |
| --- | --- |

2.2.1

Komise prohlašuje, že uvedené cíle reformy byly stanoveny s přihlédnutím k potřebě dosáhnout slučitelnosti se Světovou obchodní organizací (WTO), s reformovanou SZP a souladu s platnými finančními výhledy.

| 2.2.2 | Komise připomíná, že produkce ovoce a zeleniny v EU-27 představuje 3,1 % rozpočtu Společenství a 17 % celkové zemědělské produkce EU. |
| --- | --- |

2.2.2

Komise připomíná, že produkce ovoce a zeleniny v EU-27 představuje 3,1 % rozpočtu Společenství a 17 % celkové zemědělské produkce EU.

| 2.2.3 | Zdroje, které jsou v návrhu reformy vyčleněné na čerstvé ovoce a zeleninu, činí 4,1 % hodnoty produkce uváděné na trh organizacemi producentů, zatímco vnitrostátní stropy pro zpracované výrobky se v závislosti na historické úrovni výdajů v jednotlivých zemích (v případě nových členských států v závislosti na částkách určených ve smlouvách o přistoupení) přenášejí do režimu jednotné platby na zemědělský podnik. |
| --- | --- |

2.2.3

Zdroje, které jsou v návrhu reformy vyčleněné na čerstvé ovoce a zeleninu, činí 4,1 % hodnoty produkce uváděné na trh organizacemi producentů, zatímco vnitrostátní stropy pro zpracované výrobky se v závislosti na historické úrovni výdajů v jednotlivých zemích (v případě nových členských států v závislosti na částkách určených ve smlouvách o přistoupení) přenášejí do režimu jednotné platby na zemědělský podnik.

| 2.2.4 | V oblastech se slabou organizací produkce je umožněno poskytnutí dodatečných vnitrostátních finančních příspěvků. |
| --- | --- |

2.2.4

V oblastech se slabou organizací produkce je umožněno poskytnutí dodatečných vnitrostátních finančních příspěvků.

| 2.2.5 | Spolufinancování operačního programu zůstává na úrovni 50 %, kromě několika výjimečných případů, kdy dosahuje 60 % (přeshraniční činnosti, činnosti konané na meziodvětvovém základě, ekologická produkce, producenti z nových členských států, slučování organizací producentů, nejvzdálenější regiony, regiony, kde organizovaná produkce nedosahuje 20 %). |
| --- | --- |

2.2.5

Spolufinancování operačního programu zůstává na úrovni 50 %, kromě několika výjimečných případů, kdy dosahuje 60 % (přeshraniční činnosti, činnosti konané na meziodvětvovém základě, ekologická produkce, producenti z nových členských států, slučování organizací producentů, nejvzdálenější regiony, regiony, kde organizovaná produkce nedosahuje 20 %).

| 2.2.6 | Komise by mohla 100 % hradit stažení z trhu až do výše 5 % objemu produkce u produktů rozdělovaných mezi dobročinné organizace, nadace, nápravná zařízení, školy, dětské prázdninové tábory, nemocnice a domovy důchodců. |
| --- | --- |

2.2.6

Komise by mohla 100 % hradit stažení z trhu až do výše 5 % objemu produkce u produktů rozdělovaných mezi dobročinné organizace, nadace, nápravná zařízení, školy, dětské prázdninové tábory, nemocnice a domovy důchodců.

| 2.2.7 | Stanoví se zrušení článku 51 nařízení č. 1782/2003 a následně i začlenění ploch, na nichž je pěstováno ovoce a zelenina, do režimu jednotné platby na zemědělský podnik. |
| --- | --- |

2.2.7

Stanoví se zrušení článku 51 nařízení č. 1782/2003 a následně i začlenění ploch, na nichž je pěstováno ovoce a zelenina, do režimu jednotné platby na zemědělský podnik.

| 2.2.8 | Členské státy stanoví referenční částky a množství hektarů, na něž lze poskytnout podporu podle režimu jednotné platby, na základě příslušného reprezentativního období pro trh s každým druhem ovoce nebo zeleniny a na základě vhodných cílů a nediskriminačních kritérií. |
| --- | --- |

2.2.8

Členské státy stanoví referenční částky a množství hektarů, na něž lze poskytnout podporu podle režimu jednotné platby, na základě příslušného reprezentativního období pro trh s každým druhem ovoce nebo zeleniny a na základě vhodných cílů a nediskriminačních kritérií.

| 2.2.9 | Komise stanoví, že nejméně 20 % celkových výdajů každého operačního programu by mělo být určeno na agro-environmentální opatření. |
| --- | --- |

2.2.9

Komise stanoví, že nejméně 20 % celkových výdajů každého operačního programu by mělo být určeno na agro-environmentální opatření.

| 2.2.10 | Návrh nezasahuje do platného právního rámce upravujícího vnější obchod. Navrhuje se nicméně vývozní náhrady zrušit. |
| --- | --- |

2.2.10

Návrh nezasahuje do platného právního rámce upravujícího vnější obchod. Navrhuje se nicméně vývozní náhrady zrušit.

| 2.2.11 | Část právní úpravy odvětví ovoce a zeleniny stanovené tímto návrhem je již obsažena v návrhu nařízení o „jediné společné organizaci trhu“ (které v současné době zkoumá Rada). |
| --- | --- |

2.2.11

Část právní úpravy odvětví ovoce a zeleniny stanovené tímto návrhem je již obsažena v návrhu nařízení o „jediné společné organizaci trhu“ (které v současné době zkoumá Rada).

| 2.2.12 | Komise ve svém návrhu reformy stanoví také následnou revizi norem pro uvádění na trh, zejména co se týče kvality, třídění, hmotnosti, stanovení rozměrů, obalové úpravy, obalových materiálů, skladování, přepravy, obchodní úpravy, uvádění na trh a značení.






  — | Návrh Komise potvrzuje zásadní úlohu organizací producentů v případě čerstvého ovoce a zeleniny tím, že upravuje seznam výrobků, pro které lze zřídit organizaci producentů, |
| --- | --- | --- |

2.2.12

Komise ve svém návrhu reformy stanoví také následnou revizi norem pro uvádění na trh, zejména co se týče kvality, třídění, hmotnosti, stanovení rozměrů, obalové úpravy, obalových materiálů, skladování, přepravy, obchodní úpravy, uvádění na trh a značení.

—

Návrh Komise potvrzuje zásadní úlohu organizací producentů v případě čerstvého ovoce a zeleniny tím, že upravuje seznam výrobků, pro které lze zřídit organizaci producentů,

| — | přenáší na organizace producentů odpovědnost za opatření pro řešení krizí, přičemž výdaje za tato opatření mohou dosahovat až jedné třetiny operačního programu, |
| --- | --- |

—

přenáší na organizace producentů odpovědnost za opatření pro řešení krizí, přičemž výdaje za tato opatření mohou dosahovat až jedné třetiny operačního programu,

| — | stanoví podíl přímého prodeje určovaný členskými státy, a to ve výši nejméně 10 %. |
| --- | --- |

—

stanoví podíl přímého prodeje určovaný členskými státy, a to ve výši nejméně 10 %.

| 2.2.13 | Návrh uznává meziodvětvové organizace a stanoví rozšíření působnosti pravidel pro členy organizací producentů na neorganizované producenty v případě, že na organizaci producentů připadá alespoň 60 % nabídky příslušného hospodářského obvodu. |
| --- | --- |

2.2.13

Návrh uznává meziodvětvové organizace a stanoví rozšíření působnosti pravidel pro členy organizací producentů na neorganizované producenty v případě, že na organizaci producentů připadá alespoň 60 % nabídky příslušného hospodářského obvodu.

| 2.2.14 | Komise stanoví, že členské státy vypracují národní strategii, která organizacím producentů umožní hodnotit operační programy. |
| --- | --- |

2.2.14

Komise stanoví, že členské státy vypracují národní strategii, která organizacím producentů umožní hodnotit operační programy.

| 2.2.15 | V rámci jednotlivých operačních programů budou navrženy povinné propagační činnosti zaměřené na děti mladší 18 let. |
| --- | --- |

2.2.15

V rámci jednotlivých operačních programů budou navrženy povinné propagační činnosti zaměřené na děti mladší 18 let.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV se domnívá, že budou-li cíle reformy uskutečňovány jako celek, mohou tvořit soudržnou politiku rozvoje tohoto důležitého odvětví zemědělského, průmyslového a potravinářského hospodářství Evropské unie. Sama Komise v „důvodech reformy“ zdůrazňuje, že „v Evropské unii (EU) rozšířené na 25 členů existuje 9,7 miliónu zemědělských podniků, z toho 1,4 miliónu produkuje ovoce a zeleninu. Dané odvětví obhospodařuje 3 % obdělávaných ploch a vytváří 17 % hodnoty zemědělské produkce EU. Toto odvětví musí čelit tlaku vysoce koncentrovaných maloobchodních řetězců a zvýšené konkurenci produktů ze třetích zemí. [...] Do odvětví ovoce a zeleniny plyne přibližně 3,1 % rozpočtu společné zemědělské politiky“ (1). EHSV za sebe zdůrazňuje, že vzhledem k využívané ploše je odvětví ovoce a zeleniny zemědělským výrobním odvětvím s nejvyšší mírou zaměstnanosti. Odvětví ovoce a zeleniny se kromě toho pohybuje v prostředí mezinárodní konkurence (jednání WTO, do roku 2010 evropsko-středomořská zóna volného obchodu), která bude stále více ovlivňovat vývoj produkce ovoce a zeleniny v Evropě. |
| --- | --- |

3.1

EHSV se domnívá, že budou-li cíle reformy uskutečňovány jako celek, mohou tvořit soudržnou politiku rozvoje tohoto důležitého odvětví zemědělského, průmyslového a potravinářského hospodářství Evropské unie. Sama Komise v „důvodech reformy“ zdůrazňuje, že „v Evropské unii (EU) rozšířené na 25 členů existuje 9,7 miliónu zemědělských podniků, z toho 1,4 miliónu produkuje ovoce a zeleninu. Dané odvětví obhospodařuje 3 % obdělávaných ploch a vytváří 17 % hodnoty zemědělské produkce EU. Toto odvětví musí čelit tlaku vysoce koncentrovaných maloobchodních řetězců a zvýšené konkurenci produktů ze třetích zemí. [...] Do odvětví ovoce a zeleniny plyne přibližně 3,1 % rozpočtu společné zemědělské politiky“ (1). EHSV za sebe zdůrazňuje, že vzhledem k využívané ploše je odvětví ovoce a zeleniny zemědělským výrobním odvětvím s nejvyšší mírou zaměstnanosti. Odvětví ovoce a zeleniny se kromě toho pohybuje v prostředí mezinárodní konkurence (jednání WTO, do roku 2010 evropsko-středomořská zóna volného obchodu), která bude stále více ovlivňovat vývoj produkce ovoce a zeleniny v Evropě.

| 3.2 | Evropský účetní dvůr navíc ve své zvláštní zprávě č. 8/2006 Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny, kde i kriticky analyzuje činnost organizací producentů a konstatuje rovněž významný pokrok oproti výchozí situaci, vyzval ke zlepšení monitorování účelnosti podpory a v zájmu posílení postavení organizací producentů požadoval lépe zaměřit politiku. |
| --- | --- |

3.2

Evropský účetní dvůr navíc ve své zvláštní zprávě č. 8/2006 Rostoucí úspěch? Účelnost podpory Evropské unie na operační programy pro producenty ovoce a zeleniny, kde i kriticky analyzuje činnost organizací producentů a konstatuje rovněž významný pokrok oproti výchozí situaci, vyzval ke zlepšení monitorování účelnosti podpory a v zájmu posílení postavení organizací producentů požadoval lépe zaměřit politiku.

| 3.3 | EHSV upozorňuje na to, že mezi vytyčenými cíli a finančním rámcem – základní součástí soudržné politiky –, který byl dán k dispozici pro jejich uskutečňování, zeje propast, která je dokladem o nevyvážené situaci ve společné zemědělské politice vzhledem k produkci ve Středomoří.
  EHSV konstatuje, že Komise formulovala své návrhy v rámci omezeného rozpočtu, který nebyl navýšen. Zdůrazňuje rovněž, že Komise zrušením stahování z trhu a vývozních náhrad docílí zvýšení zdrojů, které by mohly být k dispozici pro budoucí operační programy, ale které by mohly zůstat nevyužité a nebudou moci být organizacemi producentů účinněji investovány. |
| --- | --- |

3.3

EHSV upozorňuje na to, že mezi vytyčenými cíli a finančním rámcem – základní součástí soudržné politiky –, který byl dán k dispozici pro jejich uskutečňování, zeje propast, která je dokladem o nevyvážené situaci ve společné zemědělské politice vzhledem k produkci ve Středomoří.

EHSV konstatuje, že Komise formulovala své návrhy v rámci omezeného rozpočtu, který nebyl navýšen. Zdůrazňuje rovněž, že Komise zrušením stahování z trhu a vývozních náhrad docílí zvýšení zdrojů, které by mohly být k dispozici pro budoucí operační programy, ale které by mohly zůstat nevyužité a nebudou moci být organizacemi producentů účinněji investovány.

| 3.4 | EHSV mimoto konstatuje, že návrh na jedné straně do operačních programů zavádí politicky a hospodářsky velmi významná nová opatření (řešení tržních krizí, environmentální politika, podporování spotřeby) a na straně druhé zvyšuje spolufinancování (až do výše 60 %) některých opatření, která jsou považována za strategická.
  Tato inovační politika spolu s nadále platnými stropy u finanční podpory Společenství pro operační programy, které činí maximálně 4,1 % hodnoty produkce uváděné na trh organizacemi producentů, vede de facto k úbytku dostupných zdrojů pro investice. |
| --- | --- |

3.4

EHSV mimoto konstatuje, že návrh na jedné straně do operačních programů zavádí politicky a hospodářsky velmi významná nová opatření (řešení tržních krizí, environmentální politika, podporování spotřeby) a na straně druhé zvyšuje spolufinancování (až do výše 60 %) některých opatření, která jsou považována za strategická.

Tato inovační politika spolu s nadále platnými stropy u finanční podpory Společenství pro operační programy, které činí maximálně 4,1 % hodnoty produkce uváděné na trh organizacemi producentů, vede de facto k úbytku dostupných zdrojů pro investice.

| 3.5 | EHSV nicméně poukazuje na to, že zavedení úplného oddělování podpor pro zpracované výrobky by s největší pravděpodobností znamenalo pokles hodnoty produkce uváděné na trh a následně i snížení veškerých dostupných finančních prostředků oproti současnému stavu. |
| --- | --- |

3.5

EHSV nicméně poukazuje na to, že zavedení úplného oddělování podpor pro zpracované výrobky by s největší pravděpodobností znamenalo pokles hodnoty produkce uváděné na trh a následně i snížení veškerých dostupných finančních prostředků oproti současnému stavu.

| 3.6 | Z těchto výše uvedených důvodů proto EHSV považuje za nezbytné přistoupit alespoň ke třem úpravám v rámci zachování zásady „skutečné“ rozpočtové neutrality:






  — | neúčtovat řešení tržních krizí do operačního programu organizací producentů, |
| --- | --- | --- |

3.6

Z těchto výše uvedených důvodů proto EHSV považuje za nezbytné přistoupit alespoň ke třem úpravám v rámci zachování zásady „skutečné“ rozpočtové neutrality:

—

neúčtovat řešení tržních krizí do operačního programu organizací producentů,

| — | nedodržovat strop 4,1 % u činností spolufinancovaných z 60 %, aby i již etablovaná organizace producentů mohla pokračovat v plnění svého úkolu, který spočívá v nastolení nové rovnováhy tam, „kde velké řetězce mají takovou kupní sílu“ (2), |
| --- | --- |

—

nedodržovat strop 4,1 % u činností spolufinancovaných z 60 %, aby i již etablovaná organizace producentů mohla pokračovat v plnění svého úkolu, který spočívá v nastolení nové rovnováhy tam, „kde velké řetězce mají takovou kupní sílu“ (2),

| — | zahrnout společné činnosti dvou či více organizací producentů, mimo jiné činnosti s 60procentním spolufinancováním Společenství, a tak posílit spolupráci mezi organizacemi producentů a koncentraci nabídky. |
| --- | --- |

—

zahrnout společné činnosti dvou či více organizací producentů, mimo jiné činnosti s 60procentním spolufinancováním Společenství, a tak posílit spolupráci mezi organizacemi producentů a koncentraci nabídky.

| 3.7 | EHSV ostatně bere na vědomí návrh Komise svěřit řešení krizí organizacím producentů a vyzývá Komisi, aby stanovila jasná kritéria pro řešení krizí a aby nástroje, jež jsou pro tento účel k dispozici, mohly být použity všemi producenty tak, aby možný zásah v kritických situacích byl účinný a umožnil skutečně získat zpět původní trhy. |
| --- | --- |

3.7

EHSV ostatně bere na vědomí návrh Komise svěřit řešení krizí organizacím producentů a vyzývá Komisi, aby stanovila jasná kritéria pro řešení krizí a aby nástroje, jež jsou pro tento účel k dispozici, mohly být použity všemi producenty tak, aby možný zásah v kritických situacích byl účinný a umožnil skutečně získat zpět původní trhy.

| 3.8 | EHSV ví o tom, že Komise několikrát ohlašovala svoji dlouhodobou strategii, podle které mají být všechny organizace společného trhu do roku 2013 zapojeny do režimu jednotné platby na zemědělský podnik. Vzhledem ke specifikům jednotlivých členských států a různých výrobků je podle EHSV možné, i v souladu s doposud schválenými reformami, uvažovat o přiměřeném přechodném období. EHSV si je velmi dobře vědom toho, že uspěchaný přístup by mohl mít zničující dopad na zaměstnanost a zpracovatelský průmysl, který musí čelit velmi komplexní restrukturalizaci, v jejímž rámci se bude zvažovat i uzavírání závodů a pro níž nejsou v návrhu reformy stanovena žádná konkrétní doplňující opatření. |
| --- | --- |

3.8

EHSV ví o tom, že Komise několikrát ohlašovala svoji dlouhodobou strategii, podle které mají být všechny organizace společného trhu do roku 2013 zapojeny do režimu jednotné platby na zemědělský podnik. Vzhledem ke specifikům jednotlivých členských států a různých výrobků je podle EHSV možné, i v souladu s doposud schválenými reformami, uvažovat o přiměřeném přechodném období. EHSV si je velmi dobře vědom toho, že uspěchaný přístup by mohl mít zničující dopad na zaměstnanost a zpracovatelský průmysl, který musí čelit velmi komplexní restrukturalizaci, v jejímž rámci se bude zvažovat i uzavírání závodů a pro níž nejsou v návrhu reformy stanovena žádná konkrétní doplňující opatření.

| 3.9 | EHSV bere dále na vědomí, že Komise kvůli potřebě dosáhnout slučitelnosti s WTO považuje za nutné zrušit článek 51 nařízení č. 1782/2003. To způsobí zvýšení hospodářské soutěže uvnitř odvětví mezi tradičními pěstiteli ovoce a zeleniny a potenciálními novými producenty. V zájmu zamezení umělému narušení dynamiky výnosů v tomto odvětví považuje EHSV za nezbytné ponechat členským státům po určité přechodné období možnost dále uplatňovat článek 51 selektivně u některých citlivých výrobků, anebo zavést nová práva pro pěstitele ovoce a zeleniny, kteří za dobu své existence žádné citlivé výrobky nevyráběli. |
| --- | --- |

3.9

EHSV bere dále na vědomí, že Komise kvůli potřebě dosáhnout slučitelnosti s WTO považuje za nutné zrušit článek 51 nařízení č. 1782/2003. To způsobí zvýšení hospodářské soutěže uvnitř odvětví mezi tradičními pěstiteli ovoce a zeleniny a potenciálními novými producenty. V zájmu zamezení umělému narušení dynamiky výnosů v tomto odvětví považuje EHSV za nezbytné ponechat členským státům po určité přechodné období možnost dále uplatňovat článek 51 selektivně u některých citlivých výrobků, anebo zavést nová práva pro pěstitele ovoce a zeleniny, kteří za dobu své existence žádné citlivé výrobky nevyráběli.

| 3.10 | EHSV bere na vědomí, že Komise u obchodu se třetími zeměmi navrhuje zrušit vývozní náhrady, a konstatuje, že je to ukázka nejednotné a ne zcela soudržné obecné politiky Evropské unie v různých zemědělských odvětvích. Kromě toho Komisi žádá, aby se vyhnula jakýmkoli ústupkům v oblasti obchodu, které by oslabily zásadu preference Společenství, a doporučuje, aby zaručila řádné dodržování celních kvót a zachovala zvláštní ochrannou doložku, zvláště když je EU celosvětově největším dovozcem ovoce a zeleniny, více než 70 % jejího dovozu pochází ze zemí, se kterými uzavřela preferenční obchodní dohody, a některé výrobky tohoto odvětví jsou považovány za takzvaně citlivé. |
| --- | --- |

3.10

EHSV bere na vědomí, že Komise u obchodu se třetími zeměmi navrhuje zrušit vývozní náhrady, a konstatuje, že je to ukázka nejednotné a ne zcela soudržné obecné politiky Evropské unie v různých zemědělských odvětvích. Kromě toho Komisi žádá, aby se vyhnula jakýmkoli ústupkům v oblasti obchodu, které by oslabily zásadu preference Společenství, a doporučuje, aby zaručila řádné dodržování celních kvót a zachovala zvláštní ochrannou doložku, zvláště když je EU celosvětově největším dovozcem ovoce a zeleniny, více než 70 % jejího dovozu pochází ze zemí, se kterými uzavřela preferenční obchodní dohody, a některé výrobky tohoto odvětví jsou považovány za takzvaně citlivé.

| 3.11 | Přestože EHSV souhlasí s cílem neustálého zjednodušování, domnívá se, že zachování norem pro uvádění na trh je zásadním nástrojem jak z důvodu záruk, které poskytují spotřebitelům v souvislosti s bezpečností a původem výrobků, tak kvůli své významné roli v regulování trhu. EHSV proto zdůrazňuje, že je důležité, aby EU dokázala zavést do právních předpisů upravujících mezinárodní obchod zásadu sledovatelnosti, která představuje základní opatření na řízení rizik v oblasti zdraví a ochrany rostlin. |
| --- | --- |

3.11

Přestože EHSV souhlasí s cílem neustálého zjednodušování, domnívá se, že zachování norem pro uvádění na trh je zásadním nástrojem jak z důvodu záruk, které poskytují spotřebitelům v souvislosti s bezpečností a původem výrobků, tak kvůli své významné roli v regulování trhu. EHSV proto zdůrazňuje, že je důležité, aby EU dokázala zavést do právních předpisů upravujících mezinárodní obchod zásadu sledovatelnosti, která představuje základní opatření na řízení rizik v oblasti zdraví a ochrany rostlin.

| 3.12 | EHSV dále zdůrazňuje, že s ohledem na pracovníky zaměstnané ve výrobním procesu musí Evropská unie na mezinárodní úrovni podporovat zavádění a uznávání environmentálních a sociálních standardů. |
| --- | --- |

3.12

EHSV dále zdůrazňuje, že s ohledem na pracovníky zaměstnané ve výrobním procesu musí Evropská unie na mezinárodní úrovni podporovat zavádění a uznávání environmentálních a sociálních standardů.

| 3.13 | EHSV vítá a zdůrazňuje politiku Komise směřující k aktivní ochraně životního prostředí. V této souvislosti se EHSV domnívá, že podstatně účinnější než definovat stropy a pevné procentní parametry by bylo uplatňovat u operačních programů zaměřených na tyto cíle metodologii spolufinancování, jehož minimální podíl by byl pevně stanoven a postupně by rostl. |
| --- | --- |

3.13

EHSV vítá a zdůrazňuje politiku Komise směřující k aktivní ochraně životního prostředí. V této souvislosti se EHSV domnívá, že podstatně účinnější než definovat stropy a pevné procentní parametry by bylo uplatňovat u operačních programů zaměřených na tyto cíle metodologii spolufinancování, jehož minimální podíl by byl pevně stanoven a postupně by rostl.

| 3.14 | Pokud jde o podporování spotřeby výrobků z ovoce a zeleniny u určitých skupin spotřebitelů, přisuzuje mu EHSV stejný význam jako Komise, a proto ji vybízí, aby v rámci horizontální politiky podpory vypracovala konkrétní podpůrnou strategii. Má však pochybnosti o účinnosti povinných propagačních opatření, neboť mohou nevyhnutelně tvořit pouze omezenou část operačních programů. |
| --- | --- |

3.14

Pokud jde o podporování spotřeby výrobků z ovoce a zeleniny u určitých skupin spotřebitelů, přisuzuje mu EHSV stejný význam jako Komise, a proto ji vybízí, aby v rámci horizontální politiky podpory vypracovala konkrétní podpůrnou strategii. Má však pochybnosti o účinnosti povinných propagačních opatření, neboť mohou nevyhnutelně tvořit pouze omezenou část operačních programů.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Výbor poukazuje na to, že návrh Komise nevede k řešení problému producentů červeného ovoce určeného ke zpracování. EHSV považuje za zásadní vytvořit pro sektor červeného ovoce určeného ke zpracování systém přímé podpory, stejně jako v případě jiného ovoce a zeleniny ke zpracování (např. sušené ovoce). |
| --- | --- |

4.1

Výbor poukazuje na to, že návrh Komise nevede k řešení problému producentů červeného ovoce určeného ke zpracování. EHSV považuje za zásadní vytvořit pro sektor červeného ovoce určeného ke zpracování systém přímé podpory, stejně jako v případě jiného ovoce a zeleniny ke zpracování (např. sušené ovoce).

| 4.2 | EHSV vítá zařazení kuchyňských bylin mezi výrobky, pro které lze zřídit organizaci producentů, a kromě toho vyzývá Komisi, aby ověřila, že konečný seznam obsažený v návrhu odpovídá požadavkům všech regionů EU. |
| --- | --- |

4.2

EHSV vítá zařazení kuchyňských bylin mezi výrobky, pro které lze zřídit organizaci producentů, a kromě toho vyzývá Komisi, aby ověřila, že konečný seznam obsažený v návrhu odpovídá požadavkům všech regionů EU.

| 4.3 | Vzhledem k dřívějším obdobným zkušenostem s rozdělováním mezi dobročinné organizace upozorňuje EHSV Komisi na potřebu stanovit pružné a účinné prováděcí předpisy. |
| --- | --- |

4.3

Vzhledem k dřívějším obdobným zkušenostem s rozdělováním mezi dobročinné organizace upozorňuje EHSV Komisi na potřebu stanovit pružné a účinné prováděcí předpisy.

| 4.4 | EHSV vyzývá Komisi, aby v rámci opatření na bezplatné rozdělování uvážila i jiná určení než pro potravinářské účely. |
| --- | --- |

4.4

EHSV vyzývá Komisi, aby v rámci opatření na bezplatné rozdělování uvážila i jiná určení než pro potravinářské účely.

| 4.5 | EHSV vyzývá Komisi, aby uvážila mimořádné obtíže producentů z nových členských států se spolufinancováním řešení krizí. |
| --- | --- |

4.5

EHSV vyzývá Komisi, aby uvážila mimořádné obtíže producentů z nových členských států se spolufinancováním řešení krizí.

| 4.6 | EHSV se domnívá, že stanovení minimálních limitů pro přímé uvedení na trh ze strany producenta je v rozporu s cíli reformy, a navrhuje zachovat znění předchozího nařízení. |
| --- | --- |

4.6

EHSV se domnívá, že stanovení minimálních limitů pro přímé uvedení na trh ze strany producenta je v rozporu s cíli reformy, a navrhuje zachovat znění předchozího nařízení.

| 4.7 | EHSV se nestaví proti tomu, aby členské státy vypracovaly národní strategii k operačním programům, už vzhledem k využití a zhodnocení existujících veřejných struktur. Je však toho názoru, že tyto národní strategie by pro příslušný členský stát měly být dobrovolné a neměly by vést k opětovnému vydávání seznamů vnitrostátních pozitivních opatření. |
| --- | --- |

4.7

EHSV se nestaví proti tomu, aby členské státy vypracovaly národní strategii k operačním programům, už vzhledem k využití a zhodnocení existujících veřejných struktur. Je však toho názoru, že tyto národní strategie by pro příslušný členský stát měly být dobrovolné a neměly by vést k opětovnému vydávání seznamů vnitrostátních pozitivních opatření.

| 4.8 | EHSV kromě toho bere na vědomí, že v některých případech se může projevit rozpor mezi politikou Společenství zaměřenou na povzbuzení koncentrace nabídky, a to i sloučením organizací producentů, a opatřením orgánu Společenství nebo vnitrostátního orgánu zaměřeným na ochranu hospodářské soutěže. Požaduje proto, aby provádění právních předpisů týkajících se hospodářské soutěže bralo v úvahu evropský rozměr trhu ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

4.8

EHSV kromě toho bere na vědomí, že v některých případech se může projevit rozpor mezi politikou Společenství zaměřenou na povzbuzení koncentrace nabídky, a to i sloučením organizací producentů, a opatřením orgánu Společenství nebo vnitrostátního orgánu zaměřeným na ochranu hospodářské soutěže. Požaduje proto, aby provádění právních předpisů týkajících se hospodářské soutěže bralo v úvahu evropský rozměr trhu ovoce a zeleniny.

| 4.9 | Výbor navrhuje Komisi zřídit evropské monitorovací středisko pro ceny a obchodní zvyklosti, které by pomohlo zlepšit transparentnost trhu ve prospěch všech hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

4.9

Výbor navrhuje Komisi zřídit evropské monitorovací středisko pro ceny a obchodní zvyklosti, které by pomohlo zlepšit transparentnost trhu ve prospěch všech hospodářských subjektů.

| 4.10 | Vzhledem k tomu, že navržená reforma potvrzuje nezávislou společnou organizaci trhu pro odvětví ovoce a zeleniny, vyzývá EHSV Komisi, aby do nařízení o takzvané jediné společné organizaci trhu nezařazovala žádná další konkrétní ustanovení o ovoci a zelenině. |
| --- | --- |

4.10

Vzhledem k tomu, že navržená reforma potvrzuje nezávislou společnou organizaci trhu pro odvětví ovoce a zeleniny, vyzývá EHSV Komisi, aby do nařízení o takzvané jediné společné organizaci trhu nezařazovala žádná další konkrétní ustanovení o ovoci a zelenině.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pracovní dokument útvarů Komise SEK(2007) 75 – reforma společných organizací trhu s čerstvým a zpracovaným ovocem a zeleninou – Shrnutí souhrnné zprávy o posouzení dopadu.

1

Shrnutí souhrnné zprávy o posouzení dopadu

(2)  Úř. věst. C 255, 14.10.2005, s. 44, stanovisko CESE 381/2005 – Sektor velkých maloobchodních řetězců – trendy a dopady na zemědělce a spotřebitele.

2

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/57

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/66/ES o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi

KOM(2007) 93 v konečném znění – 2007/0036 (COD)

(2007/C 175/15)

Dne 19. dubna 2007 se Rada Evropské unie, v souladu s článkem 175 odstavec 1 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Vzhledem k tomu, že se již Výbor vyjádřil k obsahu návrhu v rámci svého stanoviska přijatého dne 28. dubna 2004 (1), rozhodl na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání dne 30. května 2007) 159 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 11 členů se zdrželo hlasování, nevypracovávat k tomuto tématu nové stanovisko, ale odkázat na svůj postoj, který zaujal ve výše uvedeném dokumentu.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  2003/0282 COD, Úř. věst. C 117, 30.4.2004.

1

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/57

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Globalizace: výzvy a příležitosti pro EU

(2007/C 175/16)

Dne 26. září 2006 si v souvislosti s činnostmi německého předsednictví Evropské unie pan Michael Glos, německý spolkový ministr hospodářství a technologie, dopisem vyžádal stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Globalizace: výzvy a příležitosti pro EU.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. května 2007. Zpravodajem byl pan Henri MALOSSE a spoluzpravodajem pan Staffan NILSSON.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání dne 31. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor jednomyslně následující stanovisko.

1.   Shrnutí

Za společnou strategii vůči globalizaci

EU může být považována za zkušebnu pro globalizovaný svět. Byla vytvořena demokratickým způsobem, neusiluje o nadvládu, respektuje rozmanitost názorů a kulturní rozmanitost a zohledňuje ekonomickou a sociální soudržnost a otevřenost. I když nový světový řád nemůže být vytvořen podle vzoru EU, Evropská unie musí prosazovat své hodnoty a zásady a přitom usilovat o systém globální správy, který se opírá o hlavní přínosy evropské integrace. EU je důvěryhodná, pokud šíří své hodnoty a model integrace bez arogance a snahy o nadvládu. Pokud nemá Unie společnou vizi ani strategii vůči výzvám a příležitostem globalizace, evropští občané se mohou domnívat, že jsou ponecháni sami sobě, a mohou si klást otázky o užitečnosti Evropy.

1.1   „Celosvětový právní stát“

Unie musí v první řadě intenzivněji přispívat k vytvoření „právního státu“, který bere bez naivity v úvahu realitu, ale zároveň všemi způsoby usiluje o rozvoj humánní globalizace založené na mnohostranném přístupu a nikoli na vynucování, na základních právech jednotlivců, zvláště na právech v oblasti práce a pracovních podmínek, na zodpovědné správě našeho přírodního dědictví, na zvýšené transparentnosti finančních trhů, na lepší úrovni zdravotnictví a bezpečnosti potravin pro všechny obyvatele, zvláště pro ty nejvíce ohrožené, na kulturní a jazykové rozmanitosti, na sdílení a šíření znalostí pro všechny.

1.2   Být vzorem pro ostatní

V druhé řadě EU může a musí podporovat regionální integraci. Až na výjimky je zřejmé, že většina zemí na světě se zapojila do různých procesů sblížení, které mohou jít od prosté spolupráce v jedné oblasti až po skutečné integrační procesy, srovnatelné s procesy v EU. Bylo by pravděpodobně snadnější řídit globalizaci, pokud by EU byla více vzorem pro ostatní a pokud by více provázaných regionálních uskupení, též založených na pluralitě, respektování rozmanitosti a metodě konsensu, spíše zahájilo dialog, než by setrvávalo u metody rivality. Regionální integrace je nepochybně též klíčem k budoucnosti pro nejohroženější regiony na světě, pro něž představují malé trhy nepřekonatelný handicap a jež se v současnosti nemohou prosadit.

1.3   Vyrovnaná a zodpovědná otevřenost v oblasti obchodu

Co se týče mezinárodních obchodních vztahů, EHSV soudí, že dvoustranné přístupy jsou užitečné pouze tehdy, pokud doplňují mnohostranný přístup WTO. EHSV se zasazuje o pokrok v otázkách přístupu na trhy, vzájemnosti, boje proti překážkám obchodu a nelegálním metodám. EHSV navrhuje zahájit dialog o ostatních aspektech globální správy, které mají dopad na obchod (zejména sociální a environmentální normy). EU též musí přispívat k inkluzivní strategii tak, aby všechny rozvíjející se země, zejména ty africké, těžily z procesu globalizace.

EHSV též soudí, že na úrovni EU je třeba správně zvážit dopad všech nových ústupků v oblasti obchodu, lépe využívat nástrojů na ochranu obchodu, zejména k ochraně zájmů výrobců v EU, a podporovat společnou činnost na vnějších trzích. EHSV soudí, že Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci musí být využíván jako strategický nástroj pro podporu osob a regionů postižených globalizací a být financován ze zdrojů jednotlivých států.

1.4   Uspíšení integrace a zachování kulturní rozmanitosti

Čím pokročilejší bude sjednocení a integrace Evropy, tím bude tento projekt přesvědčivější jako příklad hodný následování v oblasti prosazování mnohostranné a zodpovědné globalizované správy. Globalizace může být v současnosti pro proces evropské integrace příležitostí, protože nás nutí k rychlejšímu pokroku. Závody v rychlosti již byly odstartovány. Klíčem k úspěchu by mohla být inovace, šíření znalostí pro všechny a demokratizace. Je nejvyšší čas skutečně dokončit vnitřní trh, otevřít vzdělávací a výzkumné sítě a zavést nové společné politiky, zejména energetickou, environmentální a výzkumnou politiku.

1.5   Organizovaná občanská společnost jako hybná síla globalizace s lidskou tváří

Samotná Evropská unie musí více zapojovat své občany a zvyšovat jejich účast, přičemž musí v celosvětovém měřítku podporovat dialog mezi různými kulturami. Doposud se nedostatečně využívalo možností organizované občanské společnosti, jejích organizací a institucí jako EHSV. Organizovaná občanská společnost má zvláštní význam pro otázky globalizace, protože je zřejmé, že mezinárodní vztahy jsou v současnosti též záležitostí nejen států, ale i sdělovacích prostředků, sociálních partnerů, podniků, vědecké a kulturní obce, sdružení a všech ostatních složek občanské společnosti.

2.   Čelit výzvám globalizace globálním přístupem

| 2.1 | Rozvoj evropského projektu byl od počátku založen na procesu otevírání se. Postupným odstraňováním vnitřních hranic byla EU schopna vytvořit velký vnitřní trh, modernizovat své hospodářství, rozvinout svou infrastrukturu a získat jedno z vedoucích postavení v mezinárodním obchodu. |
| --- | --- |

2.1

Rozvoj evropského projektu byl od počátku založen na procesu otevírání se. Postupným odstraňováním vnitřních hranic byla EU schopna vytvořit velký vnitřní trh, modernizovat své hospodářství, rozvinout svou infrastrukturu a získat jedno z vedoucích postavení v mezinárodním obchodu.

| 2.2 | Proces evropské integrace představuje mnohem více než jen vytvoření vnitřního trhu. Evropská unie stanovila společná pravidla, zavedla svůj vlastní právní řád a zákonné soudní postupy, vytvořila Listinu základních práv a zavedla společné politiky. Zvláštní zmínku si zasluhuje politika hospodářské a sociální soudržnosti, která představuje prostředek pro uplatňování zásady solidarity mezi státy a regiony. Tato politika má pomoci vyrovnat rozdíly ve stupni rozvoje, které se po nedávném rozšíření EU zvýšily. |
| --- | --- |

2.2

Proces evropské integrace představuje mnohem více než jen vytvoření vnitřního trhu. Evropská unie stanovila společná pravidla, zavedla svůj vlastní právní řád a zákonné soudní postupy, vytvořila Listinu základních práv a zavedla společné politiky. Zvláštní zmínku si zasluhuje politika hospodářské a sociální soudržnosti, která představuje prostředek pro uplatňování zásady solidarity mezi státy a regiony. Tato politika má pomoci vyrovnat rozdíly ve stupni rozvoje, které se po nedávném rozšíření EU zvýšily.

| 2.3 | Globalizace dnes představuje velmi odlišnou výzvu na pozadí velmi odlišných podmínek charakterizovaných mimo jiné hledáním podoby globální správy, touhou po získání převahy a rostoucím napětím mezi vyspělými zeměmi a novými ekonomikami. Vyvažování těchto globálních jevů představuje pro Evropskou unii úplně nový řád. |
| --- | --- |

2.3

Globalizace dnes představuje velmi odlišnou výzvu na pozadí velmi odlišných podmínek charakterizovaných mimo jiné hledáním podoby globální správy, touhou po získání převahy a rostoucím napětím mezi vyspělými zeměmi a novými ekonomikami. Vyvažování těchto globálních jevů představuje pro Evropskou unii úplně nový řád.

| 2.4 | Evropský projekt nebyl původně v žádném případě „eurocentrický“. Iniciátoři původních smluv si již tehdy představovali, že by Evropská společenství mohla zahrnovat všechny národy Evropy, jakmile se osvobodí od diktátorských režimů, a mohla by rovněž být vzorem pro nový světový řád založený na právním státě, otevřenosti a důvěře. |
| --- | --- |

2.4

Evropský projekt nebyl původně v žádném případě „eurocentrický“. Iniciátoři původních smluv si již tehdy představovali, že by Evropská společenství mohla zahrnovat všechny národy Evropy, jakmile se osvobodí od diktátorských režimů, a mohla by rovněž být vzorem pro nový světový řád založený na právním státě, otevřenosti a důvěře.

| 2.5 | Globalizace se tedy v mnohém podobá kladným účinkům toho, co již zažily členské státy EU po vzájemném otevření svých trhů, např. využití komparativních výhod a úspor z rozsahu a možnost využít nové dynamiky rozvoje a nových trhů. |
| --- | --- |

2.5

Globalizace se tedy v mnohém podobá kladným účinkům toho, co již zažily členské státy EU po vzájemném otevření svých trhů, např. využití komparativních výhod a úspor z rozsahu a možnost využít nové dynamiky rozvoje a nových trhů.

| 2.6 | V důsledku globalizace však vzniká rovněž mnoho nových výzev, na něž je nutno reagovat a vyrovnat se s nimi, což je často velmi složité. Zahrnují mimo jiné mnoho obtíží a asymetrických podmínek, pokud jde o přístup na trh, odliv mozků a zachování jazykové a kulturní rozmanitosti, migrace, mimořádně rozmanité pracovní a výrobní podmínky, dosud neznámý stupeň internacionalizace kapitálových a finančních trhů, stále větší ohrožení zavedených sociálních práv ve vyspělých zemích v důsledku vystavení celosvětové hospodářské soutěži a konečně závažné problémy s ochranou životního prostředí, zdraví a bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.6

V důsledku globalizace však vzniká rovněž mnoho nových výzev, na něž je nutno reagovat a vyrovnat se s nimi, což je často velmi složité. Zahrnují mimo jiné mnoho obtíží a asymetrických podmínek, pokud jde o přístup na trh, odliv mozků a zachování jazykové a kulturní rozmanitosti, migrace, mimořádně rozmanité pracovní a výrobní podmínky, dosud neznámý stupeň internacionalizace kapitálových a finančních trhů, stále větší ohrožení zavedených sociálních práv ve vyspělých zemích v důsledku vystavení celosvětové hospodářské soutěži a konečně závažné problémy s ochranou životního prostředí, zdraví a bezpečnosti.

| 2.7 | Globalizace nemá všude stejné účinky. V některých částech světa podporuje hospodářský a sociální rozvoj, avšak má negativní dopad v jiných částech, jako jsou rozvinuté regiony čelící silnější konkurenci a málo rozvinuté země, jež „vypadly ze hry“. |
| --- | --- |

2.7

Globalizace nemá všude stejné účinky. V některých částech světa podporuje hospodářský a sociální rozvoj, avšak má negativní dopad v jiných částech, jako jsou rozvinuté regiony čelící silnější konkurenci a málo rozvinuté země, jež „vypadly ze hry“.

| 2.8 | Mají-li být tyto problémy vyřešeny, musí EU prokázat, že dokáže využít globalizace, místo aby se jí nechala unášet. EU musí využít všech příležitostí, které se objevují, a rovněž zjistit, jak globalizace postihuje regiony, odvětví a skupiny obyvatelstva, aby mohla spolu s členskými státy, sociálními partnery a dalšími zainteresovanými subjekty občanské společnosti přesně určit konkrétní opatření, která umožní úspěšně provést potřebné úpravy. |
| --- | --- |

2.8

Mají-li být tyto problémy vyřešeny, musí EU prokázat, že dokáže využít globalizace, místo aby se jí nechala unášet. EU musí využít všech příležitostí, které se objevují, a rovněž zjistit, jak globalizace postihuje regiony, odvětví a skupiny obyvatelstva, aby mohla spolu s členskými státy, sociálními partnery a dalšími zainteresovanými subjekty občanské společnosti přesně určit konkrétní opatření, která umožní úspěšně provést potřebné úpravy.

| 2.9 | Výzvy globalizace nelze řešit čistě z ekonomického hlediska. Globalizace je úzce spojena také s politickými, sociálními, environmentálními a kulturními otázkami. Odpověď EU na výzvy globalizace musí proto zahrnovat všechny tyto oblasti, jinak hrozí, že bude postrádat nezbytnou přesvědčivost a důvěru. |
| --- | --- |

2.9

Výzvy globalizace nelze řešit čistě z ekonomického hlediska. Globalizace je úzce spojena také s politickými, sociálními, environmentálními a kulturními otázkami. Odpověď EU na výzvy globalizace musí proto zahrnovat všechny tyto oblasti, jinak hrozí, že bude postrádat nezbytnou přesvědčivost a důvěru.

| 2.10 | Přístup regionální integrace, kterým se EU vyznačuje, jí umožňuje vyjadřovat se jménem svých členských států ve WTO. Ve světě existují další příklady regionální integrace, ale nedosáhly téhož stupně jako v Evropě. S výjimkou karibského společenství CARICOM, jež sdružuje země karibské oblasti, se tyto subjekty nevyjadřují solidárně v rámci WTO. Lépe strukturovaná a účinnější globální správa by však z tohoto vývoje mohla mnohé vytěžit. |
| --- | --- |

2.10

Přístup regionální integrace, kterým se EU vyznačuje, jí umožňuje vyjadřovat se jménem svých členských států ve WTO. Ve světě existují další příklady regionální integrace, ale nedosáhly téhož stupně jako v Evropě. S výjimkou karibského společenství CARICOM, jež sdružuje země karibské oblasti, se tyto subjekty nevyjadřují solidárně v rámci WTO. Lépe strukturovaná a účinnější globální správa by však z tohoto vývoje mohla mnohé vytěžit.

| 2.11 | V rámci EU se způsob, jakým je globalizace vnímána, u různých skupin obyvatelstva a v jednotlivých členských státech liší. Tuto rozmanitost lze považovat za zdroj obohacení, avšak vzhledem k tomu, že se tempo rozvoje a rozsah problémů spojených s globalizací zvyšuje, je nyní nutné přijmout společnou strategii a konkrétní návrhy. |
| --- | --- |

2.11

V rámci EU se způsob, jakým je globalizace vnímána, u různých skupin obyvatelstva a v jednotlivých členských státech liší. Tuto rozmanitost lze považovat za zdroj obohacení, avšak vzhledem k tomu, že se tempo rozvoje a rozsah problémů spojených s globalizací zvyšuje, je nyní nutné přijmout společnou strategii a konkrétní návrhy.

3.   Pomoc při vypracování účinnějších globálních pravidel podporujících dosažení „globalizace s lidskou tváří“

| 3.1 | Hodnoty, na nichž je založen evropský projekt (včetně rozmanitosti, kolegiality, právního státu, subsidiarity a dosažení rovnováhy mezi hospodářskými a sociálními aspekty a udržitelným rozvojem), dnes nejsou dostatečně rozšířeny na mezinárodní scéně. |
| --- | --- |

3.1

Hodnoty, na nichž je založen evropský projekt (včetně rozmanitosti, kolegiality, právního státu, subsidiarity a dosažení rovnováhy mezi hospodářskými a sociálními aspekty a udržitelným rozvojem), dnes nejsou dostatečně rozšířeny na mezinárodní scéně.

| 3.2 | Celou škálu jevů spojených s globalizací nelze pokrýt pouze vztahy v rámci jednotlivých států. K těmto jevům patří mimo jiné migrační toky, pohyby finančních prostředků, znečišťování a poškozování klimatu a informační kanály, zejména internet. Kromě států jsou do procesu globalizace tak či onak zapojeny rovněž nadnárodní společnosti, finanční trhy, média, vědecká obec, organizovaná občanská společnost se svými institucemi, sociální partneři, nevládní organizace a mnoho dalších subjektů. |
| --- | --- |

3.2

Celou škálu jevů spojených s globalizací nelze pokrýt pouze vztahy v rámci jednotlivých států. K těmto jevům patří mimo jiné migrační toky, pohyby finančních prostředků, znečišťování a poškozování klimatu a informační kanály, zejména internet. Kromě států jsou do procesu globalizace tak či onak zapojeny rovněž nadnárodní společnosti, finanční trhy, média, vědecká obec, organizovaná občanská společnost se svými institucemi, sociální partneři, nevládní organizace a mnoho dalších subjektů.

| 3.3 | Je proto zásadní, aby EU nadále hrála rozhodnější roli v prosazování globální správy, což zahrnuje:






  — | obnovení procesu z Dohá ve WTO s cílem dosáhnout většího otevření obchodu; tento proces by však měl být podpořen regulací zajišťující vyváženější a spravedlivější obchod; |
| --- | --- | --- |

3.3

Je proto zásadní, aby EU nadále hrála rozhodnější roli v prosazování globální správy, což zahrnuje:

—

obnovení procesu z Dohá ve WTO s cílem dosáhnout většího otevření obchodu; tento proces by však měl být podpořen regulací zajišťující vyváženější a spravedlivější obchod;

| — | rozvíjení a účinné provádění ostatních celosvětových předpisů, např. úmluv ILO (týkajících se pracovního práva), úmluv UNESCO týkajících se kulturních otázek (rozmanitost), Kjótského protokolu o ochraně životního prostředí, rozhodnutí Mezinárodní agentury pro atomovou energii (IAEA) týkajících se energetických záležitostí, úmluv IPO týkajících se duševního vlastnictví, právních předpisů WHO zabývajících se zdravím, předpisů Organizace OSN pro průmyslový rozvoj (UNIDO) a dalších předpisů; |
| --- | --- |

—

rozvíjení a účinné provádění ostatních celosvětových předpisů, např. úmluv ILO (týkajících se pracovního práva), úmluv UNESCO týkajících se kulturních otázek (rozmanitost), Kjótského protokolu o ochraně životního prostředí, rozhodnutí Mezinárodní agentury pro atomovou energii (IAEA) týkajících se energetických záležitostí, úmluv IPO týkajících se duševního vlastnictví, právních předpisů WHO zabývajících se zdravím, předpisů Organizace OSN pro průmyslový rozvoj (UNIDO) a dalších předpisů;

| — | koordinaci mezi různými nástroji globální správy pod záštitou OSN s cílem vytvořit „hlavní směry“ právního státu, který by zahrnoval právní a soudní mechanismy založené na respektování plurality. |
| --- | --- |

—

koordinaci mezi různými nástroji globální správy pod záštitou OSN s cílem vytvořit „hlavní směry“ právního státu, který by zahrnoval právní a soudní mechanismy založené na respektování plurality.

| 3.4 | S ohledem na tyto cíle je třeba podniknout následující kroky, zejména v rámci pravidel mezinárodního obchodu:






  — | dokončit dohodu WTO o usnadnění obchodu s cílem zavést normy v oblasti celních předpisů a postupů, zjednodušení a usnadnění postupů (zejména zavedení systému jednotného kontaktního místa), prosazování účinných, transparentních pravidel a používání nástrojů IT; |
| --- | --- | --- |

3.4

S ohledem na tyto cíle je třeba podniknout následující kroky, zejména v rámci pravidel mezinárodního obchodu:

—

dokončit dohodu WTO o usnadnění obchodu s cílem zavést normy v oblasti celních předpisů a postupů, zjednodušení a usnadnění postupů (zejména zavedení systému jednotného kontaktního místa), prosazování účinných, transparentních pravidel a používání nástrojů IT;

| — | urychlit přijetí, zavedení a dodržování opatření na ochranu veřejného zdraví a plodin a hygienických a rostlinolékařských dohod WTO, zahrnujících bezpečnost potravin, zdraví zvířat a ochranu rostlin, jakož i ochranu a dobré životní podmínky zvířat; |
| --- | --- |

—

urychlit přijetí, zavedení a dodržování opatření na ochranu veřejného zdraví a plodin a hygienických a rostlinolékařských dohod WTO, zahrnujících bezpečnost potravin, zdraví zvířat a ochranu rostlin, jakož i ochranu a dobré životní podmínky zvířat;

| — | účinněji bojovat proti pirátství a padělání, která evropským výrobcům způsobují stále větší škody, přijetím řady opatření, zejména vypracováním skutečné strategie pro řádnou ochranu práv k duševnímu vlastnictví s použitím dohody TRIPS; |
| --- | --- |

—

účinněji bojovat proti pirátství a padělání, která evropským výrobcům způsobují stále větší škody, přijetím řady opatření, zejména vypracováním skutečné strategie pro řádnou ochranu práv k duševnímu vlastnictví s použitím dohody TRIPS;

| — | spojit pokrok v obchodních jednáních s dodržováním sociálních, etických a environmentálních norem; |
| --- | --- |

—

spojit pokrok v obchodních jednáních s dodržováním sociálních, etických a environmentálních norem;

| — | pomoci rozvíjet kapacity nových ekonomik (zejména Číny a Indie) a rozvojových zemí ve výše zmíněných oblastech. |
| --- | --- |

—

pomoci rozvíjet kapacity nových ekonomik (zejména Číny a Indie) a rozvojových zemí ve výše zmíněných oblastech.

3.5   Další předpisy

| 3.5.1 | I kdyby bylo dosaženo významného pokroku ve všech těchto obchodních záležitostech, takovýto pokrok by sám o sobě nepostačoval k zajištění nezbytných podmínek pro skutečně udržitelný rozvoj, což je cíl, který WHO výslovně uznala v agendě stanovené v Dohá. Pokud máme dosáhnout pokroku v dosažení takovéhoto cíle, budou nutné další předpisy, a Evropská unie může působit jako hnací síla při zavádění těchto předpisů. Zmíněné předpisy se týkají především životního prostředí, bezpečnosti, základních práv, pracovních podmínek a kulturní rozmanitosti. |
| --- | --- |

3.5.1

I kdyby bylo dosaženo významného pokroku ve všech těchto obchodních záležitostech, takovýto pokrok by sám o sobě nepostačoval k zajištění nezbytných podmínek pro skutečně udržitelný rozvoj, což je cíl, který WHO výslovně uznala v agendě stanovené v Dohá. Pokud máme dosáhnout pokroku v dosažení takovéhoto cíle, budou nutné další předpisy, a Evropská unie může působit jako hnací síla při zavádění těchto předpisů. Zmíněné předpisy se týkají především životního prostředí, bezpečnosti, základních práv, pracovních podmínek a kulturní rozmanitosti.

| 3.5.2 | Ochrana životního prostředí je základním požadavkem vzhledem k rostoucím hrozbám, s nimiž se musíme potýkat (nutnost chránit životní prostředí a jednotlivé druhy a bojovat proti skleníkovému efektu a znečišťování atd.). Tento problém, který samozřejmě nezná hranic, je neoddělitelně spojen s pojmem globalizace. Měl by se stát nedílnou součástí obchodních jednání a být v různých jednáních brán v úvahu jako průřezové téma. Evropská unie by měla tomuto požadavku přikládat nejvyšší prioritu, a to:






  — | přijetím iniciativy směřující k obnovení Kjótských dohod o snižování emisí skleníkových plynů s cílem zapojit do těchto dohod všechny země světa za účelem omezení globálního oteplování (zpráva Mezivládní skupiny expertů pro klimatické změny, vytvořená na mezinárodní úrovni, schválila cíl EU); |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Ochrana životního prostředí je základním požadavkem vzhledem k rostoucím hrozbám, s nimiž se musíme potýkat (nutnost chránit životní prostředí a jednotlivé druhy a bojovat proti skleníkovému efektu a znečišťování atd.). Tento problém, který samozřejmě nezná hranic, je neoddělitelně spojen s pojmem globalizace. Měl by se stát nedílnou součástí obchodních jednání a být v různých jednáních brán v úvahu jako průřezové téma. Evropská unie by měla tomuto požadavku přikládat nejvyšší prioritu, a to:

—

přijetím iniciativy směřující k obnovení Kjótských dohod o snižování emisí skleníkových plynů s cílem zapojit do těchto dohod všechny země světa za účelem omezení globálního oteplování (zpráva Mezivládní skupiny expertů pro klimatické změny, vytvořená na mezinárodní úrovni, schválila cíl EU);

| — | společným vyvíjením výzkumného úsilí a snahy zvládnout environmentální technologie, které by v kontextu nových globálních požadavků zpřístupnily špičkové odborné znalosti týkající se procesů, výrobků a služeb v mnoha oblastech (např. zemědělství a venkovská společenství, voda a energie, průmysl a recyklace, bydlení a územní plánování atd.). |
| --- | --- |

—

společným vyvíjením výzkumného úsilí a snahy zvládnout environmentální technologie, které by v kontextu nových globálních požadavků zpřístupnily špičkové odborné znalosti týkající se procesů, výrobků a služeb v mnoha oblastech (např. zemědělství a venkovská společenství, voda a energie, průmysl a recyklace, bydlení a územní plánování atd.).

| 3.5.3 | Rovněž bezpečnostní požadavky nabývají na stále větším významu v mnoha ohledech. Zmínit lze například ochranu zdraví mimo jiné proti pandemiím, opatření proti trestné činnosti, jadernou kontrolu, ochranu výměny počítačových dat a bezpečnost výrobků, zejména kvalitu potravin. Globalizace nesmí za žádných okolností znamenat větší nejistotu. Proto je třeba navrhnout účinná pravidla k zajištění větší bezpečnosti s ohledem na rozvoj obchodu, což jsou základní úkoly, které státy musejí vykonávat s ohledem na životní podmínky. Pokrok v těchto oblastech musí být spojen se zlepšením postupů v oblasti správy a s opatřeními na boj proti korupci a hrozbám všeho druhu. |
| --- | --- |

3.5.3

Rovněž bezpečnostní požadavky nabývají na stále větším významu v mnoha ohledech. Zmínit lze například ochranu zdraví mimo jiné proti pandemiím, opatření proti trestné činnosti, jadernou kontrolu, ochranu výměny počítačových dat a bezpečnost výrobků, zejména kvalitu potravin. Globalizace nesmí za žádných okolností znamenat větší nejistotu. Proto je třeba navrhnout účinná pravidla k zajištění větší bezpečnosti s ohledem na rozvoj obchodu, což jsou základní úkoly, které státy musejí vykonávat s ohledem na životní podmínky. Pokrok v těchto oblastech musí být spojen se zlepšením postupů v oblasti správy a s opatřeními na boj proti korupci a hrozbám všeho druhu.

| 3.5.4 | Na celém světě se musí uplatňovat sociální rozměr globalizace, zejména pracovněprávní normy založené na úmluvách ILO (1). Uplatňováním pojmů „důstojné pracovní podmínky“ a rovněž „spravedlivý obchod“ může EU v partnerství s ILO vytvořit soubor základních hodnot a příkladů osvědčených postupů. Je třeba si klást otázku skutečného uplatňování úmluv ILO, což by mohlo dospět i k zavedení jurisdikce. |
| --- | --- |

3.5.4

Na celém světě se musí uplatňovat sociální rozměr globalizace, zejména pracovněprávní normy založené na úmluvách ILO (1). Uplatňováním pojmů „důstojné pracovní podmínky“ a rovněž „spravedlivý obchod“ může EU v partnerství s ILO vytvořit soubor základních hodnot a příkladů osvědčených postupů. Je třeba si klást otázku skutečného uplatňování úmluv ILO, což by mohlo dospět i k zavedení jurisdikce.

| 3.5.5 | V rozvíjejících se zemích bylo zahájeno mnoho velice povzbudivých sociálních iniciativ prostřednictvím nestátních subjektů, podniků a sociálních partnerů. Lze uvést politiky rozvíjené mnoha evropskými podniky na základě hlavních zásad dohodnutých v rámci OECD a sociálních norem ILO. Za zmínku stojí především iniciativy nestátních subjektů týkající se zaměstnanosti, vzdělávání, zdravotnictví a životních a pracovních podmínek, včetně těch uskutečňovaných v rámci přeshraničního regionálního sociálního dialogu. Podpora, již Evropská unie poskytuje těmto iniciativám, počínaje iniciativami zemí AKT, by se měla zintenzívnit. Pomoc Evropské unie by též měla být více podmíněna takovými programy, na nichž se aktivně podílejí subjekty občanské společnosti, včetně v regionálním měřítku a zvláště v něm. |
| --- | --- |

3.5.5

V rozvíjejících se zemích bylo zahájeno mnoho velice povzbudivých sociálních iniciativ prostřednictvím nestátních subjektů, podniků a sociálních partnerů. Lze uvést politiky rozvíjené mnoha evropskými podniky na základě hlavních zásad dohodnutých v rámci OECD a sociálních norem ILO. Za zmínku stojí především iniciativy nestátních subjektů týkající se zaměstnanosti, vzdělávání, zdravotnictví a životních a pracovních podmínek, včetně těch uskutečňovaných v rámci přeshraničního regionálního sociálního dialogu. Podpora, již Evropská unie poskytuje těmto iniciativám, počínaje iniciativami zemí AKT, by se měla zintenzívnit. Pomoc Evropské unie by též měla být více podmíněna takovými programy, na nichž se aktivně podílejí subjekty občanské společnosti, včetně v regionálním měřítku a zvláště v něm.

| 3.5.6 | Co se týče rostoucí internacionalizace finančních trhů, EU musí být schopna jednat jednohlasně, aby z Mezinárodního měnového fondu učinila skutečný nástroj stabilizace. Země eurozóny by se měly rozhodnout pro společnou účast v tomto fondu, což posílí význam Evropy. Zároveň musí EU na základě dohod OECD podporovat globální řízení boje proti praní špinavých peněz a proti podvodům. |
| --- | --- |

3.5.6

Co se týče rostoucí internacionalizace finančních trhů, EU musí být schopna jednat jednohlasně, aby z Mezinárodního měnového fondu učinila skutečný nástroj stabilizace. Země eurozóny by se měly rozhodnout pro společnou účast v tomto fondu, což posílí význam Evropy. Zároveň musí EU na základě dohod OECD podporovat globální řízení boje proti praní špinavých peněz a proti podvodům.

| 3.5.7 | Otázka vzdělávání a sdílení znalostí je pro globální správu ve prospěch občanů zásadní. Je nutno rozvíjet projekty UNESCA a podporovat sítě pro sdílení odborných znalostí a poznatků mezi pokud možno co nejvyšším počtem příjemců, a přitom respektovat pluralitu a jednat v rámci mezikulturního dialogu. EU by proto při činnosti směřující k dosažení lepší globální správy měla brát v potaz kulturní rozmanitost a mnohojazyčnost, které jsou nyní v ohrožení, i když jsou pro EU zásadní. |
| --- | --- |

3.5.7

Otázka vzdělávání a sdílení znalostí je pro globální správu ve prospěch občanů zásadní. Je nutno rozvíjet projekty UNESCA a podporovat sítě pro sdílení odborných znalostí a poznatků mezi pokud možno co nejvyšším počtem příjemců, a přitom respektovat pluralitu a jednat v rámci mezikulturního dialogu. EU by proto při činnosti směřující k dosažení lepší globální správy měla brát v potaz kulturní rozmanitost a mnohojazyčnost, které jsou nyní v ohrožení, i když jsou pro EU zásadní.

| 3.5.8 | Co se týče základních práv, EU se musí jednomyslně zasazovat o to, aby byla v rámci respektování kulturní rozmanitosti zvýšena účinnost ustanovení Všeobecné deklarace lidských práv OSN a byla rozšířena úloha Mezinárodního soudního dvora. |
| --- | --- |

3.5.8

Co se týče základních práv, EU se musí jednomyslně zasazovat o to, aby byla v rámci respektování kulturní rozmanitosti zvýšena účinnost ustanovení Všeobecné deklarace lidských práv OSN a byla rozšířena úloha Mezinárodního soudního dvora.

3.6   Originalita přínosu EU

| 3.6.1 | K posílení globální správy by EU mohla rovněž využít svých zkušeností v níže uvedených oblastech, jež by mohly být klíčem k dosažení co nejširšího možného přijetí globální správy:






  — | zásada subsidiarity, která umožňuje přisoudit odpovědnost vhodné úrovni, čímž poskytuje členským státům, regionům a rovněž občanské společnosti dostatek prostoru pro jejich činnost; |
| --- | --- | --- |

3.6.1

K posílení globální správy by EU mohla rovněž využít svých zkušeností v níže uvedených oblastech, jež by mohly být klíčem k dosažení co nejširšího možného přijetí globální správy:

—

zásada subsidiarity, která umožňuje přisoudit odpovědnost vhodné úrovni, čímž poskytuje členským státům, regionům a rovněž občanské společnosti dostatek prostoru pro jejich činnost;

| — | zkušenost s řízením složitého mechanismu Unie, který vyžaduje různé tempo uplatňování postupů a respekt pro kulturní rozmanitost; |
| --- | --- |

—

zkušenost s řízením složitého mechanismu Unie, který vyžaduje různé tempo uplatňování postupů a respekt pro kulturní rozmanitost;

| — | konzultace hospodářských a sociálních subjektů v rámci rozhodovacího procesu a jejich účast v tomto procesu. |
| --- | --- |

—

konzultace hospodářských a sociálních subjektů v rámci rozhodovacího procesu a jejich účast v tomto procesu.

| 3.6.2 | Jak je tomu již v současné době v případě zemí AKT, Evropská unie by měla v politických, hospodářských a obchodních vztazích se svými partnery vždy preferovat regionální přístup všude tam, kde se to zdá možné. Takové rozvíjení vzájemných vztahů mezi Evropskou unií a dalšími regionálními uskupeními v duchu soutěžení a vzájemné otevřenosti by bylo přínosné pro všechny příslušné strany a bylo by zároveň rozhodujícím doplněním a posílením mnohostranného rámce WTO. |
| --- | --- |

3.6.2

Jak je tomu již v současné době v případě zemí AKT, Evropská unie by měla v politických, hospodářských a obchodních vztazích se svými partnery vždy preferovat regionální přístup všude tam, kde se to zdá možné. Takové rozvíjení vzájemných vztahů mezi Evropskou unií a dalšími regionálními uskupeními v duchu soutěžení a vzájemné otevřenosti by bylo přínosné pro všechny příslušné strany a bylo by zároveň rozhodujícím doplněním a posílením mnohostranného rámce WTO.

4.   Rozvoj společné strategie EU pro mezinárodní obchod

4.1   Mnohostrannost nebo dvoustrannost?

Linie přístupu je stanovena ve sdělení Evropské komise ze dne 4. října 2006 s názvem Globální Evropa: konkurenceschopnost na světovém trhu.

| 4.1.1 | Obtíže, s nimiž se potýká WTO při rozvíjení agendy z Dohá, a samotné meze této agendy by měly EU vybízet, aby vyvinula nové iniciativy. Evropský hospodářský a sociální výbor proto vítá skutečnost, že Evropská komise ve svém sdělení z října 2006 doporučuje přijmout novou obchodní strategii založenou na dvoustranném i mnohostranném přístupu. |
| --- | --- |

4.1.1

Obtíže, s nimiž se potýká WTO při rozvíjení agendy z Dohá, a samotné meze této agendy by měly EU vybízet, aby vyvinula nové iniciativy. Evropský hospodářský a sociální výbor proto vítá skutečnost, že Evropská komise ve svém sdělení z října 2006 doporučuje přijmout novou obchodní strategii založenou na dvoustranném i mnohostranném přístupu.

| 4.1.2 | Mnohostranný přístup k řešení problémů spojených s globalizací je nejvhodnějším přístupem, jelikož nabízí nejlepší záruky, pokud jde o dosažení vyvážených a udržitelných výsledků. EHSV se proto připojuje ke Komisi a znovu uznává skutečné přednosti mnohostrannosti a WTO. Cílem je úspěšně dokončit práci na agendě z Dohá jako součásti celkového rámce zavazujícího všechny zúčastněné strany k dodržování společných pravidel. |
| --- | --- |

4.1.2

Mnohostranný přístup k řešení problémů spojených s globalizací je nejvhodnějším přístupem, jelikož nabízí nejlepší záruky, pokud jde o dosažení vyvážených a udržitelných výsledků. EHSV se proto připojuje ke Komisi a znovu uznává skutečné přednosti mnohostrannosti a WTO. Cílem je úspěšně dokončit práci na agendě z Dohá jako součásti celkového rámce zavazujícího všechny zúčastněné strany k dodržování společných pravidel.

| 4.1.3 | EHSV upozorňuje na nutnost přijmout s ohledem na návrhy předložené Komisí účinná podpůrná opatření. Vzhledem k pokračujícím obtížím, které se objevily při jednáních v rámci WTO, zastává Komise názor, že by EU měla nyní aktivněji zkoumat i další možné doplňující přístupy, včetně dvoustranných. Jednou z možností by bylo zlepšit diskuse s novými rychle rostoucími ekonomikami (Čína, Indie, ASEAN, Mercorsur a státy v oblasti Perského zálivu) a zároveň posílit rovněž strategické vazby se sousedními ekonomikami (Rusko, Ukrajina, Moldavsko, státy Středomoří) a úspěšně modernizovat vztahy se zeměmi AKT (Afrika, Karibik, Tichomoří) prostřednictvím regionálních dohod o hospodářském partnerství, které se v současnosti projednávají. |
| --- | --- |

4.1.3

EHSV upozorňuje na nutnost přijmout s ohledem na návrhy předložené Komisí účinná podpůrná opatření. Vzhledem k pokračujícím obtížím, které se objevily při jednáních v rámci WTO, zastává Komise názor, že by EU měla nyní aktivněji zkoumat i další možné doplňující přístupy, včetně dvoustranných. Jednou z možností by bylo zlepšit diskuse s novými rychle rostoucími ekonomikami (Čína, Indie, ASEAN, Mercorsur a státy v oblasti Perského zálivu) a zároveň posílit rovněž strategické vazby se sousedními ekonomikami (Rusko, Ukrajina, Moldavsko, státy Středomoří) a úspěšně modernizovat vztahy se zeměmi AKT (Afrika, Karibik, Tichomoří) prostřednictvím regionálních dohod o hospodářském partnerství, které se v současnosti projednávají.

| 4.1.4 | EHSV poukazuje na to, že změna mezinárodní strategie EU založená na dvoustranném přístupu nemůže nahradit mnohostranný přístup, který musí zůstat základním cílem, jelikož je v souladu s evropskými hodnotami. |
| --- | --- |

4.1.4

EHSV poukazuje na to, že změna mezinárodní strategie EU založená na dvoustranném přístupu nemůže nahradit mnohostranný přístup, který musí zůstat základním cílem, jelikož je v souladu s evropskými hodnotami.

| 4.1.5 | Je nutno zajistit nejen to, aby uplatňované přístupy byly slučitelné se závazky WTO (což je požadavek, který Komise právem zdůrazňuje), ale rovněž zajistit, aby tyto přístupy:






  — | nemařily příležitosti k dosažení pokroku v mnohostranných jednáních; |
| --- | --- | --- |

4.1.5

Je nutno zajistit nejen to, aby uplatňované přístupy byly slučitelné se závazky WTO (což je požadavek, který Komise právem zdůrazňuje), ale rovněž zajistit, aby tyto přístupy:

—

nemařily příležitosti k dosažení pokroku v mnohostranných jednáních;

| — | místo toho spíše tato jednání usnadňovaly prostřednictvím hlubších diskusía větší shody názorů, které dvoustranné přístupy přinášejí. |
| --- | --- |

—

místo toho spíše tato jednání usnadňovaly prostřednictvím hlubších diskusía větší shody názorů, které dvoustranné přístupy přinášejí.

| 4.1.6 | Jakýkoliv dvoustranný přístup uplatňovaný EU by proto měl být omezen na poskytnutí podpory pro mnohostranný přístup s cílem buď:






  — | připravit půdu pro mnohostranná jednání mimo jiné zdůrazňováním nejdůležitějších otázek pro EU (nevyřešené otázky z Dohá, obchodní postupy, opatření proti padělání, veřejné zakázky atd.), nebo |
| --- | --- | --- |

4.1.6

Jakýkoliv dvoustranný přístup uplatňovaný EU by proto měl být omezen na poskytnutí podpory pro mnohostranný přístup s cílem buď:

—

připravit půdu pro mnohostranná jednání mimo jiné zdůrazňováním nejdůležitějších otázek pro EU (nevyřešené otázky z Dohá, obchodní postupy, opatření proti padělání, veřejné zakázky atd.), nebo

| — | dosáhnout prostřednictvím dvoustranných diskusí pokroku v ostatních oblastech globální správy, kam spadají politické, sociální a ekologické otázky, kulturní politika a energetika. |
| --- | --- |

—

dosáhnout prostřednictvím dvoustranných diskusí pokroku v ostatních oblastech globální správy, kam spadají politické, sociální a ekologické otázky, kulturní politika a energetika.

| 4.1.7 | Dosud je zapotřebí mnoho objasnění a úprav týkajících se zejména postupů zavádění kritérií a politik, které se mají uplatňovat vůči řadě zemí, zejména Číně, Koreji, Indii a také Rusku. |
| --- | --- |

4.1.7

Dosud je zapotřebí mnoho objasnění a úprav týkajících se zejména postupů zavádění kritérií a politik, které se mají uplatňovat vůči řadě zemí, zejména Číně, Koreji, Indii a také Rusku.

4.2   Posílení vztahů se sousedními státy a zvláštních vztahů

| 4.2.1 | Zvláštní pozornost by měla být věnována zemím sousedícím s EU (zejména Rusku, Ukrajině, Bělorusku, Moldavsku a zemím Středomoří) vytvořením zvláštních partnerství jako součástí soudržné strategie sousedství a strategie na podporu společenství založených na společných zájmech. |
| --- | --- |

4.2.1

Zvláštní pozornost by měla být věnována zemím sousedícím s EU (zejména Rusku, Ukrajině, Bělorusku, Moldavsku a zemím Středomoří) vytvořením zvláštních partnerství jako součástí soudržné strategie sousedství a strategie na podporu společenství založených na společných zájmech.

| 4.2.2 | V rámci transatlantického dialogu by EU a USA měly více usilovat o vzájemné sblížení svých vizí globalizace a zajištění stabilního rámce pro spolupráci a obchod mezi EU a USA. |
| --- | --- |

4.2.2

V rámci transatlantického dialogu by EU a USA měly více usilovat o vzájemné sblížení svých vizí globalizace a zajištění stabilního rámce pro spolupráci a obchod mezi EU a USA.

| 4.2.3 | EU bude prostřednictvím dvoustranných kontaktů muset rovněž pokračovat v podpoře rozvoje regionální integrace na ostatních světadílech (srov. země AKT, Mercosur, ASEAN, atd.). Tato integrace umožní zlepšit strukturu a rovnováhu světového obchodu a pokročit v diskusích v rámci WTO. Bez ohledu na jedinečnost tohoto projektu by zkušenosti získané s integrací v EU měly nadále inspirovat a poskytovat podporu pro další příklady regionálního sbližování, které představují základní rys udržitelné a strukturované globalizace. Tento přístup platí zvláště v případě rozvíjejících se zemí, jako např. zemí AKT. V rámci jednání o dohodách o partnerství je třeba podporovat procesy regionální integrace, které jsou nepochybně klíčovými faktory pro to, aby tyto země v průběhu globalizace „nevypadly ze hry“. Pozitivní příklad CARICOM je v této souvislosti velice významný a povzbudivý. EU musí v tomto ohledu podporovat jak administrativní kapacity regionální integrace, tak sdružení subjektů občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.2.3

EU bude prostřednictvím dvoustranných kontaktů muset rovněž pokračovat v podpoře rozvoje regionální integrace na ostatních světadílech (srov. země AKT, Mercosur, ASEAN, atd.). Tato integrace umožní zlepšit strukturu a rovnováhu světového obchodu a pokročit v diskusích v rámci WTO. Bez ohledu na jedinečnost tohoto projektu by zkušenosti získané s integrací v EU měly nadále inspirovat a poskytovat podporu pro další příklady regionálního sbližování, které představují základní rys udržitelné a strukturované globalizace. Tento přístup platí zvláště v případě rozvíjejících se zemí, jako např. zemí AKT. V rámci jednání o dohodách o partnerství je třeba podporovat procesy regionální integrace, které jsou nepochybně klíčovými faktory pro to, aby tyto země v průběhu globalizace „nevypadly ze hry“. Pozitivní příklad CARICOM je v této souvislosti velice významný a povzbudivý. EU musí v tomto ohledu podporovat jak administrativní kapacity regionální integrace, tak sdružení subjektů občanské společnosti.

| 4.2.4 | Můžeme se rovněž snažit o to, poučit se z příkladů dobrých i špatných postupů v ostatních zemích nebo regionálních uskupeních. EU by měla nadále prosazovat a poskytovat příznivé zacházení s regionálními uskupeními, která navzdory skutečnosti, že se rozvíjejí různým tempem a sledují různé cíle, sledují nicméně obdobnou cestu jako EU. Takovými regionálními uskupeními jsou Mercosur a ASEAN a další. |
| --- | --- |

4.2.4

Můžeme se rovněž snažit o to, poučit se z příkladů dobrých i špatných postupů v ostatních zemích nebo regionálních uskupeních. EU by měla nadále prosazovat a poskytovat příznivé zacházení s regionálními uskupeními, která navzdory skutečnosti, že se rozvíjejí různým tempem a sledují různé cíle, sledují nicméně obdobnou cestu jako EU. Takovými regionálními uskupeními jsou Mercosur a ASEAN a další.

| 4.2.5 | Při prosazování takovéhoto dvoustranného přístupu nesmí být podceňována úloha a práce občanské společnosti. Účast EHSV na dialogu občanské společnosti, který zorganizovala Komise za účelem monitorování jednání v rámci WTO, jakož i činnost, kterou EHSV vykonal prostřednictvím různých struktur, jež zřídil, mají v této souvislosti vysoký strategický význam a je třeba je více uznat a zviditelnit. |
| --- | --- |

4.2.5

Při prosazování takovéhoto dvoustranného přístupu nesmí být podceňována úloha a práce občanské společnosti. Účast EHSV na dialogu občanské společnosti, který zorganizovala Komise za účelem monitorování jednání v rámci WTO, jakož i činnost, kterou EHSV vykonal prostřednictvím různých struktur, jež zřídil, mají v této souvislosti vysoký strategický význam a je třeba je více uznat a zviditelnit.

4.3   Odpovědnější liberalizace obchodu

| 4.3.1 | Je rovněž nutné se ujistit, že posouzení dopadů výhod, omezení a výsad obsažených v každé dohodě patřičně zohledňují hospodářské a sociální důsledky, zejména z odvětvového hlediska (včetně dopadů na zemědělství a odvětví, která jsou vysoce náročná na pracovní síly). Do těchto analýz, provedených z iniciativy Evropské komise pro každé nové vyjednávání, by měly být více zapojeni místní specialisté a zástupci občanské společnosti. Je rovněž nezbytné podrobněji stanovit strategii řízení rizik, kterou se Komise zabývala ve svém sdělení. |
| --- | --- |

4.3.1

Je rovněž nutné se ujistit, že posouzení dopadů výhod, omezení a výsad obsažených v každé dohodě patřičně zohledňují hospodářské a sociální důsledky, zejména z odvětvového hlediska (včetně dopadů na zemědělství a odvětví, která jsou vysoce náročná na pracovní síly). Do těchto analýz, provedených z iniciativy Evropské komise pro každé nové vyjednávání, by měly být více zapojeni místní specialisté a zástupci občanské společnosti. Je rovněž nezbytné podrobněji stanovit strategii řízení rizik, kterou se Komise zabývala ve svém sdělení.

| 4.3.2 | EHSV vyjádřil svou podporu Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF). Zastává názor, že EGF by se měl využít jako strategický nástroj pomoci lidem a regionům dotčeným globalizací. Ačkoliv EGF pouze doplňuje roli vnitrostátních zdrojů financování, je nezbytné, aby tato role byla viditelná, a měla by mít potřebné finanční kritické množství. Stejně jako v případě Evropského sociálního fondu by EGF měl podle názoru EHSV spravovat třístranný výbor za účasti sociálních partnerů. |
| --- | --- |

4.3.2

EHSV vyjádřil svou podporu Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF). Zastává názor, že EGF by se měl využít jako strategický nástroj pomoci lidem a regionům dotčeným globalizací. Ačkoliv EGF pouze doplňuje roli vnitrostátních zdrojů financování, je nezbytné, aby tato role byla viditelná, a měla by mít potřebné finanční kritické množství. Stejně jako v případě Evropského sociálního fondu by EGF měl podle názoru EHSV spravovat třístranný výbor za účasti sociálních partnerů.

| 4.3.3 | Zvláštní pozornost je v této souvislosti nutné věnovat zemědělství. Kromě vlastní zemědělské výroby je nutno přihlédnout rovněž k zemědělsko-průmyslovým výrobkům, na něž připadá 14 % přidané hodnoty EU a které zajišťují čtyři miliony pracovních míst. Od roku 2003 prošla SZP zásadní reformou, která pro dotčená povolání znamenala značné oběti, aby bylo možno dosáhnout dohody v rámci WTO. Budoucí dohodou ve WTO bude proto muset být dosaženo vzájemného přístupu na trhy a odpovídajícího a značného snížení dotací vyplácených výrobcům v USA. |
| --- | --- |

4.3.3

Zvláštní pozornost je v této souvislosti nutné věnovat zemědělství. Kromě vlastní zemědělské výroby je nutno přihlédnout rovněž k zemědělsko-průmyslovým výrobkům, na něž připadá 14 % přidané hodnoty EU a které zajišťují čtyři miliony pracovních míst. Od roku 2003 prošla SZP zásadní reformou, která pro dotčená povolání znamenala značné oběti, aby bylo možno dosáhnout dohody v rámci WTO. Budoucí dohodou ve WTO bude proto muset být dosaženo vzájemného přístupu na trhy a odpovídajícího a značného snížení dotací vyplácených výrobcům v USA.

4.4   Společná činnost v oblasti vnějších trhů

| 4.4.1 | Členské státy EU by měly ve větší míře přihlížet k cílům skutečně společné strategie týkající se přístupu na globální trhy a k prostředkům na dosažení těchto cílů. Za tímto účelem by se měla přijmout opatření mimo jiné s cílem napravit tři nedostatky: |
| --- | --- |

4.4.1

Členské státy EU by měly ve větší míře přihlížet k cílům skutečně společné strategie týkající se přístupu na globální trhy a k prostředkům na dosažení těchto cílů. Za tímto účelem by se měla přijmout opatření mimo jiné s cílem napravit tři nedostatky:

| 4.4.2 | Pojištění vývozních úvěrů i nadále organizuje převážně na vnitrostátní úrovni, a to navzdory politické, hospodářské, finanční a po zavedení eura i měnové integraci EU. EU by měla podpořit tyto národní mechanismy, aby je zkoordinovala a zharmonizovala pro všechny evropské podniky, zejména pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

4.4.2

Pojištění vývozních úvěrů i nadále organizuje převážně na vnitrostátní úrovni, a to navzdory politické, hospodářské, finanční a po zavedení eura i měnové integraci EU. EU by měla podpořit tyto národní mechanismy, aby je zkoordinovala a zharmonizovala pro všechny evropské podniky, zejména pro malé a střední podniky.

| 4.4.3 | K hlavním obchodním partnerům EU směřují obchodní mise, které mají v zásadě národní povahu a vzájemně si konkurují. Nejedná se o to, zpochybnit tyto dvoustranné přístupy, které často vyplývají z historických souvislostí, ale o jejich doplnění, pokud je opodstatněné z ekonomického hlediska, a zlepšení prostřednictvím misí v jednotlivých odvětvích na podporu v evropském měřítku, které posílí společnou identitu členských států |
| --- | --- |

4.4.3

K hlavním obchodním partnerům EU směřují obchodní mise, které mají v zásadě národní povahu a vzájemně si konkurují. Nejedná se o to, zpochybnit tyto dvoustranné přístupy, které často vyplývají z historických souvislostí, ale o jejich doplnění, pokud je opodstatněné z ekonomického hlediska, a zlepšení prostřednictvím misí v jednotlivých odvětvích na podporu v evropském měřítku, které posílí společnou identitu členských států

| 4.4.4 | Nástroje na ochranu obchodu (zejména antidumpingové nástroje) musí být známější a lépe využívané prostřednictvím většího množství přidělených prostředků za tímto účelem. |
| --- | --- |

4.4.4

Nástroje na ochranu obchodu (zejména antidumpingové nástroje) musí být známější a lépe využívané prostřednictvím většího množství přidělených prostředků za tímto účelem.

5.   Posílit integraci a učinit z globalizace příležitost pro občany Evropy

EU by měla řešit výzvy globalizace s využitím své hospodářské integrace, solidarity a stálé snahy o vyšší produktivitu, což jsou základní aspekty Lisabonské strategie. Do procesu globalizace, který ovlivňují obchodní mocnosti kontinentálních rozměrů, bude EU moci výrazněji zasahovat jen tehdy, pokud bude silnější.

5.1   Zvýšení přitažlivosti Evropy pro investice

| 5.1.1 | Prvním krokem, který je třeba učinit, je umožnit EU, aby se mohla spoléhat na integrovaný, účinný a konkurenceschopný vnitřní trh. Bylo by zbytečné požadovat po našich partnerech na světové úrovni ústupky, které bychom nebyli ochotni udělit ostatním členským státům EU. Nadále zaostáváme za tím, čeho je třeba v této oblasti dosáhnout. |
| --- | --- |

5.1.1

Prvním krokem, který je třeba učinit, je umožnit EU, aby se mohla spoléhat na integrovaný, účinný a konkurenceschopný vnitřní trh. Bylo by zbytečné požadovat po našich partnerech na světové úrovni ústupky, které bychom nebyli ochotni udělit ostatním členským státům EU. Nadále zaostáváme za tím, čeho je třeba v této oblasti dosáhnout.

| 5.1.2 | Mnoho starých překážek se nezměnilo a evropským podnikům jsou jen vzácně poskytovány prostředky, které by jim umožnily cítit se „evropskými“. Služby, na něž připadají dvě třetiny HDP, jsou nadále velkou měrou organizovány na základě samostatných vnitrostátních trhů. Co se týká zadávání veřejných zakázek v členských státech, bez ohledu na to, zda se jedná o dodávky, služby nebo jakoukoliv zakázku související s odvětvím obrany, poslední seriózní studie provedené v této oblasti, které však nebyly již deset let aktualizovány, ukazují, že více než 90 % zakázek ve veřejném sektoru je i nadále zadáváno vnitrostátním dodavatelům. |
| --- | --- |

5.1.2

Mnoho starých překážek se nezměnilo a evropským podnikům jsou jen vzácně poskytovány prostředky, které by jim umožnily cítit se „evropskými“. Služby, na něž připadají dvě třetiny HDP, jsou nadále velkou měrou organizovány na základě samostatných vnitrostátních trhů. Co se týká zadávání veřejných zakázek v členských státech, bez ohledu na to, zda se jedná o dodávky, služby nebo jakoukoliv zakázku související s odvětvím obrany, poslední seriózní studie provedené v této oblasti, které však nebyly již deset let aktualizovány, ukazují, že více než 90 % zakázek ve veřejném sektoru je i nadále zadáváno vnitrostátním dodavatelům.

| 5.1.3 | Je nutné zajistit, aby zavedený systém práva EU („acquis communautaire“) nebyl ohrožen sterilní hospodářskou soutěží mezi členskými státy zahrnující dumping, dotace, politiku vytváření „národních mistrů“ a nové bariéry a překážky. Rozvoj evropské průmyslové politiky, která zahrnuje rovněž odvětví obrany, by významně přispěl k posílení hospodářské a technologické pozice EU v globalizovaném hospodářství. Je rovněž nezbytné podpořit politiku EU v oblasti hospodářské soutěže, zavést transparentní daňový a sociální rámec v EU a bojovat proti dvojímu zdanění, nejkřiklavějším případům narušení hospodářské soutěže a podvodům zahrnujícím DPH ve Společenství. |
| --- | --- |

5.1.3

Je nutné zajistit, aby zavedený systém práva EU („acquis communautaire“) nebyl ohrožen sterilní hospodářskou soutěží mezi členskými státy zahrnující dumping, dotace, politiku vytváření „národních mistrů“ a nové bariéry a překážky. Rozvoj evropské průmyslové politiky, která zahrnuje rovněž odvětví obrany, by významně přispěl k posílení hospodářské a technologické pozice EU v globalizovaném hospodářství. Je rovněž nezbytné podpořit politiku EU v oblasti hospodářské soutěže, zavést transparentní daňový a sociální rámec v EU a bojovat proti dvojímu zdanění, nejkřiklavějším případům narušení hospodářské soutěže a podvodům zahrnujícím DPH ve Společenství.

| 5.1.4 | Nedostatek infrastruktury, který dosahuje celoevropských rozměrů (v oblastech jako doprava, energetika, nové technologie, technologické parky a výzkumná střediska) má nyní nepříznivý vliv na schopnost Evropy nabízet nejlepší investiční příležitosti na trhu, který je dosud předním světovým trhem. |
| --- | --- |

5.1.4

Nedostatek infrastruktury, který dosahuje celoevropských rozměrů (v oblastech jako doprava, energetika, nové technologie, technologické parky a výzkumná střediska) má nyní nepříznivý vliv na schopnost Evropy nabízet nejlepší investiční příležitosti na trhu, který je dosud předním světovým trhem.

| 5.2 | Rozšíření kvalifikací a úrovně odborné přípravy Evropanů s cílem vytvořit inovační společnost a poskytnout všem přístup ke znalostem |
| --- | --- |

5.2

Rozšíření kvalifikací a úrovně odborné přípravy Evropanů s cílem vytvořit inovační společnost a poskytnout všem přístup ke znalostem

| 5.2.1 | Evropa nemá dostatek surovin, nemůže proto soutěžit se zbytkem světa tím, že se uchýlí k politikám zahrnujícím sociální, ekologický nebo daňový dumping. Nemůže se rovněž stát „supermarketem“ světa a nechat Asii, aby převzala roli „celosvětové dílny“. Budoucnost Evropy závisí především na její schopnosti inovovat a podnikat a na nadání jejích mužů a žen. Klíčem k dosažení harmonického rozvoje jsou dlouhodobé investice do celoživotního učení. Proto je nutné podporovat nejen vzdělávání a odbornou přípravu, ale rovněž dobrovolnou mobilitu v EU podpořenou mnohojazyčností a profesními plány (rovněž v oblasti veřejné správy) s evropským a mezinárodním rozměrem. |
| --- | --- |

5.2.1

Evropa nemá dostatek surovin, nemůže proto soutěžit se zbytkem světa tím, že se uchýlí k politikám zahrnujícím sociální, ekologický nebo daňový dumping. Nemůže se rovněž stát „supermarketem“ světa a nechat Asii, aby převzala roli „celosvětové dílny“. Budoucnost Evropy závisí především na její schopnosti inovovat a podnikat a na nadání jejích mužů a žen. Klíčem k dosažení harmonického rozvoje jsou dlouhodobé investice do celoživotního učení. Proto je nutné podporovat nejen vzdělávání a odbornou přípravu, ale rovněž dobrovolnou mobilitu v EU podpořenou mnohojazyčností a profesními plány (rovněž v oblasti veřejné správy) s evropským a mezinárodním rozměrem.

| 5.2.2 | Evropa je i nadále příliš roztříštěná. EHSV požaduje přijetí rozsáhlých projektů zahrnujících skutečný rozvoj mnohojazyčnosti ve školách, programy mobility pro mladé lidi (včetně těch, kteří dosud studují, jsou v učení nebo již pracují), evropské univerzity, evropské cesty k celoživotnímu učení, společný rámec pro uznávání všech kvalifikací atd. |
| --- | --- |

5.2.2

Evropa je i nadále příliš roztříštěná. EHSV požaduje přijetí rozsáhlých projektů zahrnujících skutečný rozvoj mnohojazyčnosti ve školách, programy mobility pro mladé lidi (včetně těch, kteří dosud studují, jsou v učení nebo již pracují), evropské univerzity, evropské cesty k celoživotnímu učení, společný rámec pro uznávání všech kvalifikací atd.

| 5.2.3 | Evropa si zaslouží mít prospěch z celoevropské iniciativy v oblasti vzdělání, odborné přípravy a šíření znalostí. Zvláštní pozornost bude nutno věnovat osobám a oblastem, které byly postiženy v důsledku restrukturalizace a přemísťování průmyslové výroby, a to poskytnutím příležitostí k odbornému vzdělávání a vytvořením nových pracovních příležitostí. |
| --- | --- |

5.2.3

Evropa si zaslouží mít prospěch z celoevropské iniciativy v oblasti vzdělání, odborné přípravy a šíření znalostí. Zvláštní pozornost bude nutno věnovat osobám a oblastem, které byly postiženy v důsledku restrukturalizace a přemísťování průmyslové výroby, a to poskytnutím příležitostí k odbornému vzdělávání a vytvořením nových pracovních příležitostí.

5.3   Vytvořit účinné prostředky pro zvládnutí výzev, jež globalizace přináší

| 5.3.1 | Problémy vyplývající z globalizace znamenají, že EU musí zlepšit konkurenceschopnost svých výrobků a služeb. Hospodářské zájmy EU jsou v každém směru stejně důležité jako rozmanité. Pokud má mít EU i nadále vedoucí postavení ve světovém obchodu, musí posílit zejména své postavení jak co se týče výrobků a služeb„vyšší kvality“, které tvoří polovinu jejího vývozu a uspokojují třetinu celosvětové poptávky v těchto kategoriích, tak co se týče ostatních druhů výrobků a služeb, které uspokojují přání občanů. |
| --- | --- |

5.3.1

Problémy vyplývající z globalizace znamenají, že EU musí zlepšit konkurenceschopnost svých výrobků a služeb. Hospodářské zájmy EU jsou v každém směru stejně důležité jako rozmanité. Pokud má mít EU i nadále vedoucí postavení ve světovém obchodu, musí posílit zejména své postavení jak co se týče výrobků a služeb„vyšší kvality“, které tvoří polovinu jejího vývozu a uspokojují třetinu celosvětové poptávky v těchto kategoriích, tak co se týče ostatních druhů výrobků a služeb, které uspokojují přání občanů.

| 5.3.2 | Základní prioritou by v příštích letech mělo být zavedení evropské politiky na podporu podnikání a inovací spolu s opatřeními v oblasti vzdělání, odborné přípravy a šíření znalostí jako součást nové evropské „polisabonské“ strategie. EHSV navrhuje, aby v těchto oblastech byla vypracován plán spojující činnost členských států a EU a zajišťující financování ze strany veřejných i soukromých subjektů. |
| --- | --- |

5.3.2

Základní prioritou by v příštích letech mělo být zavedení evropské politiky na podporu podnikání a inovací spolu s opatřeními v oblasti vzdělání, odborné přípravy a šíření znalostí jako součást nové evropské „polisabonské“ strategie. EHSV navrhuje, aby v těchto oblastech byla vypracován plán spojující činnost členských států a EU a zajišťující financování ze strany veřejných i soukromých subjektů.

| 5.3.3 | Ačkoliv již nezbývá čas na to, poskytnout EU lepší rozpočet na období 2007-2013, můžeme alespoň zajistit, aby tento rozpočet byl využit co nejlépe, a to zejména:






  — | poskytnutím odpovídajících finančních prostředků na prioritní transevropské sítě za podpory partnerství veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- | --- |

5.3.3

Ačkoliv již nezbývá čas na to, poskytnout EU lepší rozpočet na období 2007-2013, můžeme alespoň zajistit, aby tento rozpočet byl využit co nejlépe, a to zejména:

—

poskytnutím odpovídajících finančních prostředků na prioritní transevropské sítě za podpory partnerství veřejného a soukromého sektoru;

| — | zvýšením schopnosti EU poskytovat úvěry a záruky a rozvíjením finančního inženýrství, které bude více inovátorské v oblasti strukturálních fondů, jež jsou v současnosti příliš omezeny na poskytování grantů. |
| --- | --- |

—

zvýšením schopnosti EU poskytovat úvěry a záruky a rozvíjením finančního inženýrství, které bude více inovátorské v oblasti strukturálních fondů, jež jsou v současnosti příliš omezeny na poskytování grantů.

| 5.3.4 | Euro nyní pro Evropu představuje důležité aktivum, nejen proto, že se stalo jednotnou měnou pro 13 členských států EU, ale je rovněž významnou mezinárodní rezervní měnou a prostředkem směny. Euro nyní poskytuje rostoucímu počtu zemí světa důvěryhodnou a užitečnou alternativu k dolaru. Podnikům v EU usnadňuje uzavírání obchodních smluv a jejich finanční záruky. Zajišťuje vnímání skutečně sjednocené Evropy, a to ve Společenství i mimo něj. Euro však postrádá ústřední rozhodovací subjekt, pokud jde o hospodářskou politiku, a tento nedostatek zároveň omezuje očekávané přínosy jednotné měny. |
| --- | --- |

5.3.4

Euro nyní pro Evropu představuje důležité aktivum, nejen proto, že se stalo jednotnou měnou pro 13 členských států EU, ale je rovněž významnou mezinárodní rezervní měnou a prostředkem směny. Euro nyní poskytuje rostoucímu počtu zemí světa důvěryhodnou a užitečnou alternativu k dolaru. Podnikům v EU usnadňuje uzavírání obchodních smluv a jejich finanční záruky. Zajišťuje vnímání skutečně sjednocené Evropy, a to ve Společenství i mimo něj. Euro však postrádá ústřední rozhodovací subjekt, pokud jde o hospodářskou politiku, a tento nedostatek zároveň omezuje očekávané přínosy jednotné měny.

| 5.3.5 | Soudržnost EU je založena na společných politikách. Ačkoliv uhlí a ocel již nelze považovat za základní kameny soudržnosti, hospodářské a sociální subjekty se velmi silně přimlouvají za to, aby EU převzala větší odpovědnost v oblasti energetické politiky (zachování zdrojů, zabezpečení dodávek, nové investice do čistých zdrojů energie, energetická účinnost a šetření energií) a životního prostředí. Tyto dvě oblasti opravdu vyžadují větší působení EU prostřednictvím skutečných společných politik. |
| --- | --- |

5.3.5

Soudržnost EU je založena na společných politikách. Ačkoliv uhlí a ocel již nelze považovat za základní kameny soudržnosti, hospodářské a sociální subjekty se velmi silně přimlouvají za to, aby EU převzala větší odpovědnost v oblasti energetické politiky (zachování zdrojů, zabezpečení dodávek, nové investice do čistých zdrojů energie, energetická účinnost a šetření energií) a životního prostředí. Tyto dvě oblasti opravdu vyžadují větší působení EU prostřednictvím skutečných společných politik.

| 5.3.6 | Unie též musí vytvořit globálnější a provázanější politiku v oblasti migrací prostřednictvím koordinovaných politik pro integraci a přijímání migrantů, které by byly v souladu s Listinou základních práv Evropské unie a Ženevskými úmluvami o azylovém právu, přičemž by zároveň jednotným a účinným způsobem potírala nelegální přistěhovalectví. EU by též měla aktivněji podporovat vytváření kvalifikovaných pracovních míst v rozvíjejících se zemích prostřednictvím politiky partnerství a podporováním regionální integrace, což může poskytnout nové perspektivy pro mobilitu, zdokonalování a výměny. |
| --- | --- |

5.3.6

Unie též musí vytvořit globálnější a provázanější politiku v oblasti migrací prostřednictvím koordinovaných politik pro integraci a přijímání migrantů, které by byly v souladu s Listinou základních práv Evropské unie a Ženevskými úmluvami o azylovém právu, přičemž by zároveň jednotným a účinným způsobem potírala nelegální přistěhovalectví. EU by též měla aktivněji podporovat vytváření kvalifikovaných pracovních míst v rozvíjejících se zemích prostřednictvím politiky partnerství a podporováním regionální integrace, což může poskytnout nové perspektivy pro mobilitu, zdokonalování a výměny.

5.4   Za globalizaci s lidskou tváří

| 5.4.1 | Prostřednictvím tématu, jakým způsobem lze čelit výzvám globalizace, může Evropská unie znovu vzbudit zájem evropských občanů o svůj projekt integrace. |
| --- | --- |

5.4.1

Prostřednictvím tématu, jakým způsobem lze čelit výzvám globalizace, může Evropská unie znovu vzbudit zájem evropských občanů o svůj projekt integrace.

| 5.4.2 | Z obecného hlediska EHSV zdůrazňuje potřebu plně zapojit sociální partnery a různé subjekty zastupující organizovanou občanskou společnost do nového celkového přístupu, který obhajuje jako prostředek řešení výzev spojených s globalizací. Od Rady a Evropské komise se musí vyžadovat větší průhlednost, včetně otázky obchodních jednání. EHSV by si především přál zapojit se spolu se svými partnery z občanské společnosti třetích zemí do iniciativ prováděných jak na mnohostranné, tak na dvoustranné úrovni. |
| --- | --- |

5.4.2

Z obecného hlediska EHSV zdůrazňuje potřebu plně zapojit sociální partnery a různé subjekty zastupující organizovanou občanskou společnost do nového celkového přístupu, který obhajuje jako prostředek řešení výzev spojených s globalizací. Od Rady a Evropské komise se musí vyžadovat větší průhlednost, včetně otázky obchodních jednání. EHSV by si především přál zapojit se spolu se svými partnery z občanské společnosti třetích zemí do iniciativ prováděných jak na mnohostranné, tak na dvoustranné úrovni.

| 5.4.3 | EHSV se konkrétně zasazuje o zapojení sociálních partnerů a dalších subjektů občanské společnosti do:






  — | evropských informačních kampaní a diskusí o problémech způsobených globalizací; tyto kampaně a diskuse by se měly uskutečnit s organizacemi občanské společnosti; |
| --- | --- | --- |

5.4.3

EHSV se konkrétně zasazuje o zapojení sociálních partnerů a dalších subjektů občanské společnosti do:

—

evropských informačních kampaní a diskusí o problémech způsobených globalizací; tyto kampaně a diskuse by se měly uskutečnit s organizacemi občanské společnosti;

| — | pravidelné informativní schůzky a konzultace ohledně nové mezinárodní strategie, kterou plánuje Evropská komise a Rada, spolu s informativními schůzkami a konzultacemi pořádanými EHSV k tématu Evropské úmluvy; |
| --- | --- |

—

pravidelné informativní schůzky a konzultace ohledně nové mezinárodní strategie, kterou plánuje Evropská komise a Rada, spolu s informativními schůzkami a konzultacemi pořádanými EHSV k tématu Evropské úmluvy;

| — | analýzy dopadů zabývající se hospodářskými a sociálními účinky nových obchodních dohod; účasti na řízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF); |
| --- | --- |

—

analýzy dopadů zabývající se hospodářskými a sociálními účinky nových obchodních dohod; účasti na řízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF);

| — | účasti na různých politikách, jež je nutno provést k posílení politik EU (jednotný trh, strategie spolupráce, soudržnost, euro atd.); |
| --- | --- |

—

účasti na různých politikách, jež je nutno provést k posílení politik EU (jednotný trh, strategie spolupráce, soudržnost, euro atd.);

| — | podpory rozvoje účinného sociálního dialogu o různých aspektech úprav a reforem, které je nutno provést na úrovni EU, v členských státech a v jednotlivých regionech, včetně přeshraničních úprav a reforem; |
| --- | --- |

—

podpory rozvoje účinného sociálního dialogu o různých aspektech úprav a reforem, které je nutno provést na úrovni EU, v členských státech a v jednotlivých regionech, včetně přeshraničních úprav a reforem;

| — | monitorování dvoustranných jednání s regionálními uskupeními, jako např. dohod o partnerství s regiony AKT, jimž může EHSV poskytnout své odborné znalosti a znalosti svých partnerů z občanské společnosti třetích zemí. |
| --- | --- |

—

monitorování dvoustranných jednání s regionálními uskupeními, jako např. dohod o partnerství s regiony AKT, jimž může EHSV poskytnout své odborné znalosti a znalosti svých partnerů z občanské společnosti třetích zemí.

| 5.4.4 | Pro dosažení dalšího pokroku v evropském projektu, požaduje EHSV zajištění celoevropské organizace úkolů spojených se službami obecného zájmu, což by kromě pouhé spolupráce zahrnovalo integraci prostředků v oblasti hospodářské bezpečnosti, civilní ochrany a ochrany životního prostředí, celního dohledu na vnějších hranicích EU, policejních sil a také odvětví obrany, místo toho, aby se umožnilo, že takovýto návrh bude zadušen systémem „národních pevností“. |
| --- | --- |

5.4.4

Pro dosažení dalšího pokroku v evropském projektu, požaduje EHSV zajištění celoevropské organizace úkolů spojených se službami obecného zájmu, což by kromě pouhé spolupráce zahrnovalo integraci prostředků v oblasti hospodářské bezpečnosti, civilní ochrany a ochrany životního prostředí, celního dohledu na vnějších hranicích EU, policejních sil a také odvětví obrany, místo toho, aby se umožnilo, že takovýto návrh bude zadušen systémem „národních pevností“.

| 5.4.5 | ESHV podporuje rovněž přístup k jednotnému trhu, který zahrnuje větší zapojení všech zúčastněných stran, a to podporou iniciativ dobrovolného sektoru, sociálního dialogu, sociální odpovědnosti podniků a socioprofesní autoregulace a koregulace (s ohledem zejména na služby, obchod, finanční trhy, životní prostředí, energetiku, sociální aspekty a práva spotřebitelů). |
| --- | --- |

5.4.5

ESHV podporuje rovněž přístup k jednotnému trhu, který zahrnuje větší zapojení všech zúčastněných stran, a to podporou iniciativ dobrovolného sektoru, sociálního dialogu, sociální odpovědnosti podniků a socioprofesní autoregulace a koregulace (s ohledem zejména na služby, obchod, finanční trhy, životní prostředí, energetiku, sociální aspekty a práva spotřebitelů).

| 5.4.6 | Organizovaná občanská společnost musí hrát přímou, nezávislou roli při rozvíjení vztahů se svými protějšky v zemích a regionálních uskupeních, jež jsou obchodními partnery Evropské unie. |
| --- | --- |

5.4.6

Organizovaná občanská společnost musí hrát přímou, nezávislou roli při rozvíjení vztahů se svými protějšky v zemích a regionálních uskupeních, jež jsou obchodními partnery Evropské unie.

| 5.4.7 | Lidský rozměr globalizace stejně jako evropské integrace je záležitostí občanů a organizované občanské společnosti. Lépe informovaní občané, kteří budou konzultováni a pravidelně vyzývání k účasti, se ztotožní se strategií, již vymezí a již si budou moci osvojit. |
| --- | --- |

5.4.7

Lidský rozměr globalizace stejně jako evropské integrace je záležitostí občanů a organizované občanské společnosti. Lépe informovaní občané, kteří budou konzultováni a pravidelně vyzývání k účasti, se ztotožní se strategií, již vymezí a již si budou moci osvojit.

V Bruselu dne 31. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Úmluvy ILO: Úmluva č. 87 o svobodě sdružování a ochraně práva odborově se organizovat. Úmluva č. 98 o provádění zásad práva organizovat se a kolektivně vyjednávat. Úmluva č. 29 o nucené nebo povinné práci. Úmluva č. 105 o odstranění nucené práce. Úmluva č. 138 o nejnižším věku pro vstup do zaměstnání. Úmluva č. 182 o zákazu a okamžitých opatřeních k odstranění nejhorších forem dětské práce. Úmluva č. 100 o stejném odměňování pracujících mužů a žen za práci stejné hodnoty. Úmluva č. 111 o diskriminaci (zaměstnání a povolání).

1

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/65

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k zelené knize Modernizace pracovního práva, jejímž cílem je řešit výzvy 21. století

KOM(2006) 708 v konečném znění

(2007/C 175/17)

Dne 22. listopadu 2006 se Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský sociální a hospodářský výbor ve věci Zelená kniha – Modernizace pracovního práva, jejímž cílem je řešit výzvy 21. století.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 2. května 2007. Zpravodajem byl pan Retureau.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 30. května), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 140 hlasy pro, 82 členů bylo proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Úvod

| 1.1 | Cílem zelené knihy o modernizaci pracovního práva je:






  — | vymezit hlavní problémy, které jasně odrážejí rozpor mezi stávajícím právním a smluvním rámcem a skutečností světa práce. Přitom se zaměřuje především na osobní působnost pracovního práva, spíše než na otázky kolektivního pracovního práva; |
| --- | --- | --- |

1.1

Cílem zelené knihy o modernizaci pracovního práva je:

—

vymezit hlavní problémy, které jasně odrážejí rozpor mezi stávajícím právním a smluvním rámcem a skutečností světa práce. Přitom se zaměřuje především na osobní působnost pracovního práva, spíše než na otázky kolektivního pracovního práva;

| — | zahájit diskuzi o tom, jak by mohlo pracovní právo pomoci s prosazováním flexibility spojené s jistotou zaměstnání bez ohledu na formu pracovněprávního vztahu, a tím přispět ke zvýšení zaměstnanosti a snížení nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

zahájit diskuzi o tom, jak by mohlo pracovní právo pomoci s prosazováním flexibility spojené s jistotou zaměstnání bez ohledu na formu pracovněprávního vztahu, a tím přispět ke zvýšení zaměstnanosti a snížení nezaměstnanosti;

| — | podnítit diskuzi na téma, jak by různé typy smluvních vztahů spolu se zaměstnaneckými právy použitelnými pro všechny pracující mohly pomáhat jak pracovníkům, tak podnikům prostřednictvím ulehčení přechodů mezi zaměstnáními, podpory celoživotního vzdělávání a pěstování kreativity všech pracovních sil; |
| --- | --- |

—

podnítit diskuzi na téma, jak by různé typy smluvních vztahů spolu se zaměstnaneckými právy použitelnými pro všechny pracující mohly pomáhat jak pracovníkům, tak podnikům prostřednictvím ulehčení přechodů mezi zaměstnáními, podpory celoživotního vzdělávání a pěstování kreativity všech pracovních sil;

| — | přispět k realizaci programu zlepšení právní úpravy cestou podpory modernizace pracovního práva se zohledněním celkových přínosů a nákladů, a zejména problémů, na které narážejí malé a střední podniky. |
| --- | --- |

—

přispět k realizaci programu zlepšení právní úpravy cestou podpory modernizace pracovního práva se zohledněním celkových přínosů a nákladů, a zejména problémů, na které narážejí malé a střední podniky.

| 1.2 | Cílem zelené knihy je tímto způsobem vhodně pojednat o oblastech, jakými jsou např. „trojstranné vztahy“, případy samostatně výdělečných pracovníků, kteří ve skutečnosti ekonomicky závisí na podniku, který jim poskytuje práci, i přezkum směrnice o pracovní době a závažná otázka nehlášené práce. |
| --- | --- |

1.2

Cílem zelené knihy je tímto způsobem vhodně pojednat o oblastech, jakými jsou např. „trojstranné vztahy“, případy samostatně výdělečných pracovníků, kteří ve skutečnosti ekonomicky závisí na podniku, který jim poskytuje práci, i přezkum směrnice o pracovní době a závažná otázka nehlášené práce.

| 1.3 | Pokud se týká možných směrů modernizace pracovního práva, pro které může EU přijmout opatření doplňující opatření členských států, vychází zelená kniha z myšlenky, že standardní smlouva (smlouva na plný úvazek na dobu neurčitou) a s ní spojená ochrana by se mohly jevit značnému počtu zaměstnavatelů i zaměstnanců nepřiměřené, znesnadňovaly by rychlé přizpůsobování podniků a vývoj trhu a hrozilo by, že se stanou překážkou vytváření nových pracovních míst, pročež je nutné navrhnout jejich přezkum. |
| --- | --- |

1.3

Pokud se týká možných směrů modernizace pracovního práva, pro které může EU přijmout opatření doplňující opatření členských států, vychází zelená kniha z myšlenky, že standardní smlouva (smlouva na plný úvazek na dobu neurčitou) a s ní spojená ochrana by se mohly jevit značnému počtu zaměstnavatelů i zaměstnanců nepřiměřené, znesnadňovaly by rychlé přizpůsobování podniků a vývoj trhu a hrozilo by, že se stanou překážkou vytváření nových pracovních míst, pročež je nutné navrhnout jejich přezkum.

| 1.4 | Komise oznámila, že zelená kniha kromě otázky individuálního pracovního práva připravuje diskuzi, jež má přispět k vypracování sdělení o flexicurity, které by mělo vyjít během června 2007 a jehož cílem je podpořit tuto koncepci existující v několika členských státech, jež podle dostupných informací spojuje vnější a vnitřní flexibilitu pracovníků s jistotou, jejíž rozsah a financování nejsou v této fázi blíže vysvětleny. V druhém pololetí bude tedy diskuze pokračovat a její záběr se ještě rozšíří, přičemž by se měla bezpochyby zaměřit na prvky flexibility, kterých již bylo dosaženo prostřednictvím zákona nebo kolektivních vyjednávání, a na financování flexicurity, aniž by se soustředila na jeden či druhý model. |
| --- | --- |

1.4

Komise oznámila, že zelená kniha kromě otázky individuálního pracovního práva připravuje diskuzi, jež má přispět k vypracování sdělení o flexicurity, které by mělo vyjít během června 2007 a jehož cílem je podpořit tuto koncepci existující v několika členských státech, jež podle dostupných informací spojuje vnější a vnitřní flexibilitu pracovníků s jistotou, jejíž rozsah a financování nejsou v této fázi blíže vysvětleny. V druhém pololetí bude tedy diskuze pokračovat a její záběr se ještě rozšíří, přičemž by se měla bezpochyby zaměřit na prvky flexibility, kterých již bylo dosaženo prostřednictvím zákona nebo kolektivních vyjednávání, a na financování flexicurity, aniž by se soustředila na jeden či druhý model.

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Výbor se zájmem vítá iniciativu, kterou Komise zahájila úvahy o způsobu, jakým pracovní právo přispívá k realizaci cílů Lisabonské strategie, které kromě sociální soudržnosti a udržitelného rozvoje usilují i o dosažení trvalého hospodářského růstu, charakterizovaného vyšším počtem pracovních míst a jejich větší kvalitou. Zároveň však lituje, že se konzultaci nevěnuje dostatek času a že chybí řada přípravných prací. |
| --- | --- |

2.1

Výbor se zájmem vítá iniciativu, kterou Komise zahájila úvahy o způsobu, jakým pracovní právo přispívá k realizaci cílů Lisabonské strategie, které kromě sociální soudržnosti a udržitelného rozvoje usilují i o dosažení trvalého hospodářského růstu, charakterizovaného vyšším počtem pracovních míst a jejich větší kvalitou. Zároveň však lituje, že se konzultaci nevěnuje dostatek času a že chybí řada přípravných prací.

| 2.2 | Zpráva Wima Koka z listopadu 2003 zdůrazňovala: „Je vhodné podporovat flexibilitu pracovního trhu zároveň s jistotou zejména tím, že se zlepší organizace práce a že se zatraktivní jak pro zaměstnance, tak pro zaměstnavatele standardní i nestandardní pracovní smlouvy, a zabrání se tak vzniku pracovního trhu složeného ze dvou vrstev. Pojem jistota práce se musí modernizovat a jeho význam rozšířit tak, aby vyjadřoval nejen ochranu zaměstnanosti, ale i zvýšenou schopnost pracovníků udržet si zaměstnání a být v něm úspěšný. Je důležité vytvořit co možná nejvíce pracovních míst a zlepšit produktivitu omezením překážek bránících vzniku nových podniků a zlepšením přípravy a řízení restrukturalizací.“ |
| --- | --- |

2.2

Zpráva Wima Koka z listopadu 2003 zdůrazňovala: „Je vhodné podporovat flexibilitu pracovního trhu zároveň s jistotou zejména tím, že se zlepší organizace práce a že se zatraktivní jak pro zaměstnance, tak pro zaměstnavatele standardní i nestandardní pracovní smlouvy, a zabrání se tak vzniku pracovního trhu složeného ze dvou vrstev. Pojem jistota práce se musí modernizovat a jeho význam rozšířit tak, aby vyjadřoval nejen ochranu zaměstnanosti, ale i zvýšenou schopnost pracovníků udržet si zaměstnání a být v něm úspěšný. Je důležité vytvořit co možná nejvíce pracovních míst a zlepšit produktivitu omezením překážek bránících vzniku nových podniků a zlepšením přípravy a řízení restrukturalizací.“

| 2.3 | Je užitečné připomenout všechny tyto různé aspekty závěrů pracovní skupiny, které schválila Rada, neboť nabízejí úplnější pohled na reformy pracovního trhu reagující na revidovanou Lisabonskou strategii než zelená kniha Komise, která se soustředí jen na omezené body individuálního pracovního práva. Zelená kniha se totiž pouze částečně zabývá prvky uvedenými v Kokově zprávě a neřeší otázku „jistějšího prostředí“ uvedenou v sociální agendě. |
| --- | --- |

2.3

Je užitečné připomenout všechny tyto různé aspekty závěrů pracovní skupiny, které schválila Rada, neboť nabízejí úplnější pohled na reformy pracovního trhu reagující na revidovanou Lisabonskou strategii než zelená kniha Komise, která se soustředí jen na omezené body individuálního pracovního práva. Zelená kniha se totiž pouze částečně zabývá prvky uvedenými v Kokově zprávě a neřeší otázku „jistějšího prostředí“ uvedenou v sociální agendě.

| 2.4 | Je možné, že omezující přístup by vedl ke ztrátě důvěry evropských občanů, kteří projevují čím dál tím více skepticismu vůči evropskému sociálnímu projektu. Komise považuje za účelné přezkoumat úroveň flexibility standardních smluv (smlouva na dobu neurčitou na plný úvazek), pokud jde o výpovědní lhůtu, náklady a postupy individuálního a hromadného propouštění či definice „neplatné výpovědi“, ač tyto prvky vždy tvořily základní pilíř profesionální jistoty pracovníků. |
| --- | --- |

2.4

Je možné, že omezující přístup by vedl ke ztrátě důvěry evropských občanů, kteří projevují čím dál tím více skepticismu vůči evropskému sociálnímu projektu. Komise považuje za účelné přezkoumat úroveň flexibility standardních smluv (smlouva na dobu neurčitou na plný úvazek), pokud jde o výpovědní lhůtu, náklady a postupy individuálního a hromadného propouštění či definice „neplatné výpovědi“, ač tyto prvky vždy tvořily základní pilíř profesionální jistoty pracovníků.

| 2.5 | Výbor je znepokojen vývodem, že pracovní právo je v současné době neslučitelné s revidovanou Lisabonskou strategií tím, že zabraňuje vytváření nových pracovních míst a že v současné podobě pracovní právo není schopné zabezpečit dostatečnou přizpůsobivost podniků a pracovníků. |
| --- | --- |

2.5

Výbor je znepokojen vývodem, že pracovní právo je v současné době neslučitelné s revidovanou Lisabonskou strategií tím, že zabraňuje vytváření nových pracovních míst a že v současné podobě pracovní právo není schopné zabezpečit dostatečnou přizpůsobivost podniků a pracovníků.

| 2.6 | Výbor konstatuje, že strategie formulovaná v roce 2006 nedosáhla všech svých cílů. Přesto je však podle jeho mínění nutné přistupovat rozvážně k analýzám příčin této situace a vyhnout se tomu, že se veškerá pozornost soustředí na pracovní právo. Revidovaná Lisabonská strategie musí Evropu učinit konkurenceschopnější, ale i schopnou obnovit plnou zaměstnanost ve společnosti zaměřené na vyváženost mezi rodinným a profesionálním životem, lépe přizpůsobenou jejich výběru kariéry, podporující přizpůsobivost občanů a bojující proti sociálnímu vyloučení. Modernizace pracovního práva je pouze jeden z mnoha prvků umožňujících dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

2.6

Výbor konstatuje, že strategie formulovaná v roce 2006 nedosáhla všech svých cílů. Přesto je však podle jeho mínění nutné přistupovat rozvážně k analýzám příčin této situace a vyhnout se tomu, že se veškerá pozornost soustředí na pracovní právo. Revidovaná Lisabonská strategie musí Evropu učinit konkurenceschopnější, ale i schopnou obnovit plnou zaměstnanost ve společnosti zaměřené na vyváženost mezi rodinným a profesionálním životem, lépe přizpůsobenou jejich výběru kariéry, podporující přizpůsobivost občanů a bojující proti sociálnímu vyloučení. Modernizace pracovního práva je pouze jeden z mnoha prvků umožňujících dosažení těchto cílů.

| 2.7 | Výbor proto zamýšlí předtím, než se vyjádří ke směrům, jež je nutné dát procesu modernizace pracovního práva v Evropě, upozornit na řadu úvah a iniciativ samotné Komise, mezi které patří např. zpráva profesora Supiota, o které se dnes v této souvislosti hovoří jen zřídka, nebo závěry Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO) ze dne 30. listopadu a 1. prosince 2006 o „důstojné práci pro všechny“. Cílem zprávy profesora Supiota bylo provést rozsáhlou a konstruktivní analýzu budoucnosti zaměstnanosti a pracovního práva na úrovni Společenství v mezikulturním a interdisciplinárním rámci, zdá se však, že zelená kniha se jí dostatečně neinspirovala. |
| --- | --- |

2.7

Výbor proto zamýšlí předtím, než se vyjádří ke směrům, jež je nutné dát procesu modernizace pracovního práva v Evropě, upozornit na řadu úvah a iniciativ samotné Komise, mezi které patří např. zpráva profesora Supiota, o které se dnes v této souvislosti hovoří jen zřídka, nebo závěry Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele (EPSCO) ze dne 30. listopadu a 1. prosince 2006 o „důstojné práci pro všechny“. Cílem zprávy profesora Supiota bylo provést rozsáhlou a konstruktivní analýzu budoucnosti zaměstnanosti a pracovního práva na úrovni Společenství v mezikulturním a interdisciplinárním rámci, zdá se však, že zelená kniha se jí dostatečně neinspirovala.

| 2.8 | Jaký přehled či jaké hodnocení výkonu ochranného rámce pracovního práva lze získat na základě veřejných statistických údajů, pokud máme stále na zřeteli dosažení „více lepších pracovních míst“? |
| --- | --- |

2.8

Jaký přehled či jaké hodnocení výkonu ochranného rámce pracovního práva lze získat na základě veřejných statistických údajů, pokud máme stále na zřeteli dosažení „více lepších pracovních míst“?

| 2.9 | Závěrečná zpráva pracovní skupiny profesora Supiota upozornila na řadu témat, která shrnují správné otázky o vývoji pracovního poměru, tj. o globalizaci hospodářské soutěže a hospodářských činností, o dopadu spotřebitelských postojů a zvyklostí, o liberalizaci trhů, o technologických změnách, o skutečnosti, že sami pracující se mění, mají vyšší vzdělání a jsou kvalifikovanější, samostatnější, mobilnější a jednají individuálněji, přičemž stranou nezůstaly ani otázky nových postupů podniků v oblasti řízení lidských zdrojů, odměn pracovníků, požadavků mnohostrannosti či flexibility pracovní doby. Supiotova zpráva se zabývala otázkou flexibility i jistoty a velmi důležitou problematikou profesionálního přechodu, přičemž předpověděla „zánik modelu lineární profesionální kariéry“. |
| --- | --- |

2.9

Závěrečná zpráva pracovní skupiny profesora Supiota upozornila na řadu témat, která shrnují správné otázky o vývoji pracovního poměru, tj. o globalizaci hospodářské soutěže a hospodářských činností, o dopadu spotřebitelských postojů a zvyklostí, o liberalizaci trhů, o technologických změnách, o skutečnosti, že sami pracující se mění, mají vyšší vzdělání a jsou kvalifikovanější, samostatnější, mobilnější a jednají individuálněji, přičemž stranou nezůstaly ani otázky nových postupů podniků v oblasti řízení lidských zdrojů, odměn pracovníků, požadavků mnohostrannosti či flexibility pracovní doby. Supiotova zpráva se zabývala otázkou flexibility i jistoty a velmi důležitou problematikou profesionálního přechodu, přičemž předpověděla „zánik modelu lineární profesionální kariéry“.

| 2.10 | Z řady specifických demokratických požadavků, které sociální právo v socioekonomické oblasti vytyčilo, věnovala Supiotova pracovní skupina zvláštní pozornost čtyřem bodům, které zůstaly aktuální i při diskuzích o zelené knize (1).
  Tyto body jsou:






  — | požadavek rovného postavení, zejména rovného postavení žen a mužů a obecněji nediskriminace, zůstává velmi aktuální, neboť prostřednictvím tohoto hlediska můžeme lépe posoudit řešení problémů souvisejících s nejistotou a s pracovním trhem složeným ze dvou vrstev; |
| --- | --- | --- |

2.10

Z řady specifických demokratických požadavků, které sociální právo v socioekonomické oblasti vytyčilo, věnovala Supiotova pracovní skupina zvláštní pozornost čtyřem bodům, které zůstaly aktuální i při diskuzích o zelené knize (1).

Tyto body jsou:

—

požadavek rovného postavení, zejména rovného postavení žen a mužů a obecněji nediskriminace, zůstává velmi aktuální, neboť prostřednictvím tohoto hlediska můžeme lépe posoudit řešení problémů souvisejících s nejistotou a s pracovním trhem složeným ze dvou vrstev;

| — | požadavek svobody, podle kterého je nutné chránit pracovníka, představuje stále ještě řešení problémů týkajících se skrytých pracovních poměrů, falešných samostatně výdělečně činných osob a práce „načerno“; |
| --- | --- |

—

požadavek svobody, podle kterého je nutné chránit pracovníka, představuje stále ještě řešení problémů týkajících se skrytých pracovních poměrů, falešných samostatně výdělečně činných osob a práce „načerno“;

| — | požadavek individuální bezpečnosti pomáhá i dnes proti vzrůstající sociální nejistotě v nejširším slova smyslu, kterou pociťují pracovníci či lidé pobírající sociální dávky; |
| --- | --- |

—

požadavek individuální bezpečnosti pomáhá i dnes proti vzrůstající sociální nejistotě v nejširším slova smyslu, kterou pociťují pracovníci či lidé pobírající sociální dávky;

| — | kolektivní práva, která se konkretizují účastí pracovníků na pracovním procesu, na jeho výsledcích i na hospodářském rozvoji. |
| --- | --- |

—

kolektivní práva, která se konkretizují účastí pracovníků na pracovním procesu, na jeho výsledcích i na hospodářském rozvoji.

| 2.11 | Výbor soudí, že Komise by měla vést diskusi o modernizaci pracovního práva a o ochranných mechanismech, jež jsou běžně spojeny s pracovní smlouvou (zdraví, bezpečnost, pracovní úrazy, organizace pracovní doby, placená dovolená atd.) v souvislosti s uvedenými požadavky. |
| --- | --- |

2.11

Výbor soudí, že Komise by měla vést diskusi o modernizaci pracovního práva a o ochranných mechanismech, jež jsou běžně spojeny s pracovní smlouvou (zdraví, bezpečnost, pracovní úrazy, organizace pracovní doby, placená dovolená atd.) v souvislosti s uvedenými požadavky.

| 2.12 | Ze zelené knihy vyplývá, že ve většině zemí vzniká od relativně nedávné doby, tj. od přelomu 80. a 90. let, propast mezi platnými právními a smluvními rámci a stávající realitou pracovního trhu. Přesto se nikde nezmiňuje o tradiční sociální a emancipační úloze pracovního práva v širším slova smyslu, včetně práva formujícího se na základě kolektivních vyjednávání, a jeho zvláštností vyplývajících z kulturních, sociálních, hospodářských a právních rozdílů mezi členskými státy. |
| --- | --- |

2.12

Ze zelené knihy vyplývá, že ve většině zemí vzniká od relativně nedávné doby, tj. od přelomu 80. a 90. let, propast mezi platnými právními a smluvními rámci a stávající realitou pracovního trhu. Přesto se nikde nezmiňuje o tradiční sociální a emancipační úloze pracovního práva v širším slova smyslu, včetně práva formujícího se na základě kolektivních vyjednávání, a jeho zvláštností vyplývajících z kulturních, sociálních, hospodářských a právních rozdílů mezi členskými státy.

| 2.13 | Zachování určité rovnováhy mezi stranami je zohledněno nejen pracovním právem, ale i sociálním dialogem. |
| --- | --- |

2.13

Zachování určité rovnováhy mezi stranami je zohledněno nejen pracovním právem, ale i sociálním dialogem.

| 2.14 | Každý typ uvažování, který by vnímal ochranné pracovní právo jako překážku hospodářského růstu a zaměstnanosti, by byl omezenou vizi, ve které by se pracovní právo stalo pouhým nástrojem politiky trhu práce či ekonomickou proměnnou. |
| --- | --- |

2.14

Každý typ uvažování, který by vnímal ochranné pracovní právo jako překážku hospodářského růstu a zaměstnanosti, by byl omezenou vizi, ve které by se pracovní právo stalo pouhým nástrojem politiky trhu práce či ekonomickou proměnnou.

| 2.15 | Jelikož zaměstnanci závisejí vždy na zaměstnavatelích, je třeba potvrdit základní ochrannou a emancipační úlohu pracovního práva. Mělo by být lépe zajištěno jeho uplatňování, aby pracovníci nebyli vystavováni tlakům a bylo možné zohlednit nové výzvy globalizace a stárnutí populace. Toto je jistě úloha, kterou by měla Evropská unie plnit vůči členským státům. |
| --- | --- |

2.15

Jelikož zaměstnanci závisejí vždy na zaměstnavatelích, je třeba potvrdit základní ochrannou a emancipační úlohu pracovního práva. Mělo by být lépe zajištěno jeho uplatňování, aby pracovníci nebyli vystavováni tlakům a bylo možné zohlednit nové výzvy globalizace a stárnutí populace. Toto je jistě úloha, kterou by měla Evropská unie plnit vůči členským státům.

| 2.16 | V roce 2000 Komise zahájila iniciativu, která měla vést k diskuzím o potřebě posouzení základních prvků právního systému a kolektivních úmluv, aby se potvrdilo, že odpovídají nejen moderní organizaci, ale i zkvalitnění pracovního poměru. |
| --- | --- |

2.16

V roce 2000 Komise zahájila iniciativu, která měla vést k diskuzím o potřebě posouzení základních prvků právního systému a kolektivních úmluv, aby se potvrdilo, že odpovídají nejen moderní organizaci, ale i zkvalitnění pracovního poměru.

| 2.17 | Ve snahách o zkvalitnění se již nepokračovalo, přestože se zdá být zřejmé, že měly vést k realizaci úsilí o modernizaci a zlepšení pracovních podmínek, což je téma, které bylo sice o několik let později převzato současnou Komisí, která na ně však nazírá z jiného úhlu. |
| --- | --- |

2.17

Ve snahách o zkvalitnění se již nepokračovalo, přestože se zdá být zřejmé, že měly vést k realizaci úsilí o modernizaci a zlepšení pracovních podmínek, což je téma, které bylo sice o několik let později převzato současnou Komisí, která na ně však nazírá z jiného úhlu.

| 2.18 | Výbor je nucen konstatovat, že v zelené knize shledal významné nedostatky různorodé povahy, které značně oslabují její logiku a perspektivu, a upozorňuje na některé body, které bohužel nebyly dostatečně rozebrány, nebo zdůrazněny:






  — | snaha o účinný hospodářský růst není v rozporu se sociálním rozměrem evropské integrace a s jejím rozvojem, |
| --- | --- | --- |

2.18

Výbor je nucen konstatovat, že v zelené knize shledal významné nedostatky různorodé povahy, které značně oslabují její logiku a perspektivu, a upozorňuje na některé body, které bohužel nebyly dostatečně rozebrány, nebo zdůrazněny:

—

snaha o účinný hospodářský růst není v rozporu se sociálním rozměrem evropské integrace a s jejím rozvojem,

| — | pracovní právo nepředstavuje pouze individuální pracovní smlouvy, ale též kolektivní pracovní právo, |
| --- | --- |

—

pracovní právo nepředstavuje pouze individuální pracovní smlouvy, ale též kolektivní pracovní právo,

| — | pojem důstojné práce uvedený v závazcích o spolupráci mezi EU a Mezinárodní organizací práce (MOP) a pozitivní snahy, které v červnu 2006 projevily členské státy EU i kandidátské země při přijetí doporučení MOP č. 198, které navrhuje vhodné definice a použitelné zásady pro odstranění nejistoty v rámci existujícího pracovního poměru s cílem zaručit správné fungování hospodářské soutěže a účinnou ochranu pracovníků v pracovním poměru, nesmí uváznout na mrtvém bodě (2), |
| --- | --- |

—

pojem důstojné práce uvedený v závazcích o spolupráci mezi EU a Mezinárodní organizací práce (MOP) a pozitivní snahy, které v červnu 2006 projevily členské státy EU i kandidátské země při přijetí doporučení MOP č. 198, které navrhuje vhodné definice a použitelné zásady pro odstranění nejistoty v rámci existujícího pracovního poměru s cílem zaručit správné fungování hospodářské soutěže a účinnou ochranu pracovníků v pracovním poměru, nesmí uváznout na mrtvém bodě (2),

| — | sociální partneři jak na národní, tak na evropské úrovni již svými dohodami a kolektivními úmluvami přispěli k zabezpečení nových typů smluv, včetně těch nestandardních, a prokázali tak svou schopnost přizpůsobit pracovní poměr novým skutečnostem a vyvinout formy pružnosti chráněné odpovídajícími zárukami, |
| --- | --- |

—

sociální partneři jak na národní, tak na evropské úrovni již svými dohodami a kolektivními úmluvami přispěli k zabezpečení nových typů smluv, včetně těch nestandardních, a prokázali tak svou schopnost přizpůsobit pracovní poměr novým skutečnostem a vyvinout formy pružnosti chráněné odpovídajícími zárukami,

| — | sociální dialog je nástrojem „společné regulace“, a proto je vhodné ho podporovat, aby byl efektivnější a účinnější a mohl tak lépe vymezit flexibilitu pracovní smlouvy, |
| --- | --- |

—

sociální dialog je nástrojem „společné regulace“, a proto je vhodné ho podporovat, aby byl efektivnější a účinnější a mohl tak lépe vymezit flexibilitu pracovní smlouvy,

| — | jistota v rámci pracovního poměru je podmínkou pro vyšší produktivitu, neboť nejistota nevytváří nová pracovní místa. Mobilita a flexibilita mohou umožnit zvýšení produktivity a bezpečnosti, ale provádění změn v oblasti pracovního práva nesmí vést k nárůstu počtu chudých pracovníků, |
| --- | --- |

—

jistota v rámci pracovního poměru je podmínkou pro vyšší produktivitu, neboť nejistota nevytváří nová pracovní místa. Mobilita a flexibilita mohou umožnit zvýšení produktivity a bezpečnosti, ale provádění změn v oblasti pracovního práva nesmí vést k nárůstu počtu chudých pracovníků,

| — | řešení nespočívá v logice, která staví pracovníky proti sobě a klade jim za úkol vyřešit svou nezaměstnanost a nesoulad mezi vzděláním a požadovanými dovednostmi, |
| --- | --- |

—

řešení nespočívá v logice, která staví pracovníky proti sobě a klade jim za úkol vyřešit svou nezaměstnanost a nesoulad mezi vzděláním a požadovanými dovednostmi,

| — | nový typ standardní a pružné smlouvy, který má vyřešit údajný konflikt mezi „začleněnými“ (insiders) a „vyloučenými“ (outsiders) pracovníky, by na ně nedokázal převést odpovědnost za přijímání rozhodnutí, jež by jim umožnila uniknout dualitě pracovního trhu; kromě toho by podle Výboru tato smlouva, pokud by existovala, neodstranila opravdové překážky vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

—

nový typ standardní a pružné smlouvy, který má vyřešit údajný konflikt mezi „začleněnými“ (insiders) a „vyloučenými“ (outsiders) pracovníky, by na ně nedokázal převést odpovědnost za přijímání rozhodnutí, jež by jim umožnila uniknout dualitě pracovního trhu; kromě toho by podle Výboru tato smlouva, pokud by existovala, neodstranila opravdové překážky vytváření pracovních míst.

| 2.19 | Výbor se domnívá, že je vhodná chvíle k provedení úplné a hloubkové analýzy, založené zejména:






  — | na vyhodnocení právních systémů členských států a jejich ochranných prvků, cílů, účinnosti, přístupu k orgánům a k postupům řešení konfliktů, ať už soudní či mimosoudní cestou, |
| --- | --- | --- |

2.19

Výbor se domnívá, že je vhodná chvíle k provedení úplné a hloubkové analýzy, založené zejména:

—

na vyhodnocení právních systémů členských států a jejich ochranných prvků, cílů, účinnosti, přístupu k orgánům a k postupům řešení konfliktů, ať už soudní či mimosoudní cestou,

| — | na přínosu sociálního dialogu k modernizaci a zkvalitnění pracovního práva, důstojné práci a boji proti práci „načerno“ i na otázkách fungování trhu práce a organizace práce v podnicích na příslušných úrovních (evropské, národní, regionální, na úrovni podniků a skupin, jakož i na přeshraniční úrovni), |
| --- | --- |

—

na přínosu sociálního dialogu k modernizaci a zkvalitnění pracovního práva, důstojné práci a boji proti práci „načerno“ i na otázkách fungování trhu práce a organizace práce v podnicích na příslušných úrovních (evropské, národní, regionální, na úrovni podniků a skupin, jakož i na přeshraniční úrovni),

| — | na zohlednění veřejných služeb a aktivní úlohy, kterou hrají účinné a kvalitní veřejné služby při zvyšování zaměstnanosti a hospodářském růstu, |
| --- | --- |

—

na zohlednění veřejných služeb a aktivní úlohy, kterou hrají účinné a kvalitní veřejné služby při zvyšování zaměstnanosti a hospodářském růstu,

| — | na zohlednění správy podniků, účasti pracovníků a mechanismů kontroly a varování subjektů zastupujících zaměstnance (zejména v rámci podnikových výborů) při přizpůsobování se změnám a při restrukturalizaci, |
| --- | --- |

—

na zohlednění správy podniků, účasti pracovníků a mechanismů kontroly a varování subjektů zastupujících zaměstnance (zejména v rámci podnikových výborů) při přizpůsobování se změnám a při restrukturalizaci,

| — | na uznání pozice skutečně nezávisle výdělečně činných pracovníků, kteří mají prvořadou úlohu v podpoře podnikavosti, při vytváření malých a středních podniků i v sociální ekonomice, a na zavedení vhodné ochrany ekonomicky závislých pracovníků s přihlédnutím k specifickému charakteru některých nezávisle výdělečně činných (např. zabývajících se přímým prodejem), |
| --- | --- |

—

na uznání pozice skutečně nezávisle výdělečně činných pracovníků, kteří mají prvořadou úlohu v podpoře podnikavosti, při vytváření malých a středních podniků i v sociální ekonomice, a na zavedení vhodné ochrany ekonomicky závislých pracovníků s přihlédnutím k specifickému charakteru některých nezávisle výdělečně činných (např. zabývajících se přímým prodejem),

| — | na podpoře doporučení MOP o pracovním poměru z roku 2006 (č. 198), |
| --- | --- |

—

na podpoře doporučení MOP o pracovním poměru z roku 2006 (č. 198),

| — | na vlivech práce „načerno“, přičemž by se mělo vycházet z potírání této praxe prostřednictvím lepší spolupráce evropských správních orgánů („sociální Europol“), |
| --- | --- |

—

na vlivech práce „načerno“, přičemž by se mělo vycházet z potírání této praxe prostřednictvím lepší spolupráce evropských správních orgánů („sociální Europol“),

| — | na vlivech migračních toků, které je třeba lépe koordinovat, |
| --- | --- |

—

na vlivech migračních toků, které je třeba lépe koordinovat,

| — | na všeobecně prospěšných řešeních, tj. na vhodném využívání flexibility podle potřeb podniků i podle potřeb a požadavků pracovníků, aby mohli sami rozhodovat o své budoucnosti, |
| --- | --- |

—

na všeobecně prospěšných řešeních, tj. na vhodném využívání flexibility podle potřeb podniků i podle potřeb a požadavků pracovníků, aby mohli sami rozhodovat o své budoucnosti,

| — | na úvahách a iniciativách např. v oblasti vzdělávání, počátečního a pokračujícího odborného vzdělávání pracovníků, jak aktivně činných, tak pracovníků, kteří jsou ohroženi restrukturalizací, i pracovníků, kteří se znovu začleňují do trhu práce po přerušení kariéry z osobních důvodů, a na zabezpečení profesní dráhy místo spoléhání se na určitá ustanovení předpokládané „jednotné smlouvy“. |
| --- | --- |

—

na úvahách a iniciativách např. v oblasti vzdělávání, počátečního a pokračujícího odborného vzdělávání pracovníků, jak aktivně činných, tak pracovníků, kteří jsou ohroženi restrukturalizací, i pracovníků, kteří se znovu začleňují do trhu práce po přerušení kariéry z osobních důvodů, a na zabezpečení profesní dráhy místo spoléhání se na určitá ustanovení předpokládané „jednotné smlouvy“.

| 2.20 | Pracovní program německého předsednictví, opětovné projednávání otázky „kvality“ práce během neformálního setkání ministrů práce a sociálních věcí v lednu 2007 i nedávný dopis 9 ministrů práce o „nové motivaci pro sociální Evropu“ uvádějící v příloze možné směry politik pro zaměstnanost a „flexicuritu“ poskytly možnost pro provedení hloubkové analýzy, kterou Výbor požaduje, a pro znovuzačlenění sociálních prvků do evropské integrace. |
| --- | --- |

2.20

Pracovní program německého předsednictví, opětovné projednávání otázky „kvality“ práce během neformálního setkání ministrů práce a sociálních věcí v lednu 2007 i nedávný dopis 9 ministrů práce o „nové motivaci pro sociální Evropu“ uvádějící v příloze možné směry politik pro zaměstnanost a „flexicuritu“ poskytly možnost pro provedení hloubkové analýzy, kterou Výbor požaduje, a pro znovuzačlenění sociálních prvků do evropské integrace.

3.   Specifické připomínky: odpovědi a poznámky k otázkám Evropské komise

3.1   Co byste považovali za priority smysluplné reformní agendy týkající se pracovního práva?

| 3.1.1 | Pracovní právo neztratilo svou platnost jako sociální právo, jak v případě zaměstnanců, tak zaměstnavatelů; zaměstnancům zaručuje spravedlivý základ pro legálně formulovanou pracovní smlouvu, kde jsou práva i povinnosti v rovnováze vzhledem k pravomoci zaměstnavatele řídit zaměstnance, kteří jsou mu podřízení, a dávat jim příkazy; zaměstnavatelům poskytuje velmi důležitou právní jistotu v případech, kdy jsou jasně vymezeny různé typy standardních smluv a jejich základní podmínky jsou přesně nebo v obrysech stanoveny pro různé případy, a to i v případě jednostranného rozvázání smlouvy; kromě toho např. v otázkách občanskoprávní odpovědnosti též pracovní právo poskytuje pracovníkům i zaměstnavatelům záruky a právní bezpečnost, pokud jde o odškodnění, uznání případné invalidity zaměstnance a omezení občanskoprávní odpovědnosti zaměstnavatele při neúmyslném zavinění, pokud byly dodržovány bezpečnostní předpisy; kolektivní vyjednávání a poradní orgány přispívají k dobrým pracovním vztahům a v případě potřeby hledají vhodná řešení sporů. |
| --- | --- |

3.1.1

Pracovní právo neztratilo svou platnost jako sociální právo, jak v případě zaměstnanců, tak zaměstnavatelů; zaměstnancům zaručuje spravedlivý základ pro legálně formulovanou pracovní smlouvu, kde jsou práva i povinnosti v rovnováze vzhledem k pravomoci zaměstnavatele řídit zaměstnance, kteří jsou mu podřízení, a dávat jim příkazy; zaměstnavatelům poskytuje velmi důležitou právní jistotu v případech, kdy jsou jasně vymezeny různé typy standardních smluv a jejich základní podmínky jsou přesně nebo v obrysech stanoveny pro různé případy, a to i v případě jednostranného rozvázání smlouvy; kromě toho např. v otázkách občanskoprávní odpovědnosti též pracovní právo poskytuje pracovníkům i zaměstnavatelům záruky a právní bezpečnost, pokud jde o odškodnění, uznání případné invalidity zaměstnance a omezení občanskoprávní odpovědnosti zaměstnavatele při neúmyslném zavinění, pokud byly dodržovány bezpečnostní předpisy; kolektivní vyjednávání a poradní orgány přispívají k dobrým pracovním vztahům a v případě potřeby hledají vhodná řešení sporů.

| 3.1.2 | Pokud jde o žádoucí prioritní změny, bylo by vhodné, aby v souladu se zákony a praxí jednotlivých členských států pracovní právo zahrnovalo nové flexibilní formy smluv, které se vyvíjejí, aby v nových podmínkách toto právo dále hrálo sociální a vyrovnávající úlohu v rámci pracovního procesu, a dále stranám poskytovalo záruky právní jistoty v případě odůvodněného propuštění, pracovního úrazu nebo nemoci z povolání; moderní pracovní právo by dále mělo zaměstnancům umožnit získat práva pro jejich celoživotní profesionální dráhu, aby mohli střídavě využívat možností celoživotního vzdělávání, různých forem smluv, které v určitých obdobích odpovídají jejich individuálním potřebám sladění práce a osobního života, povýšení či rekvalifikace atd., a umožnit zaměstnavatelům dosáhnout dlouhodobých zisků z práce spokojených zaměstnanců. |
| --- | --- |

3.1.2

Pokud jde o žádoucí prioritní změny, bylo by vhodné, aby v souladu se zákony a praxí jednotlivých členských států pracovní právo zahrnovalo nové flexibilní formy smluv, které se vyvíjejí, aby v nových podmínkách toto právo dále hrálo sociální a vyrovnávající úlohu v rámci pracovního procesu, a dále stranám poskytovalo záruky právní jistoty v případě odůvodněného propuštění, pracovního úrazu nebo nemoci z povolání; moderní pracovní právo by dále mělo zaměstnancům umožnit získat práva pro jejich celoživotní profesionální dráhu, aby mohli střídavě využívat možností celoživotního vzdělávání, různých forem smluv, které v určitých obdobích odpovídají jejich individuálním potřebám sladění práce a osobního života, povýšení či rekvalifikace atd., a umožnit zaměstnavatelům dosáhnout dlouhodobých zisků z práce spokojených zaměstnanců.

| 3.1.3 | Při reformě pracovního práva musí být podporována pozitivní opatření v zájmu lidí, kteří jsou nejvíce postiženi vyloučením z trhu práce. Reformy pracovního práva musí být využity – aniž by docházelo k nejistým pracovním poměrům – k nalezení nových cest přístupu na trh práce, včetně podpory přístupu k celoživotnímu učení a sociálně ekonomických iniciativ zaměřených na profesní začlenění. |
| --- | --- |

3.1.3

Při reformě pracovního práva musí být podporována pozitivní opatření v zájmu lidí, kteří jsou nejvíce postiženi vyloučením z trhu práce. Reformy pracovního práva musí být využity – aniž by docházelo k nejistým pracovním poměrům – k nalezení nových cest přístupu na trh práce, včetně podpory přístupu k celoživotnímu učení a sociálně ekonomických iniciativ zaměřených na profesní začlenění.

| 3.1.4 | Bylo by rovněž vhodné lépe definovat trojstranné vztahy a upřesnit práva a povinnosti všech zúčastněných stran, včetně občanskoprávní či trestní odpovědnosti; vhodná ochrana, zejména v případě pracovních úrazů, nemoci z povolání a sociálního zabezpečení, by měla být zaručena i pracovníkům ekonomicky závislým na jednom hlavním zaměstnavateli, kterému jsou ve skutečnosti pracovně podřízeni. Změny právních předpisů v této oblasti však musí být prováděny velmi uváženě a přihlížet k specifičnosti různých skupin ekonomicky závislých samostatně výdělečně činných (např. poskytujících přímý prodej), aby nepřišli o zdroj svých příjmů a formy činnosti, která splňuje jejich očekávání. |
| --- | --- |

3.1.4

Bylo by rovněž vhodné lépe definovat trojstranné vztahy a upřesnit práva a povinnosti všech zúčastněných stran, včetně občanskoprávní či trestní odpovědnosti; vhodná ochrana, zejména v případě pracovních úrazů, nemoci z povolání a sociálního zabezpečení, by měla být zaručena i pracovníkům ekonomicky závislým na jednom hlavním zaměstnavateli, kterému jsou ve skutečnosti pracovně podřízeni. Změny právních předpisů v této oblasti však musí být prováděny velmi uváženě a přihlížet k specifičnosti různých skupin ekonomicky závislých samostatně výdělečně činných (např. poskytujících přímý prodej), aby nepřišli o zdroj svých příjmů a formy činnosti, která splňuje jejich očekávání.

| 3.1.5 | Boj proti nehlášené práci a definice pracovního poměru v právním rámci jsou nevyhnutelné; v tomto směru by bylo vhodné posílit inspekce práce a obecně tak zaručit účinnost platných právních a smluvních ustanovení. |
| --- | --- |

3.1.5

Boj proti nehlášené práci a definice pracovního poměru v právním rámci jsou nevyhnutelné; v tomto směru by bylo vhodné posílit inspekce práce a obecně tak zaručit účinnost platných právních a smluvních ustanovení.

| 3.1.6 | Doporučení MOP č. 198 o pracovním poměru, přijaté v rámci Mezinárodní konference práce v červnu 2006, poskytuje členským státům vhodnou inspiraci k úpravě pracovního práva na základě technologického, hospodářského a sociálního vývoje, který během posledních dvaceti let významně změnil podmínky výroby, poskytování služeb a světového obchodu (3). |
| --- | --- |

3.1.6

Doporučení MOP č. 198 o pracovním poměru, přijaté v rámci Mezinárodní konference práce v červnu 2006, poskytuje členským státům vhodnou inspiraci k úpravě pracovního práva na základě technologického, hospodářského a sociálního vývoje, který během posledních dvaceti let významně změnil podmínky výroby, poskytování služeb a světového obchodu (3).

3.2   Může úprava pracovního práva a kolektivních smluv přispět ke zvýšení flexibility a jistoty zaměstnání a ke snížení segmentace trhů práce? ano/ne

| 3.2.1 | Praxe poukazuje na to, že bez vhodných právních předpisů vede zvyšování počtu flexibilních pracovních smluv k segmentaci trhu a zvyšuje nejistotu, např. formou nižších příjmů v nejrozšířenějších smlouvách (na částečný úvazek), což neumožňuje dostatečným způsobem uspokojovat základní potřeby, a formou nižší míry sociální ochrany (přístup k podpoře v nezaměstnanosti, penzijnímu připojištění a pokračujícímu odbornému vzdělávání). Mělo by být zohledněno i rozvržení pracovního dne, neboť v případě smluv na částečný nebo plný úvazek rozdělený do celého dne nemohou pracovníci ve skutečnosti využít hodiny volna k osobním účelům. |
| --- | --- |

3.2.1

Praxe poukazuje na to, že bez vhodných právních předpisů vede zvyšování počtu flexibilních pracovních smluv k segmentaci trhu a zvyšuje nejistotu, např. formou nižších příjmů v nejrozšířenějších smlouvách (na částečný úvazek), což neumožňuje dostatečným způsobem uspokojovat základní potřeby, a formou nižší míry sociální ochrany (přístup k podpoře v nezaměstnanosti, penzijnímu připojištění a pokračujícímu odbornému vzdělávání). Mělo by být zohledněno i rozvržení pracovního dne, neboť v případě smluv na částečný nebo plný úvazek rozdělený do celého dne nemohou pracovníci ve skutečnosti využít hodiny volna k osobním účelům.

| 3.2.2 | V praxi se rovněž potvrdilo, že nejčastěji se vyskytující flexibilní smlouvy (na dobu určitou a na částečný úvazek) jsou často nabízeny osobám, které by si spíše přály práci na plný úvazek. Ačkoli tyto smlouvy mohou být dobrým začátkem pracovního života mladých a příležitostí k nalezení rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem nebo studiemi a prací, nejde vždy o svobodnou volbu. Starším pracovníkům se daří sehnat práci mnohem hůře, i když se jedná o smlouvu na dobu určitou. Za roztříštěnost trhu ale nemohou pracovníci; vyplývá z volby zaměstnavatelů, kteří nakonec jednostranně rozhodují o typu smlouvy, kterou pracovníkům nabídnou. Pracovní právo se musí snažit o to, aby zabránilo diskriminaci mladých pracovníků, žen a starších pracovníků v přístupu na trh práce a v platovém ohodnocení. |
| --- | --- |

3.2.2

V praxi se rovněž potvrdilo, že nejčastěji se vyskytující flexibilní smlouvy (na dobu určitou a na částečný úvazek) jsou často nabízeny osobám, které by si spíše přály práci na plný úvazek. Ačkoli tyto smlouvy mohou být dobrým začátkem pracovního života mladých a příležitostí k nalezení rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem nebo studiemi a prací, nejde vždy o svobodnou volbu. Starším pracovníkům se daří sehnat práci mnohem hůře, i když se jedná o smlouvu na dobu určitou. Za roztříštěnost trhu ale nemohou pracovníci; vyplývá z volby zaměstnavatelů, kteří nakonec jednostranně rozhodují o typu smlouvy, kterou pracovníkům nabídnou. Pracovní právo se musí snažit o to, aby zabránilo diskriminaci mladých pracovníků, žen a starších pracovníků v přístupu na trh práce a v platovém ohodnocení.

| 3.2.3 | Aby mohla být uplatňována nediskriminační flexibilita nabízející dostatečnou ochranu a pracovník tak mohl žít nezávisle (mladí lidé, kteří mají smlouvu na dobu určitou a jsou nuceni vzhledem k vysokým nákladům na bydlení žít u rodičů; neúplná rodina, kdy je rodič nucen pracovat na částečný úvazek, a stane se tak často chudým pracovníkem/pracovnicí), měla by se provést důkladná reforma pracovního práva ve smyslu uvedeném v odpovědi na první otázku, a to především prostřednictvím sociálního trojstranného nebo dvojstranného (podle jednotlivých zemí) dialogu na odpovídající úrovni. |
| --- | --- |

3.2.3

Aby mohla být uplatňována nediskriminační flexibilita nabízející dostatečnou ochranu a pracovník tak mohl žít nezávisle (mladí lidé, kteří mají smlouvu na dobu určitou a jsou nuceni vzhledem k vysokým nákladům na bydlení žít u rodičů; neúplná rodina, kdy je rodič nucen pracovat na částečný úvazek, a stane se tak často chudým pracovníkem/pracovnicí), měla by se provést důkladná reforma pracovního práva ve smyslu uvedeném v odpovědi na první otázku, a to především prostřednictvím sociálního trojstranného nebo dvojstranného (podle jednotlivých zemí) dialogu na odpovídající úrovni.

3.3   Překážejí stávající formy regulace, ať již v podobě právních předpisů nebo kolektivních smluv, podnikům a zaměstnancům, kteří se snaží využít příležitostí ke zvýšení produktivity a přizpůsobit se zavádění nových technologií a změnám souvisejícím s mezinárodní konkurencí, nebo je v této snaze podporují? Jak je možné zvýšit kvalitu předpisů, které se týkají malých a středních podniků, a přitom zachovat jejich cíle?

| 3.3.1 | Výbor nemůže odpovědět za 27 členských států. Přesto vyjádřil několik zvláštních připomínek; čelit konkurenci znamená většinou inovovat nebo zkvalitňovat. |
| --- | --- |

3.3.1

Výbor nemůže odpovědět za 27 členských států. Přesto vyjádřil několik zvláštních připomínek; čelit konkurenci znamená většinou inovovat nebo zkvalitňovat.

| 3.3.2 | Reálné činitele produktivity spočívají ve schopnostech pracovníka, tudíž v jeho vzdělání a zkušenosti, a v zavádění nových technologií, které závisí na investicích do vzdělání a odborného vzdělávání a do výzkumu a vývoje, a to jak do veřejné, tak do soukromé sféry (zejména těch posledních se v Evropě nedostává). |
| --- | --- |

3.3.2

Reálné činitele produktivity spočívají ve schopnostech pracovníka, tudíž v jeho vzdělání a zkušenosti, a v zavádění nových technologií, které závisí na investicích do vzdělání a odborného vzdělávání a do výzkumu a vývoje, a to jak do veřejné, tak do soukromé sféry (zejména těch posledních se v Evropě nedostává).

| 3.3.3 | Úprava (právní nebo smluvní jako rámec akce sociálních partnerů v oblasti vzdělání) tedy musí podporovat vzdělání a odborné vzdělávání a přizpůsobivost novým technologiím v rámci pracovního procesu nebo profesionální kariéry a musí se spravedlivě zabývat všemi kategoriemi zaměstnanců; podnik, který chce vytvářet schopnosti pracovníků a udržet si je, bude vynakládat určité úsilí spolu s orgány veřejné moci nebo odpovídajícími institucemi. Podnik však získá konkurenční výhodu a zaměstnancům to přinese vyšší šanci na získání zaměstnání; právní předpisy mohou přispět ke zlepšení dovedností a kvalifikace tím, že vytvoří, nebo usnadní postupy financování, vzdělávací struktury, upřesní nároky a pobídky k vzdělávání (studijní volno, pohyblivá pracovní doba) v průběhu profesionální kariéry (prostřednictvím jednotlivých, po sobě jdoucích smluv a zaměstnavatelů) podle právních předpisů a praxe, jež se používají či se budou zavádět, a vytvoří, nebo usnadní postupy kolektivního vyjednávání (4). |
| --- | --- |

3.3.3

Úprava (právní nebo smluvní jako rámec akce sociálních partnerů v oblasti vzdělání) tedy musí podporovat vzdělání a odborné vzdělávání a přizpůsobivost novým technologiím v rámci pracovního procesu nebo profesionální kariéry a musí se spravedlivě zabývat všemi kategoriemi zaměstnanců; podnik, který chce vytvářet schopnosti pracovníků a udržet si je, bude vynakládat určité úsilí spolu s orgány veřejné moci nebo odpovídajícími institucemi. Podnik však získá konkurenční výhodu a zaměstnancům to přinese vyšší šanci na získání zaměstnání; právní předpisy mohou přispět ke zlepšení dovedností a kvalifikace tím, že vytvoří, nebo usnadní postupy financování, vzdělávací struktury, upřesní nároky a pobídky k vzdělávání (studijní volno, pohyblivá pracovní doba) v průběhu profesionální kariéry (prostřednictvím jednotlivých, po sobě jdoucích smluv a zaměstnavatelů) podle právních předpisů a praxe, jež se používají či se budou zavádět, a vytvoří, nebo usnadní postupy kolektivního vyjednávání (4).

| 3.3.4 | Sloučení snah o kvalifikaci a vzdělávání může být podpořeno právními předpisy a financováním z místních zdrojů, např. v případě malých a středních podniků, a to tak, aby se náklady rozložily na určité území, s ohledem na to, že velmi malé podniky a samostatně výdělečně činné osoby nemohou uspořádat a financovat dlouhodobější vzdělávání, s výjimkou získávání zkušeností v daném zaměstnání. |
| --- | --- |

3.3.4

Sloučení snah o kvalifikaci a vzdělávání může být podpořeno právními předpisy a financováním z místních zdrojů, např. v případě malých a středních podniků, a to tak, aby se náklady rozložily na určité území, s ohledem na to, že velmi malé podniky a samostatně výdělečně činné osoby nemohou uspořádat a financovat dlouhodobější vzdělávání, s výjimkou získávání zkušeností v daném zaměstnání.

| 3.3.5 | Pracovní právo v širokém slova smyslu se však může zabývat prvky nutnými pro zvládání nových technologií a pro přizpůsobení se průmyslovým a sociálním změnám jen částečně (pokračující odborné vzdělávání, zapojení zaměstnanců); v rámci konkurenceschopné a koordinované průmyslové politiky na regionální, národní i evropské úrovni mají významnou úlohu i vysoké školy, výzkum, rizikový kapitál, podpora zakládání nových podniků a inovační seskupení. |
| --- | --- |

3.3.5

Pracovní právo v širokém slova smyslu se však může zabývat prvky nutnými pro zvládání nových technologií a pro přizpůsobení se průmyslovým a sociálním změnám jen částečně (pokračující odborné vzdělávání, zapojení zaměstnanců); v rámci konkurenceschopné a koordinované průmyslové politiky na regionální, národní i evropské úrovni mají významnou úlohu i vysoké školy, výzkum, rizikový kapitál, podpora zakládání nových podniků a inovační seskupení.

3.4   Jak by bylo možné usnadnit najímání pracovníků na smlouvy na dobu neurčitou i určitou, ať již prostřednictvím právních předpisů nebo kolektivních smluv tak, aby se zvýšila flexibilita těchto smluv při současném zajištění přiměřených standardů jistoty zaměstnání a sociální ochrany?

| 3.4.1 | S takovým přístupem lze jen těžko souhlasit, pokud se flexibilitou rozumí více forem či nejistější formy zaměstnání; flexicurity je definována jako možnost kombinovat různé formy flexibility trhu práce a zabezpečení, aby bylo vyváženějším způsobem zajištěno lepší přizpůsobení zaměstnanců a podniků a zároveň existovala ochrana obou stran před riziky. U flexicurity se tedy jedná o více než o vyváženost mezi externí flexibilitou a systémy sociálního zabezpečení. Čím je smlouva flexibilnější, tím je jistota zaměstnání menší a tím musí být ochrana větší (sociální zabezpečení, zabezpečená profesionální dráha nebo profesionální jistota během celého aktivního života) (5). |
| --- | --- |

3.4.1

S takovým přístupem lze jen těžko souhlasit, pokud se flexibilitou rozumí více forem či nejistější formy zaměstnání; flexicurity je definována jako možnost kombinovat různé formy flexibility trhu práce a zabezpečení, aby bylo vyváženějším způsobem zajištěno lepší přizpůsobení zaměstnanců a podniků a zároveň existovala ochrana obou stran před riziky. U flexicurity se tedy jedná o více než o vyváženost mezi externí flexibilitou a systémy sociálního zabezpečení. Čím je smlouva flexibilnější, tím je jistota zaměstnání menší a tím musí být ochrana větší (sociální zabezpečení, zabezpečená profesionální dráha nebo profesionální jistota během celého aktivního života) (5).

| 3.4.2 | Z otázky vyplývá, že flexibilita vytváří nová pracovní místa; toto tvrzení však není doloženo žádným příkladem ani důkazem. Jistota závisí především na sociálním právu, o kterém se zelená kniha nezmiňuje. |
| --- | --- |

3.4.2

Z otázky vyplývá, že flexibilita vytváří nová pracovní místa; toto tvrzení však není doloženo žádným příkladem ani důkazem. Jistota závisí především na sociálním právu, o kterém se zelená kniha nezmiňuje.

3.5   Bylo by účelné zvážit kombinaci flexibilnější legislativy na ochranu zaměstnanosti a vhodně koncipované pomoci nezaměstnaným, jak v podobě náhrady za ztrátu příjmu (tj. pasivní politiky trhu práce), tak v podobě aktivní politiky trhu práce?

| 3.5.1 | Skutečně vhodně koncipovaný systém podpory v nezaměstnanosti musí v každém případě a nezávisle na úrovni „ochrany“ pracovních míst obsahovat solidní odborné vzdělávání nebo věrohodnou rekvalifikaci; to navíc znamená na míru šitou podporu podniků, jež jsou připraveny zaměstnat lidi vyskytující se na okraji trhu práce (dlouhodobě nezaměstnaní atd.). „Aktivní politika trhu práce“ neznamená „povinnost přijmout jakékoli nabízené zaměstnání, i méně odpovídající kvalifikaci žadatele či méně placené, nebo ztratit nárok na jakékoli sociální dávky“. |
| --- | --- |

3.5.1

Skutečně vhodně koncipovaný systém podpory v nezaměstnanosti musí v každém případě a nezávisle na úrovni „ochrany“ pracovních míst obsahovat solidní odborné vzdělávání nebo věrohodnou rekvalifikaci; to navíc znamená na míru šitou podporu podniků, jež jsou připraveny zaměstnat lidi vyskytující se na okraji trhu práce (dlouhodobě nezaměstnaní atd.). „Aktivní politika trhu práce“ neznamená „povinnost přijmout jakékoli nabízené zaměstnání, i méně odpovídající kvalifikaci žadatele či méně placené, nebo ztratit nárok na jakékoli sociální dávky“.

| 3.5.2 | Řešení se v jednotlivých zemích budou lišit v závislosti na historickém vývoji, sociální situaci a úloze kolektivních jednání v dané zemi; v případě pracovního práva by měla mít významnou úlohu zásada subsidiarity, a to i v případě provádění evropských směrnic vyplývajících z evropské rámcové dohody nebo z iniciativy Společenství; je zřejmé, že Společenství také musí dostát svým povinnostem, podporovat vyjednávání, předkládat konkrétní návrhy v oblastech své působnosti a nezaměňovat „lepší právní předpisy“ s „deregulací“. |
| --- | --- |

3.5.2

Řešení se v jednotlivých zemích budou lišit v závislosti na historickém vývoji, sociální situaci a úloze kolektivních jednání v dané zemi; v případě pracovního práva by měla mít významnou úlohu zásada subsidiarity, a to i v případě provádění evropských směrnic vyplývajících z evropské rámcové dohody nebo z iniciativy Společenství; je zřejmé, že Společenství také musí dostát svým povinnostem, podporovat vyjednávání, předkládat konkrétní návrhy v oblastech své působnosti a nezaměňovat „lepší právní předpisy“ s „deregulací“.

3.6   Jakou úlohu mohou právní předpisy či kolektivní smlouvy sjednávané mezi sociálními partnery hrát z hlediska podpory přístupu ke vzdělávání a podpory přechodů mezi různými formami smluvních vztahů v zájmu mobility ve formě profesního vzestupu v průběhu plně aktivního pracovního života?

| 3.6.1 | Je nezbytné, abychom měli k dispozici solidní a trvalé normativní prostředky, jejichž cílem je zajistit neustálé odborné vzdělávání a přechody mezi zaměstnáními; význam norem a kolektivních úmluv se v jednotlivých zemích bude lišit podle existujících „modelů“ nebo podle legislativních a sociálních podmínek či podle síly zastupujících organizací, jako se liší i tradice a praxe z důvodu rozdílného sociálního vývoje a rozdílných prostředků zaručujících dlouhodobé dodržování kompromisů, na kterých se sociální partneři dohodli. To nás přivádí zpět k tvorbě opravdové zákonné ochrany zaměstnanců. |
| --- | --- |

3.6.1

Je nezbytné, abychom měli k dispozici solidní a trvalé normativní prostředky, jejichž cílem je zajistit neustálé odborné vzdělávání a přechody mezi zaměstnáními; význam norem a kolektivních úmluv se v jednotlivých zemích bude lišit podle existujících „modelů“ nebo podle legislativních a sociálních podmínek či podle síly zastupujících organizací, jako se liší i tradice a praxe z důvodu rozdílného sociálního vývoje a rozdílných prostředků zaručujících dlouhodobé dodržování kompromisů, na kterých se sociální partneři dohodli. To nás přivádí zpět k tvorbě opravdové zákonné ochrany zaměstnanců.

| 3.6.2 | Systém, jenž by měl být vytvořen, se odráží i v pracovních smlouvách a musí se konkretizovat prostřednictvím institucí, které podporují přechody mezi zaměstnáními a poskytují finanční prostředky (o formách financování se bude vyjednávat nebo diskutovat), a prostřednictvím veřejných, hromadných či sdružených vzdělávacích zařízení či odborných vzdělávacích koncepcí podniku (kvalifikující podnik) a uznáváním takto získaných kvalifikací. |
| --- | --- |

3.6.2

Systém, jenž by měl být vytvořen, se odráží i v pracovních smlouvách a musí se konkretizovat prostřednictvím institucí, které podporují přechody mezi zaměstnáními a poskytují finanční prostředky (o formách financování se bude vyjednávat nebo diskutovat), a prostřednictvím veřejných, hromadných či sdružených vzdělávacích zařízení či odborných vzdělávacích koncepcí podniku (kvalifikující podnik) a uznáváním takto získaných kvalifikací.

| 3.6.3 | Právě v této oblasti by pracovní právo mohlo přispět k plnění lisabonských cílů, jak v otázkách týkajících se znalostní společnosti, tak jistoty umožňující organizovat si život a plánovat si svoji budoucnost, což také přímo podporuje produktivitu a kvalitu práce. |
| --- | --- |

3.6.3

Právě v této oblasti by pracovní právo mohlo přispět k plnění lisabonských cílů, jak v otázkách týkajících se znalostní společnosti, tak jistoty umožňující organizovat si život a plánovat si svoji budoucnost, což také přímo podporuje produktivitu a kvalitu práce.

3.7   Měly by být právní definice zaměstnání a samostatné výdělečné činnosti používané v členských státech vyjasněny, aby usnadnily v dobré víře uskutečňované obousměrné přechody mezi zaměstnáním a samostatnou výdělečnou činností?

| 3.7.1 | Na základě důkladných komparativních studií by se jistě dalo o této otázce uvažovat, ale zdá se, že je příliš teoretická, neboť harmonizace pracovního práva ani sociálního zabezpečení nyní nejsou aktuální; příslušné národní definice a judikatury jsou operativní a nejvhodnějším řešením je pravděpodobně jejich zachování, neboť mezi pracovním a občanským (obchodním) právem existuje jasný rozdíl. |
| --- | --- |

3.7.1

Na základě důkladných komparativních studií by se jistě dalo o této otázce uvažovat, ale zdá se, že je příliš teoretická, neboť harmonizace pracovního práva ani sociálního zabezpečení nyní nejsou aktuální; příslušné národní definice a judikatury jsou operativní a nejvhodnějším řešením je pravděpodobně jejich zachování, neboť mezi pracovním a občanským (obchodním) právem existuje jasný rozdíl.

3.8   Je potřeba zavést minimum práv ohledně pracovních podmínek všech pracovníků bez ohledu na právní formu jejich pracovního vztahu? Jaký by byl podle vás dopad takovýchto minimálních požadavků na vytváření pracovních míst a na ochranu zaměstnanců?

| 3.8.1 | Vše závisí na tom, co zahrneme do tohoto „minima práv ohledně pracovních podmínek“; pokud hovoříme o trvání pracovního poměru, pohyblivé pracovní době či platovém ohodnocení, jsou tyto stanoveny formou pracovní smlouvy a obecně platnými právními předpisy. |
| --- | --- |

3.8.1

Vše závisí na tom, co zahrneme do tohoto „minima práv ohledně pracovních podmínek“; pokud hovoříme o trvání pracovního poměru, pohyblivé pracovní době či platovém ohodnocení, jsou tyto stanoveny formou pracovní smlouvy a obecně platnými právními předpisy.

| 3.8.2 | V případě práv na účast, základních svobod, zásady rovného postavení a nediskriminace, práva na ochranu proti rizikům – úrazům, nemocem, nezaměstnanosti atd., je zřejmé, že vzhledem k jejich podstatě základních práv nepatří do problematiky týkající se pracovních smluv. Je naprosto vyloučené uvažovat o jejich označení za „minimální povinnosti“ nebo o jejich „flexibilitě“. |
| --- | --- |

3.8.2

V případě práv na účast, základních svobod, zásady rovného postavení a nediskriminace, práva na ochranu proti rizikům – úrazům, nemocem, nezaměstnanosti atd., je zřejmé, že vzhledem k jejich podstatě základních práv nepatří do problematiky týkající se pracovních smluv. Je naprosto vyloučené uvažovat o jejich označení za „minimální povinnosti“ nebo o jejich „flexibilitě“.

3.9   Domníváte se, že by měla být upřesněna odpovědnost různých stran v rámci vícestranných pracovních vztahů, aby bylo jasné, kdo je odpovědný za dodržování zaměstnaneckých práv? Bylo by v případě subdodavatelů účinným a praktickým způsobem pro stanovení této odpovědnosti podpůrné ručení? Pokud ne, dokázali byste navrhnout jiné způsoby, jak zajistit přiměřenou ochranu pracovníků v „trojstranných vztazích“?

| 3.9.1 | Pracovní právo vyplývá ze sociálního veřejného pořádku, kterému se musí podřídit všechny strany. Osoby udělující příkazy musí disponovat určitou kontrolní a dohlížecí pravomocí nad subdodavateli a měly by dbát na to, aby do smlouvy zanesly určité zásady (dodržování platných technických a sociálních norem), pokud se nechtějí proti své vůli podílet na porušování pracovních práv nebo jiných národních předpisů týkajících se pracoviště či pracovních zařízení. |
| --- | --- |

3.9.1

Pracovní právo vyplývá ze sociálního veřejného pořádku, kterému se musí podřídit všechny strany. Osoby udělující příkazy musí disponovat určitou kontrolní a dohlížecí pravomocí nad subdodavateli a měly by dbát na to, aby do smlouvy zanesly určité zásady (dodržování platných technických a sociálních norem), pokud se nechtějí proti své vůli podílet na porušování pracovních práv nebo jiných národních předpisů týkajících se pracoviště či pracovních zařízení.

| 3.9.2 | Nejvhodnějším řešením, jak chránit práva pracovníků, se zdá být sdílená odpovědnost, která osobě udělující příkazy umožňuje vystoupit proti subdodavateli neplnícímu své povinnosti, neboť pracovníci mohou při své obraně narazit na mnohé potíže, pokud subdodavatelská společnost sídlí v jiném státě, popřípadě ve třetí zemi, zatímco oni pracují na pracovišti pod řízením osoby udělující příkazy. Tato zásada solidarity by se v případě pracovních podmínek a záruky na vyplacení odměny měla uplatňovat, ať je příkazce soukromoprávním, veřejnoprávním nebo kombinovaným subjektem. |
| --- | --- |

3.9.2

Nejvhodnějším řešením, jak chránit práva pracovníků, se zdá být sdílená odpovědnost, která osobě udělující příkazy umožňuje vystoupit proti subdodavateli neplnícímu své povinnosti, neboť pracovníci mohou při své obraně narazit na mnohé potíže, pokud subdodavatelská společnost sídlí v jiném státě, popřípadě ve třetí zemi, zatímco oni pracují na pracovišti pod řízením osoby udělující příkazy. Tato zásada solidarity by se v případě pracovních podmínek a záruky na vyplacení odměny měla uplatňovat, ať je příkazce soukromoprávním, veřejnoprávním nebo kombinovaným subjektem.

| 3.9.3 | Je třeba zlepšit ochranu zaměstnanců pracujících v zahraničí. Subdodavatelé z jiné země by měli přispívat do pojišťovacích systémů nebo do úřadů zřízených na ochranu pohledávek zaměstnance v případě nesolventnosti zaměstnavatele; zákonnou povinností příkazce by v případě nesolventnosti subdodavatele mělo být v členských státech učiněno i odškodnění za případný návrat zaměstnance do vlasti. |
| --- | --- |

3.9.3

Je třeba zlepšit ochranu zaměstnanců pracujících v zahraničí. Subdodavatelé z jiné země by měli přispívat do pojišťovacích systémů nebo do úřadů zřízených na ochranu pohledávek zaměstnance v případě nesolventnosti zaměstnavatele; zákonnou povinností příkazce by v případě nesolventnosti subdodavatele mělo být v členských státech učiněno i odškodnění za případný návrat zaměstnance do vlasti.

| 3.9.4 | Jeden ze zásadních problémů trojstranných či vícestranných vztahů pro zaměstnance/pracovníka představují vyšší rizika v případě, kdy dojde k selhání jedné strany a k rozmělnění zodpovědnosti. V případě zaměstnanců subdodavatele z jiné země pouze sdílená odpovědnost mezi příkazcem na jedné straně a jakýmkoliv jeho subdodavatelem na straně druhé, zakotvená v zákoně, poskytuje dostatečnou ochranu dodržování práv a zaručuje proplacení odměny za vykonanou práci a placení příspěvků na sociální zabezpečení. Systémy přiměřených národních záruk, vytvořené na základě směrnice o ochraně pohledávek zaměstnanců v případě úpadku zaměstnavatele, musí být dostatečně účinné a musí být rozšířeny i na třetí země, pokud je jejich národní systém záruk nedostatečný nebo neexistuje, v tomto případě by se sdílená zodpovědnost příkazce úměrně snížila. Právní systémy musí navíc obsahovat mechanismus umožňující část plateb příkazců zahraničním subdodavatelům spolu se záručním mechanismem pro pokrytí finančních závazků subdodavatelů vůči jejich zaměstnancům, pokud jejich zaměstnavatel není solventní (6). |
| --- | --- |

3.9.4

Jeden ze zásadních problémů trojstranných či vícestranných vztahů pro zaměstnance/pracovníka představují vyšší rizika v případě, kdy dojde k selhání jedné strany a k rozmělnění zodpovědnosti. V případě zaměstnanců subdodavatele z jiné země pouze sdílená odpovědnost mezi příkazcem na jedné straně a jakýmkoliv jeho subdodavatelem na straně druhé, zakotvená v zákoně, poskytuje dostatečnou ochranu dodržování práv a zaručuje proplacení odměny za vykonanou práci a placení příspěvků na sociální zabezpečení. Systémy přiměřených národních záruk, vytvořené na základě směrnice o ochraně pohledávek zaměstnanců v případě úpadku zaměstnavatele, musí být dostatečně účinné a musí být rozšířeny i na třetí země, pokud je jejich národní systém záruk nedostatečný nebo neexistuje, v tomto případě by se sdílená zodpovědnost příkazce úměrně snížila. Právní systémy musí navíc obsahovat mechanismus umožňující část plateb příkazců zahraničním subdodavatelům spolu se záručním mechanismem pro pokrytí finančních závazků subdodavatelů vůči jejich zaměstnancům, pokud jejich zaměstnavatel není solventní (6).

3.10   Je zapotřebí vyjasnit zaměstnanecký status pracovníků dočasně najímaných přes agentury?

| 3.10.1 | Neexistence právního rámce Společenství by mohla vést k možnému zneužití, např. obcházením právních předpisů o dočasném vyslání. Bylo by vhodné udělat vše pro to, aby v Radě došlo ke shodě, která by umožnila na evropské úrovni zavést pravidla činnosti agentur pro najímání dočasných pracovníků. |
| --- | --- |

3.10.1

Neexistence právního rámce Společenství by mohla vést k možnému zneužití, např. obcházením právních předpisů o dočasném vyslání. Bylo by vhodné udělat vše pro to, aby v Radě došlo ke shodě, která by umožnila na evropské úrovni zavést pravidla činnosti agentur pro najímání dočasných pracovníků.

3.11   Jak by bylo možné upravit minimální požadavky na organizaci pracovní doby v zájmu větší flexibility pro zaměstnavatele i zaměstnance při zajištění vysokého standardu bezpečnosti a ochrany zdraví pracovníků? Jaké aspekty organizace pracovní doby by mělo Společenství řešit jako prioritu?

| 3.11.1 | Směrnice z roku 1993, která je pod podmínkou zahrnutí judikatury Soudního dvora platná, poskytuje sociální rámec, který může být ještě v případě potřeby upraven, doplněn nebo rozvíjen na národní úrovni, zejména prostřednictvím kolektivního vyjednávání na různých úrovních. |
| --- | --- |

3.11.1

Směrnice z roku 1993, která je pod podmínkou zahrnutí judikatury Soudního dvora platná, poskytuje sociální rámec, který může být ještě v případě potřeby upraven, doplněn nebo rozvíjen na národní úrovni, zejména prostřednictvím kolektivního vyjednávání na různých úrovních.

| 3.11.2 | Otázka implicitně uznává vliv délky/rozsahu pracovní doby na rizika pracovních úrazů nebo poškozování zdraví; tento vliv skutečně existuje a zkrácení skutečné pracovní doby může dlouhodobě zlepšit zdravotní stav zaměstnanců, především díky snížení stresu a jejich trvalé únavy, a při té příležitosti také umožnit vytvoření nových pracovních míst. |
| --- | --- |

3.11.2

Otázka implicitně uznává vliv délky/rozsahu pracovní doby na rizika pracovních úrazů nebo poškozování zdraví; tento vliv skutečně existuje a zkrácení skutečné pracovní doby může dlouhodobě zlepšit zdravotní stav zaměstnanců, především díky snížení stresu a jejich trvalé únavy, a při té příležitosti také umožnit vytvoření nových pracovních míst.

3.12   Jak lze v celém Společenství zaručit zaměstnanecká práva lidem, kteří pracují v nadnárodním kontextu, především přeshraničním pracovníkům? Je podle vás nutné sladit definice „pracovníka“ ve směrnicích EU, aby se zaručilo, že tito pracovníci budou mít stejná zaměstnanecká práva bez ohledu na členský stát, v němž pracují? Nebo by podle vašeho názoru měly o této záležitosti rozhodovat členské státy?

| 3.12.1 | Viz odpověď na otázku č. 1 a doporučení MOP č. 198; vzhledem k současným rozdílům by měla definice zůstat v kompetenci členských států, neboť se týká nejen pracovních smluv, ale i provádění sociálního práva (definice příjemců podpory, podmínky přístupu k sociálním dávkám). |
| --- | --- |

3.12.1

Viz odpověď na otázku č. 1 a doporučení MOP č. 198; vzhledem k současným rozdílům by měla definice zůstat v kompetenci členských států, neboť se týká nejen pracovních smluv, ale i provádění sociálního práva (definice příjemců podpory, podmínky přístupu k sociálním dávkám).

| 3.12.2 | Zdá se, že evropské směrnice v tomto případě nepředstavují skutečný problém, neboť dotyčné osoby definují podle povahy právních předpisů; pokud by se změna ukázala nezbytnou, bylo by jistě vhodné provést hloubkovou studii na toto téma. |
| --- | --- |

3.12.2

Zdá se, že evropské směrnice v tomto případě nepředstavují skutečný problém, neboť dotyčné osoby definují podle povahy právních předpisů; pokud by se změna ukázala nezbytnou, bylo by jistě vhodné provést hloubkovou studii na toto téma.

3.13   Domníváte se, že pro zvýšení účinnosti vymáhání práva Společenství příslušnými orgány je nutné posílit správní spolupráci mezi těmito orgány? Mohli by podle vás v rámci této spolupráce hrát nějakou úlohu sociální partneři?

| 3.13.1 | Úloha sociálních partnerů je v rámci sociálního dialogu a v duchu smluv a Charty nezbytná pro posuzování provádění a dodržování pracovního práva Společenství. |
| --- | --- |

3.13.1

Úloha sociálních partnerů je v rámci sociálního dialogu a v duchu smluv a Charty nezbytná pro posuzování provádění a dodržování pracovního práva Společenství.

3.14   Myslíte si, že jsou zapotřebí další iniciativy na úrovni EU, které by podpořily činnosti členských států zaměřené na potírání nehlášené práce?

| 3.14.1 | Abychom mohli lépe pochopit tyto jevy v různých zemích, měla by se podporovat úloha Eurostatu; zdá se, že při výpočtu národních HDP se podceňuje význam neformální nebo nehlášené práce; pokud příčiny závisí spíše na specifických národních situacích, jak se předpokládá v některých studiích, měla by se podporovat zejména vlastní činnost členských států. |
| --- | --- |

3.14.1

Abychom mohli lépe pochopit tyto jevy v různých zemích, měla by se podporovat úloha Eurostatu; zdá se, že při výpočtu národních HDP se podceňuje význam neformální nebo nehlášené práce; pokud příčiny závisí spíše na specifických národních situacích, jak se předpokládá v některých studiích, měla by se podporovat zejména vlastní činnost členských států.

| 3.14.2 | Nicméně v případě méně známých jevů by bylo vhodnější objasnit souvislosti mezi těmito formami práce a paděláním, význam kriminálních organizací v rámci nehlášené práce a souvislost s nelegálním přistěhovalectvím, což by mohlo být odůvodněním aktivní soudní spolupráce v rámci EU a významnější úloha EU, neboť tyto formy práce narušují fungování vnitřního trhu a hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

3.14.2

Nicméně v případě méně známých jevů by bylo vhodnější objasnit souvislosti mezi těmito formami práce a paděláním, význam kriminálních organizací v rámci nehlášené práce a souvislost s nelegálním přistěhovalectvím, což by mohlo být odůvodněním aktivní soudní spolupráce v rámci EU a významnější úloha EU, neboť tyto formy práce narušují fungování vnitřního trhu a hospodářské soutěže.

| 3.14.3 | Sociální partneři hrají zásadní úlohu v boji proti nehlášené práci a v potlačování stínové ekonomiky. Na úrovni EU by měla být vedena činnost vedoucí k podpoře sociálních partnerů v členských státech, aby mezi sebou a ve spolupráci s orgány započali národní a odvětvové projekty k řešení těchto problémů. V měřítku Společenství by sociální partneři mohli společně analyzovat a šířit osvědčené postupy v členských státech. |
| --- | --- |

3.14.3

Sociální partneři hrají zásadní úlohu v boji proti nehlášené práci a v potlačování stínové ekonomiky. Na úrovni EU by měla být vedena činnost vedoucí k podpoře sociálních partnerů v členských státech, aby mezi sebou a ve spolupráci s orgány započali národní a odvětvové projekty k řešení těchto problémů. V měřítku Společenství by sociální partneři mohli společně analyzovat a šířit osvědčené postupy v členských státech.

| 3.14.4 | Boj proti nehlášené práci vyžaduje účinnou přeshraniční spolupráci a dohled orgánů členských států a šíření informací o sankcích vyplývajících z vykonávání nehlášené práce nebo z jejího využívání. |
| --- | --- |

3.14.4

Boj proti nehlášené práci vyžaduje účinnou přeshraniční spolupráci a dohled orgánů členských států a šíření informací o sankcích vyplývajících z vykonávání nehlášené práce nebo z jejího využívání.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Au délà de l'emploi, nakl. Flammarion 1999, s. 294 a dále.

1

(2)  Skupina Zaměstnavatelé nepodpořila přijetí doporučení MOP č. 198 o pracovním poměru.

2

(3)  Skupina Zaměstnavatelé nepodpořila přijetí doporučení MOP č. 198 o pracovním poměru.

3

(4)  Viz OECD, PISA 2003 a PISA 2006 o účinnosti vzdělávacích systémů; přední místo zde zaujímají skandinávské země, zejména Finsko.

4

(5)  V této souvislosti je důležité připomenout, že 78 % pracovních smluv v Evropě je na plný úvazek a na dobu neurčitou, že 18,4 % pracujících pracuje na částečný úvazek rovněž se smlouvou na dobu neurčitou. Smlouvu na dobu určitou má zhruba 14,5 % pracovních sil v Evropské unii, dočasná zaměstnání pokrývají 2 % zaměstnanosti v EU27, více než 60 %nových pracovních smluv je však flexibilních.

5

(6)  Viz směrnici Rady č. 80/987/EHS ze dne 20. října 1980 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se ochrany zaměstnanců v případě platební neschopnosti zaměstnavatele (Úř. věst. L 283, 28.10.1980, s. 23).

6

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrhy byly během jednání zamítnuty, ale získaly čtvrtinu hlasů nebo více:

Nahradit celé stanovisko následujícím

„Dnešní Evropa čelí důležitým výzvám, jako je např. ekonomika měnící se z průmyslové ekonomiky na ekonomiku orientovanou na služby a znalostní ekonomiku, globalizace, rychlý technologický pokrok, stárnoucí evropská populace, snižující se míra porodnosti a změny ve společnosti a v jejích potřebách.

Reakce na tyto výzvy a zachování našeho evropského sociálního modelu vyžaduje mimo jiné modernizaci pracovního práva.

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) proto vítá zelenou knihu Komise, která zahajuje veřejnou diskusi o modernizaci pracovního práva. Příspěvek do této zelené knihy obohatí plánované sdělení Komise týkající se flexicurity. Rovnováha mezi flexibilitou zaměstnanosti a jistotou by měla vzájemně uspokojit potřeby pracovníků i podniků.

Modernizace pracovního práva by měla podpořit cíle Lisabonské strategie týkající se růstu, konkurenceschopnosti, vytváření více a lepších pracovních míst a také sociální inkluze. Pro dosažení těchto cílů EHSV navrhuje toto:

| 1. | Existující pestrost smluvních forem zaměstnanosti by měla být zachována za předpokladu, že je vytvořen stabilní právní rámec, který bere v úvahu potřeby pracovníků i potřeby podniků, zejména malých a středních podniků. 78 % pracovních smluv je na dobu neurčitou s plným pracovním úvazkem, avšak počet nových flexibilních smluvních ustanovení v Evropě roste. Flexibilní pracovní smlouvy, jako např. částečný pracovní úvazek a smlouvy na dobu určitou mohou napomoci rozvíjet pracovní dovednosti, které se neučí ve školním prostředí, a zvyšují pravděpodobnost nalezení pracovního místa se smlouvou na dobu neurčitou s plným pracovním úvazkem. Flexibilní pracovní smlouvy mohou být dobrým výchozím bodem pro další pracovní život mladých lidí a také vynikající příležitostí pro sladění pracovního a rodinného života, a mohou tedy přispět k vytvoření inkluzívního pracovního trhu. Ochrana před diskriminací je pro tyto pracovníky důležitá, jak je stanoveno v evropských směrnicích o práci na částečný úvazek a dobu určitou, které vycházejí z dohod evropských sociálních partnerů. |
| --- | --- |

1.

Existující pestrost smluvních forem zaměstnanosti by měla být zachována za předpokladu, že je vytvořen stabilní právní rámec, který bere v úvahu potřeby pracovníků i potřeby podniků, zejména malých a středních podniků. 78 % pracovních smluv je na dobu neurčitou s plným pracovním úvazkem, avšak počet nových flexibilních smluvních ustanovení v Evropě roste. Flexibilní pracovní smlouvy, jako např. částečný pracovní úvazek a smlouvy na dobu určitou mohou napomoci rozvíjet pracovní dovednosti, které se neučí ve školním prostředí, a zvyšují pravděpodobnost nalezení pracovního místa se smlouvou na dobu neurčitou s plným pracovním úvazkem. Flexibilní pracovní smlouvy mohou být dobrým výchozím bodem pro další pracovní život mladých lidí a také vynikající příležitostí pro sladění pracovního a rodinného života, a mohou tedy přispět k vytvoření inkluzívního pracovního trhu. Ochrana před diskriminací je pro tyto pracovníky důležitá, jak je stanoveno v evropských směrnicích o práci na částečný úvazek a dobu určitou, které vycházejí z dohod evropských sociálních partnerů.

| 2. | Modernizace pracovního trhu se musí uskutečnit hlavně na úrovni členských států. Jelikož pracovní právo je pouze jednou částí zásady flexicurity, je třeba v příslušném národním rámci definovat správnou rovnováhu mezi flexibilitou a jistotou. Národní reformy by měly být doplněny evropskou akcí, jejíž cílem bude zvýšení povědomí prostřednictvím určení a usnadnění výměny osvědčených postupů. |
| --- | --- |

2.

Modernizace pracovního trhu se musí uskutečnit hlavně na úrovni členských států. Jelikož pracovní právo je pouze jednou částí zásady flexicurity, je třeba v příslušném národním rámci definovat správnou rovnováhu mezi flexibilitou a jistotou. Národní reformy by měly být doplněny evropskou akcí, jejíž cílem bude zvýšení povědomí prostřednictvím určení a usnadnění výměny osvědčených postupů.

| 3. | Je třeba podporovat významnou úlohu sociálních partnerů na národní, odvětvové a podnikové úrovni, aby bylo možné modernizovat pracovní právo a nalézt rovnováhu mezi flexibilitou a jistotou. Kolektivní smlouva musí vycházet ze zásady autonomie sociálních partnerů a bude se měnit v závislosti na historii a kultuře průmyslových vztahů v různých členských státech. |
| --- | --- |

3.

Je třeba podporovat významnou úlohu sociálních partnerů na národní, odvětvové a podnikové úrovni, aby bylo možné modernizovat pracovní právo a nalézt rovnováhu mezi flexibilitou a jistotou. Kolektivní smlouva musí vycházet ze zásady autonomie sociálních partnerů a bude se měnit v závislosti na historii a kultuře průmyslových vztahů v různých členských státech.

| 4. | Flexibilnější ochrana zaměstnanosti v rámci pracovních smluv na dobu neurčitou by měla být kombinována s aktivními politikami pracovního trhu poskytujícími vhodnou podporu zaměstnancům, kteří si zvyšují své kvalifikace podle potřeb pracovního trhu. Je třeba se spíše zaměřit na jistotu zaměstnanosti, nežli na ochranu konkrétních pracovních míst. Sociální ekonomika a podniky by měly podporovat pozitivní akce, aby byly zahrnuty i nejokrajovější oblasti do pracovního trhu. Úzké třístranné partnerství mezi zaměstnavateli, pracovníky a veřejným sektorem napomáhá určit potřeby odborné přípravy a sdílet finanční zátěž. Systémy sociální ochrany přátelské k zaměstnanosti pro pracovníky a také pro samostatně výdělečně činné by měly přispět k usnadnění přechodu mezi různými formami práce. |
| --- | --- |

4.

Flexibilnější ochrana zaměstnanosti v rámci pracovních smluv na dobu neurčitou by měla být kombinována s aktivními politikami pracovního trhu poskytujícími vhodnou podporu zaměstnancům, kteří si zvyšují své kvalifikace podle potřeb pracovního trhu. Je třeba se spíše zaměřit na jistotu zaměstnanosti, nežli na ochranu konkrétních pracovních míst. Sociální ekonomika a podniky by měly podporovat pozitivní akce, aby byly zahrnuty i nejokrajovější oblasti do pracovního trhu. Úzké třístranné partnerství mezi zaměstnavateli, pracovníky a veřejným sektorem napomáhá určit potřeby odborné přípravy a sdílet finanční zátěž. Systémy sociální ochrany přátelské k zaměstnanosti pro pracovníky a také pro samostatně výdělečně činné by měly přispět k usnadnění přechodu mezi různými formami práce.

| 5. | Samostatně výdělečně činní významně přispívají k podnikatelskému duchu, oblasti, kde Evropa v porovnání s jejími hlavními konkurenty ve světě zaostává a která je nejlepším znakem dynamiky a moderní ekonomiky. Ekonomicky závislí samostatně výdělečně činní však musí být jasně odlišeni od nepravých samostatně výdělečně činných: nepraví samostatně výdělečně činní by měli mít stejný stupeň ochrany jako zaměstnanci, např. sociální jistotu, bezpečnost, zdraví a ochranu práce. |
| --- | --- |

5.

Samostatně výdělečně činní významně přispívají k podnikatelskému duchu, oblasti, kde Evropa v porovnání s jejími hlavními konkurenty ve světě zaostává a která je nejlepším znakem dynamiky a moderní ekonomiky. Ekonomicky závislí samostatně výdělečně činní však musí být jasně odlišeni od nepravých samostatně výdělečně činných: nepraví samostatně výdělečně činní by měli mít stejný stupeň ochrany jako zaměstnanci, např. sociální jistotu, bezpečnost, zdraví a ochranu práce.

| 6. | Nehlášená práce narušuje hospodářskou soutěž a ničí finanční základ národních systémů sociálního zabezpečení a daňových systémů. Nehlášená práce je složitým fenoménem a její příčiny jsou mnohonásobné. Boj s nehlášenou prací proto vyžaduje vhodný politický mix s úpravou pracovního práva, zjednodušením administrativních závazků, konzistentními platovými politikami, daňovými pobídkami, lepší veřejnou infrastrukturou a veřejnými službami, ale také kontrolami a varovnými sankcemi. Evropská komise by proto měla mít vůdčí postavení, aby nashromáždila osvědčené postupy a usnadnila jejich šíření mezi členskými státy, a stimulovala tak aktivity proti nehlášené práci.“ |
| --- | --- |

6.

Nehlášená práce narušuje hospodářskou soutěž a ničí finanční základ národních systémů sociálního zabezpečení a daňových systémů. Nehlášená práce je složitým fenoménem a její příčiny jsou mnohonásobné. Boj s nehlášenou prací proto vyžaduje vhodný politický mix s úpravou pracovního práva, zjednodušením administrativních závazků, konzistentními platovými politikami, daňovými pobídkami, lepší veřejnou infrastrukturou a veřejnými službami, ale také kontrolami a varovnými sankcemi. Evropská komise by proto měla mít vůdčí postavení, aby nashromáždila osvědčené postupy a usnadnila jejich šíření mezi členskými státy, a stimulovala tak aktivity proti nehlášené práci.“

Odůvodnění

Bude podáno ústně.

Výsledek hlasování

Hlasy pro: 89

Hlasy proti: 126

Hlasování se zdrželo: 7

Nový odstavec 3.9.2

Přidat nový odstavec

„Obecně nemají osoby udělující příkazy žádný vliv na to, jak dodavatelé plní své každodenní povinnosti vůči zaměstnancům, a navíc neznají ani nemohou ovlivňovat finanční situaci dodavatelů; nemají tudíž možnost hodnotit, zda jsou dodavatelé schopni plnit své povinnosti vůči zaměstnancům. Nemohou proto odhadovat související finanční riziko.“

Odůvodnění

Otázka Komise v zelené knize je obecná a netýká se mezinárodních vztahů. Navrhuji proto vložit nový obecný odstavec mezi odstavce 3.9.1 a 3.9.2. V tomto případě by odstavec 3.9.2, v němž je podrobně rozepsána výjimka z této obecné formulace (mezinárodní vztahy), byl v pořádku.

Výsledek hlasování

Hlasy pro: 75

Hlasy proti: 122

Hlasování se zdrželo: 12

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/74 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/74

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu doporučení Evropského parlamentu a Rady o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní vzdělávání

KOM(2006) 479 v konečném znění – 2006/0163 (COD)

(2007/C 175/18)

Dne 19. října 2006 se Rada, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 2. května 2007 Zpravodajem byl pan Rodríguez García–Caro.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání dne 30. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 156 hlasy pro, 1 člen byl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry

| 1.1 | Výbor se domnívá, že návrh zavádějící evropský rámec kvalifikací je potřebný vzhledem k tomu, že odpovídající transparentnost v oblasti kvalifikací a schopností posiluje mobilitu v rámci EU a zajišťuje standardizovaný a všeobecný přístup na evropský trh práce tím, že umožňuje, aby osvědčení získaná v jednom členském státě byla použita i v jiném členském státě. Výbor však v navrženém modelu zjistil řadu problémů, což může bránit jeho provádění. Tyto problémy jsou uvedeny v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.1

Výbor se domnívá, že návrh zavádějící evropský rámec kvalifikací je potřebný vzhledem k tomu, že odpovídající transparentnost v oblasti kvalifikací a schopností posiluje mobilitu v rámci EU a zajišťuje standardizovaný a všeobecný přístup na evropský trh práce tím, že umožňuje, aby osvědčení získaná v jednom členském státě byla použita i v jiném členském státě. Výbor však v navrženém modelu zjistil řadu problémů, což může bránit jeho provádění. Tyto problémy jsou uvedeny v tomto stanovisku.

| 1.2 | EHSV bere na vědomí, že právní úprava zvolená pro přijetí návrhu je doporučení, které podle článku 249 Smlouvy o založení Evropského společenství není závazné. |
| --- | --- |

1.2

EHSV bere na vědomí, že právní úprava zvolená pro přijetí návrhu je doporučení, které podle článku 249 Smlouvy o založení Evropského společenství není závazné.

| 1.3 | EHSV se domnívá, že deskriptory modelu musí být jasnější a jednodušší, zejména pokud jde o profesní kvalifikace, aby byly pro veřejnost, podniky a experty srozumitelnější. Kromě toho by měla existovat příloha, která by členským státům poskytla reference, z nichž by vycházely národní rámce kvalifikací, čímž by se zajistila jednotnost referenčních systémů, jež mají být vytvořeny. |
| --- | --- |

1.3

EHSV se domnívá, že deskriptory modelu musí být jasnější a jednodušší, zejména pokud jde o profesní kvalifikace, aby byly pro veřejnost, podniky a experty srozumitelnější. Kromě toho by měla existovat příloha, která by členským státům poskytla reference, z nichž by vycházely národní rámce kvalifikací, čímž by se zajistila jednotnost referenčních systémů, jež mají být vytvořeny.

2.   Úvod

| 2.1 | Návrh, jenž je předmětem stanoviska EHSV, splňuje jeden z cílů stanovených na zasedání Evropské rady v Lisabonu v roce 2000, při kterém se dospělo k závěru, že zlepšením transparentnosti kvalifikací a podporou celoživotního vzdělávání bude možné přizpůsobit evropské systémy vzdělávání a odborné přípravy, aby dosáhly cílů stanovených Radou, pokud jde o konkurenceschopnost, růst, zaměstnanost a sociální soudržnost v Evropě. |
| --- | --- |

2.1

Návrh, jenž je předmětem stanoviska EHSV, splňuje jeden z cílů stanovených na zasedání Evropské rady v Lisabonu v roce 2000, při kterém se dospělo k závěru, že zlepšením transparentnosti kvalifikací a podporou celoživotního vzdělávání bude možné přizpůsobit evropské systémy vzdělávání a odborné přípravy, aby dosáhly cílů stanovených Radou, pokud jde o konkurenceschopnost, růst, zaměstnanost a sociální soudržnost v Evropě.

| 2.2 | Evropská Rada tento závěr uznala na zasedání v Barceloně v roce 2002 a usnesla se, že členské státy by měly podporovat spolupráci a budovat mosty mezi formálním, neformálním a informálním vzděláváním. Tato skutečnost byla považována za nezbytný předpoklad vytvoření Evropského prostoru celoživotního vzdělávání na základě výsledků boloňského procesu v oblasti vysokoškolského vzdělávání s cílem učinit z evropských systémů vzdělávání a odborné přípravy do roku 2010 celosvětové měřítko kvality. |
| --- | --- |

2.2

Evropská Rada tento závěr uznala na zasedání v Barceloně v roce 2002 a usnesla se, že členské státy by měly podporovat spolupráci a budovat mosty mezi formálním, neformálním a informálním vzděláváním. Tato skutečnost byla považována za nezbytný předpoklad vytvoření Evropského prostoru celoživotního vzdělávání na základě výsledků boloňského procesu v oblasti vysokoškolského vzdělávání s cílem učinit z evropských systémů vzdělávání a odborné přípravy do roku 2010 celosvětové měřítko kvality.

| 2.3 | Evropská rada na zasedání v Seville v témže roce vyzvala Komisi, aby v úzké spolupráci s Radou a členskými státy rozvíjela rámec pro uznávání kvalifikací v oblasti vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

2.3

Evropská rada na zasedání v Seville v témže roce vyzvala Komisi, aby v úzké spolupráci s Radou a členskými státy rozvíjela rámec pro uznávání kvalifikací v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.

| 2.4 | Průběžná zpráva Rady a Komise z roku 2004 o provádění programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ zdůraznila potřebu vytvořit evropský rámec kvalifikací. Evropská rada na zasedaní v Kodani na podzim 2004 také zdůraznila, že je nutné přednostně vypracovat otevřený a flexibilní evropský rámec kvalifikací založený na transparentnosti a vzájemném uznávání, který by se stal společným standardem pro vzdělávání a odbornou přípravu. |
| --- | --- |

2.4

Průběžná zpráva Rady a Komise z roku 2004 o provádění programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“ zdůraznila potřebu vytvořit evropský rámec kvalifikací. Evropská rada na zasedaní v Kodani na podzim 2004 také zdůraznila, že je nutné přednostně vypracovat otevřený a flexibilní evropský rámec kvalifikací založený na transparentnosti a vzájemném uznávání, který by se stal společným standardem pro vzdělávání a odbornou přípravu.

| 2.5 | Konference ministrů odpovědných za vysokoškolské vzdělávání konaná na jaře 2005 v Bergenu, na které byl přijat rámec kvalifikací v evropském vysokoškolském vzdělávání, zdůraznil význam souladu mezi Evropským prostorem vysokoškolského vzdělávání a evropským rámcem kvalifikací. |
| --- | --- |

2.5

Konference ministrů odpovědných za vysokoškolské vzdělávání konaná na jaře 2005 v Bergenu, na které byl přijat rámec kvalifikací v evropském vysokoškolském vzdělávání, zdůraznil význam souladu mezi Evropským prostorem vysokoškolského vzdělávání a evropským rámcem kvalifikací.

| 2.6 | Hlavní směry zaměstnanosti (2005–2008) v souvislosti s revizí lisabonské strategie zdůraznily potřebu zajistit v celé Evropě přístup k pružnému vzdělávání, zvětšit možnosti mobility pro posluchače a studenty, zlepšovat transparentnost kvalifikací a uznávání platnosti neformálního vzdělávání. |
| --- | --- |

2.6

Hlavní směry zaměstnanosti (2005–2008) v souvislosti s revizí lisabonské strategie zdůraznily potřebu zajistit v celé Evropě přístup k pružnému vzdělávání, zvětšit možnosti mobility pro posluchače a studenty, zlepšovat transparentnost kvalifikací a uznávání platnosti neformálního vzdělávání.

| 2.7 | Evropská rada na zasedání v březnu 2005 vyzvala k přijetí evropského rámce kvalifikací v roce 2006. Toto usnesení bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady v březnu 2006. |
| --- | --- |

2.7

Evropská rada na zasedání v březnu 2005 vyzvala k přijetí evropského rámce kvalifikací v roce 2006. Toto usnesení bylo potvrzeno na zasedání Evropské rady v březnu 2006.

| 2.8 | Tento návrh a zejména deskriptory definující evropský rámec kvalifikací (ERK) byly vypracovány na základě metodického konzultačního procesu vedeného Komisí za spolupráce Evropského střediska pro rozvoj odborné přípravy (Cedefop) a skupiny pro monitorování boloňského procesu, pracovního dokumentu Na cestě k evropskému rámci kvalifikací pro celoživotní vzdělávání
   (1), k němuž přispělo 32 zemí zapojených do programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“, sociální partneři, odvětvové organizace, vzdělávací instituce a nevládní organizace, diskusí na konferenci konané v Budapešti v únoru 2006 a práce provedené skupinou odborníků a poradců pomáhajících Komisi. |
| --- | --- |

2.8

Tento návrh a zejména deskriptory definující evropský rámec kvalifikací (ERK) byly vypracovány na základě metodického konzultačního procesu vedeného Komisí za spolupráce Evropského střediska pro rozvoj odborné přípravy (Cedefop) a skupiny pro monitorování boloňského procesu, pracovního dokumentu Na cestě k evropskému rámci kvalifikací pro celoživotní vzdělávání
   (1), k němuž přispělo 32 zemí zapojených do programu „Vzdělávání a odborná příprava 2010“, sociální partneři, odvětvové organizace, vzdělávací instituce a nevládní organizace, diskusí na konferenci konané v Budapešti v únoru 2006 a práce provedené skupinou odborníků a poradců pomáhajících Komisi.

| 2.9 | Po provedení posouzení dopadu možných podob, které by ERK mohl mít, bylo rozhodnuto zvolit doporučení Evropského parlamentu a Rady. |
| --- | --- |

2.9

Po provedení posouzení dopadu možných podob, které by ERK mohl mít, bylo rozhodnuto zvolit doporučení Evropského parlamentu a Rady.

| 2.10 | Evropský parlament koncem září 2006 schválil zprávu o vytvoření evropského rámce kvalifikací (2). |
| --- | --- |

2.10

Evropský parlament koncem září 2006 schválil zprávu o vytvoření evropského rámce kvalifikací (2).

3.   Shrnutí návrhu

| 3.1 | Návrh doporučení obsahuje referenční nástroj, který umožní srovnávat úrovně kvalifikací různých národních systémů kvalifikací. Vychází ze souboru osmi referenčních úrovní popsaných prostřednictvím vzdělávacích výsledků a zahrnujících všeobecné vzdělávání, vzdělávání dospělých, odborné vzdělávání a odbornou přípravu a vysokoškolské vzdělávání. Návrh obsahuje text doporučení, řadu definicí a dvě přílohy (první stanovuje deskriptory k určování úrovní ERK, druhá se týká zásad zajišťování kvality vzdělávání a odborné přípravy). |
| --- | --- |

3.1

Návrh doporučení obsahuje referenční nástroj, který umožní srovnávat úrovně kvalifikací různých národních systémů kvalifikací. Vychází ze souboru osmi referenčních úrovní popsaných prostřednictvím vzdělávacích výsledků a zahrnujících všeobecné vzdělávání, vzdělávání dospělých, odborné vzdělávání a odbornou přípravu a vysokoškolské vzdělávání. Návrh obsahuje text doporučení, řadu definicí a dvě přílohy (první stanovuje deskriptory k určování úrovní ERK, druhá se týká zásad zajišťování kvality vzdělávání a odborné přípravy).

| 3.2 | Evropský parlament a Rada doporučují, aby členské státy:






  — | používaly ERK jako referenční nástroj pro srovnávání úrovní kvalifikací, |
| --- | --- | --- |

3.2

Evropský parlament a Rada doporučují, aby členské státy:

—

používaly ERK jako referenční nástroj pro srovnávání úrovní kvalifikací,

| — | do roku 2009 uvedly své národní systémy kvalifikací do souladu s ERK a vytvořily národní rámce kvalifikací, |
| --- | --- |

—

do roku 2009 uvedly své národní systémy kvalifikací do souladu s ERK a vytvořily národní rámce kvalifikací,

| — | do roku 2011 zajistily, aby všechny nové kvalifikace a doklady Europassu zahrnovaly odkaz na odpovídající úroveň ERK, |
| --- | --- |

—

do roku 2011 zajistily, aby všechny nové kvalifikace a doklady Europassu zahrnovaly odkaz na odpovídající úroveň ERK,

| — | při definování a popisování kvalifikací zaujaly přístup založený na výsledcích vzdělávání, |
| --- | --- |

—

při definování a popisování kvalifikací zaujaly přístup založený na výsledcích vzdělávání,

| — | podporovaly uznávání platnosti neformálního a informálního vzdělávání, |
| --- | --- |

—

podporovaly uznávání platnosti neformálního a informálního vzdělávání,

| — | stanovily národní centrum pro podporu národního systému kvalifikací a jeho koordinaci s ERK s cílem:






  — | sladit úrovně obou systémů, |
| --- | --- | --- |

—

stanovily národní centrum pro podporu národního systému kvalifikací a jeho koordinaci s ERK s cílem:

—

sladit úrovně obou systémů,

| — | podpořit a uplatnit zásady zajišťování kvality při procesu uvádění v soulad, |
| --- | --- |

—

podpořit a uplatnit zásady zajišťování kvality při procesu uvádění v soulad,

| — | zajistit transparentnost používané metodiky za účelem zavedení shody mezi úrovněmi, |
| --- | --- |

—

zajistit transparentnost používané metodiky za účelem zavedení shody mezi úrovněmi,

| — | vést zúčastněné strany a zajistit jejich účast. |
| --- | --- |

—

vést zúčastněné strany a zajistit jejich účast.

| 3.3 | Evropský parlament a Rada podporují záměr Komise:






  — | napomáhat členským státům a mezinárodním odvětvovým organizacím při používání referenčních úrovní a zásad ERK, |
| --- | --- | --- |

3.3

Evropský parlament a Rada podporují záměr Komise:

—

napomáhat členským státům a mezinárodním odvětvovým organizacím při používání referenčních úrovní a zásad ERK,

| — | zřídit poradní skupinu pro ERK za účelem kontroly, koordinace a zajištění kvality a shody při procesu uvádění systémů kvalifikací v soulad s ERK, |
| --- | --- |

—

zřídit poradní skupinu pro ERK za účelem kontroly, koordinace a zajištění kvality a shody při procesu uvádění systémů kvalifikací v soulad s ERK,

| — | dohlížet na přijatá opatření a po pěti letech informovat Evropský parlament a Radu o získaných zkušenostech a důsledcích pro budoucnost. |
| --- | --- |

—

dohlížet na přijatá opatření a po pěti letech informovat Evropský parlament a Radu o získaných zkušenostech a důsledcích pro budoucnost.

| 3.4 | Osm referenčních úrovní je v příloze I popsáno podle vzdělávacích výsledků jednotlivce na základě toho, co dotyčná osoba ví, čemu rozumí a co umí. Tato hlediska jsou vyjádřena v deskriptorech úrovně na základě znalostí, dovedností a schopností. |
| --- | --- |

3.4

Osm referenčních úrovní je v příloze I popsáno podle vzdělávacích výsledků jednotlivce na základě toho, co dotyčná osoba ví, čemu rozumí a co umí. Tato hlediska jsou vyjádřena v deskriptorech úrovně na základě znalostí, dovedností a schopností.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | Výbor s výhradou následujících poznámek vítá návrh doporučení, který mu byl předložen k vypracování stanoviska. Výbor se domnívá, že odpovídající transparentnost v oblasti kvalifikací a schopností posiluje mobilitu v rámci EU a zajišťuje standardizovaný a všeobecný přístup na evropský trh práce tím, že umožňuje, aby osvědčení získaná v jednom členském státě byla použita i v jiném členském státě. |
| --- | --- |

4.1

Výbor s výhradou následujících poznámek vítá návrh doporučení, který mu byl předložen k vypracování stanoviska. Výbor se domnívá, že odpovídající transparentnost v oblasti kvalifikací a schopností posiluje mobilitu v rámci EU a zajišťuje standardizovaný a všeobecný přístup na evropský trh práce tím, že umožňuje, aby osvědčení získaná v jednom členském státě byla použita i v jiném členském státě.

| 4.2 | EHSV v závěrech svého stanoviska (3) k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uznávání odborných kvalifikací (4) podpořil vytvoření společného souboru zásad pro uznávání všech kvalifikací, tj. vysokoškolského vzdělávání, odborného vzdělávání a odborné přípravy a neformálního a informálního vzdělávání. Výbor je toho názoru, že evropský rámec kvalifikací je důležitým krokem k uznávání a transparentnosti kvalifikací. |
| --- | --- |

4.2

EHSV v závěrech svého stanoviska (3) k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uznávání odborných kvalifikací (4) podpořil vytvoření společného souboru zásad pro uznávání všech kvalifikací, tj. vysokoškolského vzdělávání, odborného vzdělávání a odborné přípravy a neformálního a informálního vzdělávání. Výbor je toho názoru, že evropský rámec kvalifikací je důležitým krokem k uznávání a transparentnosti kvalifikací.

| 4.3 | Protože ERK je založen na vzdělávacích výsledcích, měl by pomoci přiblížit vzdělávání a odbornou přípravu potřebám trhu práce, což by také zjednodušilo uznávání platnosti neformálního a informálního vzdělávání a tím i převádění a využívání kvalifikací mezi jednotlivými zeměmi a systémy vzdělávání nebo odborné přípravy. Podle názoru EHSV jde spolu s vlivem, který budou mít referenční úrovně na zaměstnanost, o nejdůležitější výhody iniciativy. |
| --- | --- |

4.3

Protože ERK je založen na vzdělávacích výsledcích, měl by pomoci přiblížit vzdělávání a odbornou přípravu potřebám trhu práce, což by také zjednodušilo uznávání platnosti neformálního a informálního vzdělávání a tím i převádění a využívání kvalifikací mezi jednotlivými zeměmi a systémy vzdělávání nebo odborné přípravy. Podle názoru EHSV jde spolu s vlivem, který budou mít referenční úrovně na zaměstnanost, o nejdůležitější výhody iniciativy.

| 4.4 | Evropský rámec kvalifikací by měl pokrývat požadavky vzdělávání jednotlivce: uznávání platnosti znalostí, dovedností a jeho společenskou integraci, zaměstnatelnost a rozvoj a využívání lidských zdrojů. Uznávání platnosti neformálního a informálního vzdělávání evropských pracujících by mělo být jednou z priorit řídících evropský rámec kvalifikací. |
| --- | --- |

4.4

Evropský rámec kvalifikací by měl pokrývat požadavky vzdělávání jednotlivce: uznávání platnosti znalostí, dovedností a jeho společenskou integraci, zaměstnatelnost a rozvoj a využívání lidských zdrojů. Uznávání platnosti neformálního a informálního vzdělávání evropských pracujících by mělo být jednou z priorit řídících evropský rámec kvalifikací.

| 4.5 | Výbor se domnívá, že ERK přispěje k tomu, aby se systémy evropského vzdělávání a odborné přípravy staly jasnějšími a obecně přístupnějšími občanům. Pracující v EU a jejich potenciální zaměstnavatelé potřebují referenční rámec, který jim umožní porovnat kvalifikace získané jednotlivcem v jednom či více členských státech s referenčními kvalifikacemi v členském státě, do něhož se dotyčná osoba chce přestěhovat za prací. Výbor proto vítá účinek, který návrh bude mít na překonání překážek pro nadnárodní mobilitu. Evropský rámec kvalifikací by měl propojit systémy odborné přípravy a usnadnit mobilitu mezi odbornou přípravou a všeobecným vzděláváním (včetně vysokoškolského vzdělávání). |
| --- | --- |

4.5

Výbor se domnívá, že ERK přispěje k tomu, aby se systémy evropského vzdělávání a odborné přípravy staly jasnějšími a obecně přístupnějšími občanům. Pracující v EU a jejich potenciální zaměstnavatelé potřebují referenční rámec, který jim umožní porovnat kvalifikace získané jednotlivcem v jednom či více členských státech s referenčními kvalifikacemi v členském státě, do něhož se dotyčná osoba chce přestěhovat za prací. Výbor proto vítá účinek, který návrh bude mít na překonání překážek pro nadnárodní mobilitu. Evropský rámec kvalifikací by měl propojit systémy odborné přípravy a usnadnit mobilitu mezi odbornou přípravou a všeobecným vzděláváním (včetně vysokoškolského vzdělávání).

| 4.6 | Výbor oceňuje analýzu týkající se právní úpravy ERK, kterou Komise provedla ve svém hodnocení dopadu (5), a konstatuje, že členské státy víceméně podpořily následná doporučení v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mobility. Výbor se však domnívá, že doporučení jako nezávazný právní akt, a tudíž bez právního závazku pro příjemce, se může ukázat jako krátkodobý nástroj, který by ve střednědobém horizontu neumožnil dosažení svého cíle, zejména musí-li být vytvořen vztah k pomyslným národním rámcům kvalifikací (NRK) každého členského státu. |
| --- | --- |

4.6

Výbor oceňuje analýzu týkající se právní úpravy ERK, kterou Komise provedla ve svém hodnocení dopadu (5), a konstatuje, že členské státy víceméně podpořily následná doporučení v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mobility. Výbor se však domnívá, že doporučení jako nezávazný právní akt, a tudíž bez právního závazku pro příjemce, se může ukázat jako krátkodobý nástroj, který by ve střednědobém horizontu neumožnil dosažení svého cíle, zejména musí-li být vytvořen vztah k pomyslným národním rámcům kvalifikací (NRK) každého členského státu.

| 4.7 | Pět členských států EU kromě toho v této souvislosti a v souladu s výsledky konference konané v Budapešti v únoru 2006 již vytvořilo národní rámec kvalifikací, ostatní pak tento rámec buď právě vytvářejí, nebo vyjádřily úmysl tak učinit, případně ho ve své zemi vytvářet nebudou. |
| --- | --- |

4.7

Pět členských států EU kromě toho v této souvislosti a v souladu s výsledky konference konané v Budapešti v únoru 2006 již vytvořilo národní rámec kvalifikací, ostatní pak tento rámec buď právě vytvářejí, nebo vyjádřily úmysl tak učinit, případně ho ve své zemi vytvářet nebudou.

| 4.8 | Tento počáteční přístup podle Výboru znamená, že s dokončením projektu by mohly být značné potíže a že ERK bez národního rámce kvalifikací postrádá obsah. Jak Komise uvádí ve svém dokumentu Na cestě k evropskému rámci kvalifikací pro celoživotní vzdělávání
   (6), „z hlediska ERK by bylo optimální, kdyby každá země vytvořila jediný národní rámec kvalifikací a tento jediný národní rámec propojila s ERK“. |
| --- | --- |

4.8

Tento počáteční přístup podle Výboru znamená, že s dokončením projektu by mohly být značné potíže a že ERK bez národního rámce kvalifikací postrádá obsah. Jak Komise uvádí ve svém dokumentu Na cestě k evropskému rámci kvalifikací pro celoživotní vzdělávání
   (6), „z hlediska ERK by bylo optimální, kdyby každá země vytvořila jediný národní rámec kvalifikací a tento jediný národní rámec propojila s ERK“.

| 4.9 | Výbor se domnívá, že přednost by měla dostat účinná validace a uznávání různých druhů kvalifikací vyplývajících z formálního, neformálního a informálního vzdělávání napříč zeměmi a oblastmi vzdělávání, a to pomocí větší transparentnosti a lepšího zajišťování kvality. Jde o opětovné zdůraznění názoru Rady vyjádřeného v usnesení ze dne 27. června 2002 o celoživotním vzdělávání (7). Mělo by se také připomenout, že Rada v tomto usnesení vyzývá Komisi, aby rozvíjela rámec pro uznávání kvalifikací v souvislosti s vysokoškolským vzděláváním a odbornou přípravou. Výbor bere v úvahu tento nový argument a zdůrazňuje proto, že úsilí o dokončení osmi referenčních úrovní ERK nelze odložit až na konec procesu a nemůže podléhat vůli členských států, nebo dokonce právnímu přístupu doporučení. |
| --- | --- |

4.9

Výbor se domnívá, že přednost by měla dostat účinná validace a uznávání různých druhů kvalifikací vyplývajících z formálního, neformálního a informálního vzdělávání napříč zeměmi a oblastmi vzdělávání, a to pomocí větší transparentnosti a lepšího zajišťování kvality. Jde o opětovné zdůraznění názoru Rady vyjádřeného v usnesení ze dne 27. června 2002 o celoživotním vzdělávání (7). Mělo by se také připomenout, že Rada v tomto usnesení vyzývá Komisi, aby rozvíjela rámec pro uznávání kvalifikací v souvislosti s vysokoškolským vzděláváním a odbornou přípravou. Výbor bere v úvahu tento nový argument a zdůrazňuje proto, že úsilí o dokončení osmi referenčních úrovní ERK nelze odložit až na konec procesu a nemůže podléhat vůli členských států, nebo dokonce právnímu přístupu doporučení.

| 4.10 | EHSV se domnívá, že Komise by měla vyjasnit důsledky pro celý proces v případě, že by jeden nebo více členských států nepřijalo národní rámec kvalifikací nebo ho nepropojilo s ERK. Vzhledem k výše uvedenému se Výbor domnívá, že Komise by měla tuto možnost a její případná řešení analyzovat, aby pak stále mohla reagovat na nepředvídané situace. Závěrečný dokument musí členské státy stimulovat k tomu, aby tento nástroj přijaly. |
| --- | --- |

4.10

EHSV se domnívá, že Komise by měla vyjasnit důsledky pro celý proces v případě, že by jeden nebo více členských států nepřijalo národní rámec kvalifikací nebo ho nepropojilo s ERK. Vzhledem k výše uvedenému se Výbor domnívá, že Komise by měla tuto možnost a její případná řešení analyzovat, aby pak stále mohla reagovat na nepředvídané situace. Závěrečný dokument musí členské státy stimulovat k tomu, aby tento nástroj přijaly.

| 4.11 | EHSV nepožaduje vytvoření jednotného systému vzdělávání a odborné přípravy v EU, ani si nedělá nárok na to, aby členským státům říkal, jaké kvalifikace by měla poskytovat jejich vzdělávací centra. Výbor však chce dát na vědomí, že je třeba sloučit opatření přijímaná při hledání transparentnosti, uznávání a převádění kvalifikací mezi členskými státy. To si rovněž vyžádá propracované mechanismy garance kvality, zejména akreditace certifikátorů, na úrovni členských států. Bez tohoto rámce činností nemá mobilita studentů a posluchačů téměř žádný význam a mobilita pracujících je omezená.
  Rozhodnutí týkající se národního rámce kvalifikací by na národní a regionální úrovni měla být přijímána společně se sociálními partnery. Tito partneři by měli s odpovědnými orgány určit a přijmout zásady, pravidla a cíle provedení národního rámce kvalifikací. V úvahu by se měla vzít i úloha organizací občanské společnosti činných v této oblasti. |
| --- | --- |

4.11

EHSV nepožaduje vytvoření jednotného systému vzdělávání a odborné přípravy v EU, ani si nedělá nárok na to, aby členským státům říkal, jaké kvalifikace by měla poskytovat jejich vzdělávací centra. Výbor však chce dát na vědomí, že je třeba sloučit opatření přijímaná při hledání transparentnosti, uznávání a převádění kvalifikací mezi členskými státy. To si rovněž vyžádá propracované mechanismy garance kvality, zejména akreditace certifikátorů, na úrovni členských států. Bez tohoto rámce činností nemá mobilita studentů a posluchačů téměř žádný význam a mobilita pracujících je omezená.

Rozhodnutí týkající se národního rámce kvalifikací by na národní a regionální úrovni měla být přijímána společně se sociálními partnery. Tito partneři by měli s odpovědnými orgány určit a přijmout zásady, pravidla a cíle provedení národního rámce kvalifikací. V úvahu by se měla vzít i úloha organizací občanské společnosti činných v této oblasti.

| 4.12 | Návrh stanoví zřízení poradní skupiny pro ERK, která bude odpovědná za kontrolu, koordinaci a zajištění kvality a shody při procesu uvádění systémů kvalifikací v soulad s ERK. Výbor se v tomto ohledu, a s cílem zajistit jednotná kritéria při uvádění národních systémů v soulad s ERK, domnívá, že poradní skupina by vzhledem k profilu navrhovaných členů měla být odpovědná i za ověřování souladu mezi národními úrovněmi a referenčním rámcem, dříve než bude tento vztah nezměnitelný. |
| --- | --- |

4.12

Návrh stanoví zřízení poradní skupiny pro ERK, která bude odpovědná za kontrolu, koordinaci a zajištění kvality a shody při procesu uvádění systémů kvalifikací v soulad s ERK. Výbor se v tomto ohledu, a s cílem zajistit jednotná kritéria při uvádění národních systémů v soulad s ERK, domnívá, že poradní skupina by vzhledem k profilu navrhovaných členů měla být odpovědná i za ověřování souladu mezi národními úrovněmi a referenčním rámcem, dříve než bude tento vztah nezměnitelný.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | Ke konci strany 9 českého znění návrhu je zmíněno 25 členských států EU. V souvislosti s posledním rozšířením by se zmínka o jejich počtu měla změnit na 27. |
| --- | --- |

5.1

Ke konci strany 9 českého znění návrhu je zmíněno 25 členských států EU. V souvislosti s posledním rozšířením by se zmínka o jejich počtu měla změnit na 27.

| 5.2 | Výbor se domnívá, že termíny uvedené v doporučení pro členské státy, zejména v odstavci 2, jsou příliš krátké vzhledem k situaci s národními rámci kvalifikací v členských státech. Výbor si je vědom toho, že tento termín je dobrovolný, konstatuje však, že časový rámec bude vzhledem k současné situaci pravděpodobně delší. |
| --- | --- |

5.2

Výbor se domnívá, že termíny uvedené v doporučení pro členské státy, zejména v odstavci 2, jsou příliš krátké vzhledem k situaci s národními rámci kvalifikací v členských státech. Výbor si je vědom toho, že tento termín je dobrovolný, konstatuje však, že časový rámec bude vzhledem k současné situaci pravděpodobně delší.

| 5.3 | Úkoly svěřené návrhem Komisi podle odstavce 3 zahrnují monitorování přijatých opatření a informování Evropského parlamentu a Rady o získaných zkušenostech, včetně možného přezkumu doporučení. Výbor se domnívá, že mají-li být zcela dodrženy čl. 149 odst. 4 a čl. 150 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství, měla by zpráva být určena i Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. |
| --- | --- |

5.3

Úkoly svěřené návrhem Komisi podle odstavce 3 zahrnují monitorování přijatých opatření a informování Evropského parlamentu a Rady o získaných zkušenostech, včetně možného přezkumu doporučení. Výbor se domnívá, že mají-li být zcela dodrženy čl. 149 odst. 4 a čl. 150 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství, měla by zpráva být určena i Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.

| 5.4 | Pokud jde o deskriptory stanovené v příloze I návrhu, Výbor se domnívá, že by měly být formulovány jednodušeji, aby byly srozumitelnější, jasnější a konkrétnější, a měla by se použít méně akademická slova bližší vyjadřování v oblasti odborné přípravy, protože se tato kritéria mají použít pro vytvoření vztahů mezi úrovněmi. Přílohu obsahující deskriptory by také mohla doprovázet druhá, vysvětlující příloha, což by umožnilo přiřadit kvalifikace k úrovním, a tak zjednodušit pozdější přenesení těchto kvalifikací mezi členskými státy na komparativním základě. |
| --- | --- |

5.4

Pokud jde o deskriptory stanovené v příloze I návrhu, Výbor se domnívá, že by měly být formulovány jednodušeji, aby byly srozumitelnější, jasnější a konkrétnější, a měla by se použít méně akademická slova bližší vyjadřování v oblasti odborné přípravy, protože se tato kritéria mají použít pro vytvoření vztahů mezi úrovněmi. Přílohu obsahující deskriptory by také mohla doprovázet druhá, vysvětlující příloha, což by umožnilo přiřadit kvalifikace k úrovním, a tak zjednodušit pozdější přenesení těchto kvalifikací mezi členskými státy na komparativním základě.

| 5.5 | Jasné definice zjednodušují porozumění smyslu termínů použitých v posuzovaném dokumentu. Výbor se v této souvislosti domnívá, že některé definice obsažené v dokumentu Komise Na cestě k evropskému rámci kvalifikací pro celoživotní vzdělávání
   (8) jsou jasnější, než definice v projednávaném dokumentu. Výbor například konkrétně navrhuje, aby se definice „dovedností“ nahradila definicí uvedenou na straně 47 zmíněného dokumentu. |
| --- | --- |

5.5

Jasné definice zjednodušují porozumění smyslu termínů použitých v posuzovaném dokumentu. Výbor se v této souvislosti domnívá, že některé definice obsažené v dokumentu Komise Na cestě k evropskému rámci kvalifikací pro celoživotní vzdělávání
   (8) jsou jasnější, než definice v projednávaném dokumentu. Výbor například konkrétně navrhuje, aby se definice „dovedností“ nahradila definicí uvedenou na straně 47 zmíněného dokumentu.

| 5.6 | Výbor podporuje shodu zavedenou mezi posledními třemi úrovněmi ERK a akademickými stupni boloňského rámce kvalifikací (bakalář, magistr a doktor). Znalosti, dovednosti a schopnosti nabyté v těchto etapách vzdělávání by měly být klasifikovány podle úrovně vzdělání dosažené při vysokoškolském studiu. |
| --- | --- |

5.6

Výbor podporuje shodu zavedenou mezi posledními třemi úrovněmi ERK a akademickými stupni boloňského rámce kvalifikací (bakalář, magistr a doktor). Znalosti, dovednosti a schopnosti nabyté v těchto etapách vzdělávání by měly být klasifikovány podle úrovně vzdělání dosažené při vysokoškolském studiu.

| 5.7 | Výbor souhlasí, že je nutné nadále aplikovat kritéria kvality na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy v členských státech. Výbor tento fakt několikrát opětovně zdůraznil jak ve stanovisku k návrhu doporučení Rady o evropské spolupráci při zajišťování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání (9), tak ve stanovisku k návrhu doporučení Rady a Evropského parlamentu o další evropské spolupráci při zajišťování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání (10). Výbor v posledně zmíněném stanovisku konkrétně uvedl, že „požadavek na vysokou kvalitu vzdělávání a školení je velmi důležitý pro dosažení cílů Lisabonské strategie“. |
| --- | --- |

5.7

Výbor souhlasí, že je nutné nadále aplikovat kritéria kvality na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy v členských státech. Výbor tento fakt několikrát opětovně zdůraznil jak ve stanovisku k návrhu doporučení Rady o evropské spolupráci při zajišťování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání (9), tak ve stanovisku k návrhu doporučení Rady a Evropského parlamentu o další evropské spolupráci při zajišťování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání (10). Výbor v posledně zmíněném stanovisku konkrétně uvedl, že „požadavek na vysokou kvalitu vzdělávání a školení je velmi důležitý pro dosažení cílů Lisabonské strategie“.

| 5.8 | Výbor v celosti schvaluje obsah přílohy II návrhu. Domnívá se však, že příloha II by se měla jmenovat „Zásady trvalého zvyšování kvality ve vzdělávání a odborné přípravě“ za účelem přizpůsobení se současným trendům v oblasti kvality ve všech oblastech, čímž by se text přílohy uvedl v soulad s tímto názvem. |
| --- | --- |

5.8

Výbor v celosti schvaluje obsah přílohy II návrhu. Domnívá se však, že příloha II by se měla jmenovat „Zásady trvalého zvyšování kvality ve vzdělávání a odborné přípravě“ za účelem přizpůsobení se současným trendům v oblasti kvality ve všech oblastech, čímž by se text přílohy uvedl v soulad s tímto názvem.

| 5.9 | Výbor doporučuje, aby členské státy, jejich centra vzdělávání a odborné přípravy a sociální partneři pracovali s modelem vytvořeným Evropskou nadací pro management kvality (EFQM). Tento uznávaný model, podporovaný EU, by mohl být referenčním rámcem, na němž vzdělávací instituce založí své procesy trvalého zvyšování kvality. |
| --- | --- |

5.9

Výbor doporučuje, aby členské státy, jejich centra vzdělávání a odborné přípravy a sociální partneři pracovali s modelem vytvořeným Evropskou nadací pro management kvality (EFQM). Tento uznávaný model, podporovaný EU, by mohl být referenčním rámcem, na němž vzdělávací instituce založí své procesy trvalého zvyšování kvality.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  SEK(2005) 957 [není k dispozici v češtině].

1

(2)  A6-0248/2006, zpravodaj: pan Mann.

2

(3)  Viz stanovisko EHSV ze dne 18. září 2002 k tématu Uznávání odborných kvalifikací, zpravodaj: pan Ehnmark (Úř. věst. C 61, 14.3.2003) [není k dispozici v češtině].

3

(4)  KOM(2002) 119 v konečném znění [není k dispozici v češtině].

4

(5)  KOM(2006) 479 v konečném znění.

5

(6)  SEK(2005) 957 [není k dispozici v češtině].

6

(7)  Úř. věst. C 163/1, 9.7.2002 [není k dispozici v češtině].

7

(8)  SEK(2005) 957.

8

(9)  Viz stanovisko EHSV ze dne 29. října 1997 k tématu Evropská spolupráce při zajišťování kvality vysokoškolského vzdělávání, zpravodaj: pan Rodríguez García-Caro (Úř. věst. C 19, 21.1.1998) [není k dispozici v češtině].

9

(10)  Viz stanovisko EHSV ze dne 6. dubna 2005 k tématu Zajišťování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání, zpravodaj: pan Soares (Úř. věst. C 255, 14.10.2005).

10

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/78 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/78

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem

KOM(2006) 625 v konečném znění

(2007/C 175/19)

Dne 24. října 2006 se Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou prací na toto téma, přijala stanovisko dne 2. května 2007. Zpravodajkou byla paní van Turnhout a spoluzpravodajem pan Janson.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání dne 30. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 96 hlasy pro, 14 hlasů bylo proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Shrnutí

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá sdělení Komise Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem. Lituje nicméně, že se sdělení ani zdaleka nestalo „ucelenou strategií“, k jejímuž vypracování vyzvaly Závěry Rady z 5. června 2001. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá sdělení Komise Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem. Lituje nicméně, že se sdělení ani zdaleka nestalo „ucelenou strategií“, k jejímuž vypracování vyzvaly Závěry Rady z 5. června 2001.

| 1.2 | Toto stanovisko se zaměřuje na snižování škod souvisejících s alkoholem jako téma veřejného zdraví; škodlivá a nebezpečná konzumace alkoholu i pití nezletilých se podílejí na těchto škodách. |
| --- | --- |

1.2

Toto stanovisko se zaměřuje na snižování škod souvisejících s alkoholem jako téma veřejného zdraví; škodlivá a nebezpečná konzumace alkoholu i pití nezletilých se podílejí na těchto škodách.

| 1.3 | EHSV by očekával od Komise předložení úplnější a jasnější analýzy všech dotčených oblastí politik Evropské unie, jak je identifikuje hodnocení dopadu, a obtíží, které mají některé členské státy při udržování kvalitních politik veřejného zdraví v oblasti alkoholu vzhledem k tržním pravidlům EU. |
| --- | --- |

1.3

EHSV by očekával od Komise předložení úplnější a jasnější analýzy všech dotčených oblastí politik Evropské unie, jak je identifikuje hodnocení dopadu, a obtíží, které mají některé členské státy při udržování kvalitních politik veřejného zdraví v oblasti alkoholu vzhledem k tržním pravidlům EU.

| 1.4 | EHSV vyzývá Komisi při respektování jejích smluvních povinností, aby jasně ukázala směr tím, že aktivně podpoří členské státy při jejich úsilí poskytovat vysokou úroveň ochrany zdraví omezováním škod souvisejících s alkoholem a zajistila, že akce Společenství doplní národní politiky. |
| --- | --- |

1.4

EHSV vyzývá Komisi při respektování jejích smluvních povinností, aby jasně ukázala směr tím, že aktivně podpoří členské státy při jejich úsilí poskytovat vysokou úroveň ochrany zdraví omezováním škod souvisejících s alkoholem a zajistila, že akce Společenství doplní národní politiky.

| 1.5 | EHSV uznává, že kulturní zvyklosti se v Evropě liší. Různé iniciativy a navrhované akce by tyto rozdíly měly brát v úvahu. |
| --- | --- |

1.5

EHSV uznává, že kulturní zvyklosti se v Evropě liší. Různé iniciativy a navrhované akce by tyto rozdíly měly brát v úvahu.

| 1.6 | EHSV vítá vytvoření společné evidenční základny se standardizovanými definicemi pro sběr dat, která poskytne jednoznačný rozměr přidané hodnoty Evropské unie. EHSV lituje, že většina stanovených prioritních oblastí nezahrnuje specifické záměry s jasně měřitelnými cíli a časovými plány. |
| --- | --- |

1.6

EHSV vítá vytvoření společné evidenční základny se standardizovanými definicemi pro sběr dat, která poskytne jednoznačný rozměr přidané hodnoty Evropské unie. EHSV lituje, že většina stanovených prioritních oblastí nezahrnuje specifické záměry s jasně měřitelnými cíli a časovými plány.

| 1.7 | EHSV lituje, že Komise ve svém sdělení nikde neuvádí, že jedním z důvodů velkých škod souvisejících s alkoholem je skutečnost, že alkohol je psychoaktivní droga, látka při nadměrném požívání toxická a pro některé konzumenty návyková. |
| --- | --- |

1.7

EHSV lituje, že Komise ve svém sdělení nikde neuvádí, že jedním z důvodů velkých škod souvisejících s alkoholem je skutečnost, že alkohol je psychoaktivní droga, látka při nadměrném požívání toxická a pro některé konzumenty návyková.

| 1.8 | EHSV důrazně prosazuje práva dítěte a domnívá se, že vzhledem ke své zranitelnosti a svým specifickým potřebám vyžadují děti zvláštní ochranu a péči, včetně odpovídající právní ochrany. EHSV doporučuje, aby pro účely této strategie bylo dítě definováno jako každá osoba mladší osmnácti let, což odpovídá Úmluvě o právech dítěte OSN. |
| --- | --- |

1.8

EHSV důrazně prosazuje práva dítěte a domnívá se, že vzhledem ke své zranitelnosti a svým specifickým potřebám vyžadují děti zvláštní ochranu a péči, včetně odpovídající právní ochrany. EHSV doporučuje, aby pro účely této strategie bylo dítě definováno jako každá osoba mladší osmnácti let, což odpovídá Úmluvě o právech dítěte OSN.

| 1.9 | EHSV vyzývá, aby bylo snížení vystavení dětí alkoholickým výrobkům, reklamě a propagaci zařazeno jako specifický cíl k zajištění vyšší ochrany dětí. |
| --- | --- |

1.9

EHSV vyzývá, aby bylo snížení vystavení dětí alkoholickým výrobkům, reklamě a propagaci zařazeno jako specifický cíl k zajištění vyšší ochrany dětí.

| 1.10 | EHSV vyzývá Komisi, aby se zabývala hospodářskými důsledky škod souvisejících s alkoholem. Záporné dopady jsou v rozporu s cíli Lisabonské strategie a mají důsledky na pracovišti, ve společnosti a v hospodářství. |
| --- | --- |

1.10

EHSV vyzývá Komisi, aby se zabývala hospodářskými důsledky škod souvisejících s alkoholem. Záporné dopady jsou v rozporu s cíli Lisabonské strategie a mají důsledky na pracovišti, ve společnosti a v hospodářství.

| 1.11 | EHSV vítá vytvoření Fóra o alkoholu a zdraví, které může být užitečnou základnou pro dialog všech zúčastněných stran a může vést ke konkrétní akci zaměřené na snižování škod souvisejících s alkoholem. EHSV by uvítal příležitost být pozorovatelem při Fóru o alkoholu a zdraví. |
| --- | --- |

1.11

EHSV vítá vytvoření Fóra o alkoholu a zdraví, které může být užitečnou základnou pro dialog všech zúčastněných stran a může vést ke konkrétní akci zaměřené na snižování škod souvisejících s alkoholem. EHSV by uvítal příležitost být pozorovatelem při Fóru o alkoholu a zdraví.

| 1.12 | EHSV vyzývá, aby iniciativy v oblasti vzdělávání a informování byly součástí celkové integrované strategie snižování škod souvisejících s alkoholem. |
| --- | --- |

1.12

EHSV vyzývá, aby iniciativy v oblasti vzdělávání a informování byly součástí celkové integrované strategie snižování škod souvisejících s alkoholem.

| 1.13 | EHSV je zneklidněn znepokojivým nesouladem prokázaných výzkumných zjištění o účinných opatřeních ke snížení škod souvisejících s alkoholem a kroky, které se navrhují jako akce Společenství. V celém textu sdělení se jako zamýšlená opatření často uvádějí vzdělávání a informování. Výzkumná zjištění však ukazují, že tato opatření mají velmi nízkou míru účinnosti při snižování škod souvisejících s alkoholem. |
| --- | --- |

1.13

EHSV je zneklidněn znepokojivým nesouladem prokázaných výzkumných zjištění o účinných opatřeních ke snížení škod souvisejících s alkoholem a kroky, které se navrhují jako akce Společenství. V celém textu sdělení se jako zamýšlená opatření často uvádějí vzdělávání a informování. Výzkumná zjištění však ukazují, že tato opatření mají velmi nízkou míru účinnosti při snižování škod souvisejících s alkoholem.

2.   Situace

| 2.1 | Evropská unie má pravomoc a zodpovědnost potřebnou k řešení problémů veřejného zdraví vztahujících se ke škodlivé a nebezpečné konzumaci alkoholu. Článek 152 odst. 1 Smlouvy (1) stanoví, že „při vymezení a provádění všech politik a činností Společenství je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.“ Dále stanoví, že „činnost Společenství doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem a odstraňování příčin ohrožení lidského zdraví“. |
| --- | --- |

2.1

Evropská unie má pravomoc a zodpovědnost potřebnou k řešení problémů veřejného zdraví vztahujících se ke škodlivé a nebezpečné konzumaci alkoholu. Článek 152 odst. 1 Smlouvy (1) stanoví, že „při vymezení a provádění všech politik a činností Společenství je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.“ Dále stanoví, že „činnost Společenství doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem a odstraňování příčin ohrožení lidského zdraví“.

| 2.2 | Roku 2001 Rada přijala doporučení týkající se požívání alkoholu mladými lidmi, zejména dětmi a dospívajícími (2), a vyzvala Komisi, aby sledovala, vyhodnocovala a monitorovala situaci a přijatá opatření a poskytovala zpětně zprávy o potřebě dalších akcí. |
| --- | --- |

2.2

Roku 2001 Rada přijala doporučení týkající se požívání alkoholu mladými lidmi, zejména dětmi a dospívajícími (2), a vyzvala Komisi, aby sledovala, vyhodnocovala a monitorovala situaci a přijatá opatření a poskytovala zpětně zprávy o potřebě dalších akcí.

| 2.3 | Ve svých Závěrech ze dne 5. června 2001 Rada vyzvala Komisi k předložení návrhů na ucelenou strategii Společenství zaměřenou na snížení škod souvisejících s alkoholem, která by doplňovala vnitrostátní politiky. V červnu 2004 Rada svou výzvu opakovala (3). |
| --- | --- |

2.3

Ve svých Závěrech ze dne 5. června 2001 Rada vyzvala Komisi k předložení návrhů na ucelenou strategii Společenství zaměřenou na snížení škod souvisejících s alkoholem, která by doplňovala vnitrostátní politiky. V červnu 2004 Rada svou výzvu opakovala (3).

3.   Obecné poznámky

| 3.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá sdělení Komise Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem
   (4). |
| --- | --- |

3.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá sdělení Komise Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem
   (4).

| 3.1.1 | Existují významné rozdíly mezi jednotlivými státy v konzumaci alkoholu a ve škodách, jak z hlediska rozsahu, tak i z hlediska způsobu konzumace či zdravotních a sociálních rizik. Vzhledem ke skutečnostem uváděným v předcházejícím odstavci se EHSV domnívá, že „aktivity Společenství“, při jejichž provádění musí být „respektovány pravomoci členských států“, je třeba chápat spíše jako „společné hlavní směry“ inspirované vzájemně uznanými koncepcemi zaměřenými na snižování škod souvisejících s alkoholem. V rámci těchto společných hlavních směrů jednotlivé členské státy určí způsob, techniky a míru opatření, která přijmou. |
| --- | --- |

3.1.1

Existují významné rozdíly mezi jednotlivými státy v konzumaci alkoholu a ve škodách, jak z hlediska rozsahu, tak i z hlediska způsobu konzumace či zdravotních a sociálních rizik. Vzhledem ke skutečnostem uváděným v předcházejícím odstavci se EHSV domnívá, že „aktivity Společenství“, při jejichž provádění musí být „respektovány pravomoci členských států“, je třeba chápat spíše jako „společné hlavní směry“ inspirované vzájemně uznanými koncepcemi zaměřenými na snižování škod souvisejících s alkoholem. V rámci těchto společných hlavních směrů jednotlivé členské státy určí způsob, techniky a míru opatření, která přijmou.

| 3.2 | EHSV však lituje, že se sdělení ani zdaleka nestalo „ucelenou strategií“, ke které vyzvaly závěry Rady, a to přes dlouhou dobu vývoje a průkazné údaje o problémech spojených s konzumací alkoholu v celé Evropské unii a jejich dopadech na zdraví, sociální situaci a hospodářskou prosperitu evropských občanů. |
| --- | --- |

3.2

EHSV však lituje, že se sdělení ani zdaleka nestalo „ucelenou strategií“, ke které vyzvaly závěry Rady, a to přes dlouhou dobu vývoje a průkazné údaje o problémech spojených s konzumací alkoholu v celé Evropské unii a jejich dopadech na zdraví, sociální situaci a hospodářskou prosperitu evropských občanů.

| 3.3 | Rada vyzvala Komisi k předložení souboru aktivit Společenství ve všech dotčených oblastech politik, aby byla zajištěna vyšší úroveň ochrany zdraví. K dotčeným oblastem politik patří spotřební daně, doprava, inzerce, marketing, sponzorství, ochrana spotřebitele a výzkum; přitom jsou respektovány pravomoci členských států. |
| --- | --- |

3.3

Rada vyzvala Komisi k předložení souboru aktivit Společenství ve všech dotčených oblastech politik, aby byla zajištěna vyšší úroveň ochrany zdraví. K dotčeným oblastem politik patří spotřební daně, doprava, inzerce, marketing, sponzorství, ochrana spotřebitele a výzkum; přitom jsou respektovány pravomoci členských států.

| 3.4 | EHSV vítá konstatování skutečnosti, že škodlivá a nebezpečná konzumace alkoholu je klíčovou determinantou zdravotního stavu a jednou z hlavních příčin poškození zdraví a předčasných úmrtí v Evropské unii. V mnoha situacích souvisejících s alkoholem neexistuje žádná „bezpečná“ hladina alkoholu (5). |
| --- | --- |

3.4

EHSV vítá konstatování skutečnosti, že škodlivá a nebezpečná konzumace alkoholu je klíčovou determinantou zdravotního stavu a jednou z hlavních příčin poškození zdraví a předčasných úmrtí v Evropské unii. V mnoha situacích souvisejících s alkoholem neexistuje žádná „bezpečná“ hladina alkoholu (5).

| 3.5 | EHSV lituje, že Komise ve svém sdělení nikde neuvádí, že jedním z důvodů velkých škod souvisejících s alkoholem je skutečnost, že alkohol je psychoaktivní droga, látka při nadměrném požívání toxická a pro některé konzumenty návyková. To přináší jisté zklamání, protože strategii řídilo ředitelství Komise pro veřejné zdraví, které disponuje rozsáhlou expertní kapacitou v oblasti lékařství. |
| --- | --- |

3.5

EHSV lituje, že Komise ve svém sdělení nikde neuvádí, že jedním z důvodů velkých škod souvisejících s alkoholem je skutečnost, že alkohol je psychoaktivní droga, látka při nadměrném požívání toxická a pro některé konzumenty návyková. To přináší jisté zklamání, protože strategii řídilo ředitelství Komise pro veřejné zdraví, které disponuje rozsáhlou expertní kapacitou v oblasti lékařství.

| 3.6 | EHSV vítá potvrzení toho, že škodlivá a nebezpečná konzumace alkoholu má záporné účinky nejen na konzumenta, ale také na další osoby, především ve vztahu k nehodám, zraněním a násilí. EHSV uznává, že nejzranitelnější ohroženou skupinou jsou děti, k dalším zranitelným skupinám patří lidé s poruchami učení, s duševními poruchami a lidé závislí na alkoholu a dalších drogách. |
| --- | --- |

3.6

EHSV vítá potvrzení toho, že škodlivá a nebezpečná konzumace alkoholu má záporné účinky nejen na konzumenta, ale také na další osoby, především ve vztahu k nehodám, zraněním a násilí. EHSV uznává, že nejzranitelnější ohroženou skupinou jsou děti, k dalším zranitelným skupinám patří lidé s poruchami učení, s duševními poruchami a lidé závislí na alkoholu a dalších drogách.

| 3.7 | Domácí násilí je v mnoha zemích vážným problémem (6). EHSV na tuto otázku zvláště upozorňuje vzhledem k silným vazbám mezi domácím násilím a nadměrným pitím (7). K domácímu násilí může docházet i bez vlivu alkoholu, nadměrné pití se však podílí na násilném chování některých lidí za určitých okolností. Nadměrné pití může zvyšovat počet případů násilného chování a zvyšovat jeho násilnost. Ukazuje se, že léčba alkoholické závislosti snižuje použití násilí v partnerských vztazích. Z omezování nadměrného pití mají užitek nejen oběti a původci násilí, ale i děti žijící v takových rodinách. |
| --- | --- |

3.7

Domácí násilí je v mnoha zemích vážným problémem (6). EHSV na tuto otázku zvláště upozorňuje vzhledem k silným vazbám mezi domácím násilím a nadměrným pitím (7). K domácímu násilí může docházet i bez vlivu alkoholu, nadměrné pití se však podílí na násilném chování některých lidí za určitých okolností. Nadměrné pití může zvyšovat počet případů násilného chování a zvyšovat jeho násilnost. Ukazuje se, že léčba alkoholické závislosti snižuje použití násilí v partnerských vztazích. Z omezování nadměrného pití mají užitek nejen oběti a původci násilí, ale i děti žijící v takových rodinách.

| 3.8 | Osud Evropy závisí na její zdravé a produktivní populaci. Zjištění, že vyšší podíl zátěže z důvodu onemocnění způsobenými škodlivou a nebezpečnou konzumací alkoholu dopadá na mladé lidi, vzbuzuje proto u EHSV vážné obavy (8). |
| --- | --- |

3.8

Osud Evropy závisí na její zdravé a produktivní populaci. Zjištění, že vyšší podíl zátěže z důvodu onemocnění způsobenými škodlivou a nebezpečnou konzumací alkoholu dopadá na mladé lidi, vzbuzuje proto u EHSV vážné obavy (8).

| 3.9 | Zatímco se po celé Evropě nadále vyskytují různé kulturní zvyklosti vztahující s k alkoholu, dochází zde ke sbližování vzorců konzumace mezi mladými dospělými a dětmi. EHSV je znepokojen nárůstem škodlivé a nebezpečné konzumace mezi mladými dospělými a dětmi v mnoha členských státech v období posledních deseti let, zejména nárazového cíleného opití. Sociální přijetí životního stylu, ve kterém je alkohol neustále prezentován, podporuje tyto škodlivé vzory požívání. |
| --- | --- |

3.9

Zatímco se po celé Evropě nadále vyskytují různé kulturní zvyklosti vztahující s k alkoholu, dochází zde ke sbližování vzorců konzumace mezi mladými dospělými a dětmi. EHSV je znepokojen nárůstem škodlivé a nebezpečné konzumace mezi mladými dospělými a dětmi v mnoha členských státech v období posledních deseti let, zejména nárazového cíleného opití. Sociální přijetí životního stylu, ve kterém je alkohol neustále prezentován, podporuje tyto škodlivé vzory požívání.

| 3.10 | EHSV vyzývá Komisi k uznání skutečnosti, že pravidelní mírní pijani, kteří čas od času konzumují alkohol škodlivým způsobem, přispívají k akutním škodám souvisejícím s alkoholem, například řízením pod vlivem alkoholu, alkoholem vyvolaným násilím na veřejnosti, přílišným pitím v prostředí sportu nebo při jiných zvláštních příležitostech. Takové příležitostné excesy škodlivého pití u většiny mírných pijanů mohou způsobit významné problémy v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti (9). |
| --- | --- |

3.10

EHSV vyzývá Komisi k uznání skutečnosti, že pravidelní mírní pijani, kteří čas od času konzumují alkohol škodlivým způsobem, přispívají k akutním škodám souvisejícím s alkoholem, například řízením pod vlivem alkoholu, alkoholem vyvolaným násilím na veřejnosti, přílišným pitím v prostředí sportu nebo při jiných zvláštních příležitostech. Takové příležitostné excesy škodlivého pití u většiny mírných pijanů mohou způsobit významné problémy v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti (9).

| 3.11 | Strategie výslovně upozorňuje na pravomoc EU danou Smlouvou, tedy doplňovat národní politiky zaměřené na veřejné zdraví. Také zaznamenává skutečnost, že Evropský soudní dvůr opakovaně potvrdil, že snižování škod souvisejících s alkoholem je významným a platným cílem v oblasti veřejného zdraví, o který je třeba usilovat opatřeními, která budou uznána za vhodná a budou v souladu se zásadou subsidiarity. |
| --- | --- |

3.11

Strategie výslovně upozorňuje na pravomoc EU danou Smlouvou, tedy doplňovat národní politiky zaměřené na veřejné zdraví. Také zaznamenává skutečnost, že Evropský soudní dvůr opakovaně potvrdil, že snižování škod souvisejících s alkoholem je významným a platným cílem v oblasti veřejného zdraví, o který je třeba usilovat opatřeními, která budou uznána za vhodná a budou v souladu se zásadou subsidiarity.

| 3.12 | EHSV by vzhledem k tomu od Komise očekával předložení ucelenější a transparentní analýzy všech dotčených oblastí politik EU. |
| --- | --- |

3.12

EHSV by vzhledem k tomu od Komise očekával předložení ucelenější a transparentní analýzy všech dotčených oblastí politik EU.

| 3.13 | Hodnocení dopadu, které podnikla Komise, identifikovalo všechny dotčené oblasti politik a obtíže, kterým čelí některé členské státy při udržování kvalitních politik veřejného zdraví v otázce alkoholu vzhledem k přeshraničním aktivitám, jako jsou soukromé přeshraniční dovozy a reklama. Strategie však nepředkládá žádné návrhy, které by tento problém řešily. |
| --- | --- |

3.13

Hodnocení dopadu, které podnikla Komise, identifikovalo všechny dotčené oblasti politik a obtíže, kterým čelí některé členské státy při udržování kvalitních politik veřejného zdraví v otázce alkoholu vzhledem k přeshraničním aktivitám, jako jsou soukromé přeshraniční dovozy a reklama. Strategie však nepředkládá žádné návrhy, které by tento problém řešily.

4.   Přehled škodlivých účinků

| 4.1 | Celosvětově představuje Evropská unie oblast, kde se spotřebovává nejvíce alkoholu, jedenáct litrů čistého alkoholu na osobu ročně (10). Zatímco trend celkové konzumace je sestupný, objevuje se tendence ke škodlivějším vzorcům požívání. |
| --- | --- |

4.1

Celosvětově představuje Evropská unie oblast, kde se spotřebovává nejvíce alkoholu, jedenáct litrů čistého alkoholu na osobu ročně (10). Zatímco trend celkové konzumace je sestupný, objevuje se tendence ke škodlivějším vzorcům požívání.

| 4.2 | EHSV poznamenává, že většina spotřebitelů pije většinou střídmě, obavy však vzbuzuje skutečnost, že podle odhadů 55 milionů dospělých v EU (15 % dospělé populace) pravidelně požívá alkoholické nápoje ve škodlivé míře (11). Odhaduje se, že škodlivá spotřeba alkoholu je v EU příčinou zhruba 195 000 úmrtí ročně, k nimž dochází v důsledku nehod, onemocnění jater, rakoviny a z dalších příčin. Škodlivé požívání alkoholu je třetí největší příčinou předčasných úmrtí a onemocnění v EU (12). |
| --- | --- |

4.2

EHSV poznamenává, že většina spotřebitelů pije většinou střídmě, obavy však vzbuzuje skutečnost, že podle odhadů 55 milionů dospělých v EU (15 % dospělé populace) pravidelně požívá alkoholické nápoje ve škodlivé míře (11). Odhaduje se, že škodlivá spotřeba alkoholu je v EU příčinou zhruba 195 000 úmrtí ročně, k nimž dochází v důsledku nehod, onemocnění jater, rakoviny a z dalších příčin. Škodlivé požívání alkoholu je třetí největší příčinou předčasných úmrtí a onemocnění v EU (12).

| 4.3 | Škodlivé pití alkoholu má také důsledky v hospodářství, kde se projevují zvýšené náklady na zdravotnictví a sociální výdaje a snížení produktivity. Náklady v hospodářství Evropské unie na škody související s alkoholem se v roce 2003 odhadovaly na 125 miliard EUR, což odpovídá 1,3 % HDP – patří sem zločinnost, dopravní nehody, zdravotnictví, předčasná úmrtí a léčba a prevence chorob (13). |
| --- | --- |

4.3

Škodlivé pití alkoholu má také důsledky v hospodářství, kde se projevují zvýšené náklady na zdravotnictví a sociální výdaje a snížení produktivity. Náklady v hospodářství Evropské unie na škody související s alkoholem se v roce 2003 odhadovaly na 125 miliard EUR, což odpovídá 1,3 % HDP – patří sem zločinnost, dopravní nehody, zdravotnictví, předčasná úmrtí a léčba a prevence chorob (13).

5.   Prioritní témata

| 5.1 | EHS lituje v souvislosti se čtyřmi z pěti prioritních oblastí, že sdělení neuvádí specifické záměry s jasně měřitelnými cíli a časovými plány. |
| --- | --- |

5.1

EHS lituje v souvislosti se čtyřmi z pěti prioritních oblastí, že sdělení neuvádí specifické záměry s jasně měřitelnými cíli a časovými plány.

Ochrana dětí

| 5.2 | Vůči škodám způsobeným alkoholem jsou zvláště zranitelné děti. Odhaduje se, že pět až devět milionů dětí je v rodinách nepříznivě ovlivněno alkoholem, alkohol je příčinným faktorem 16 % případů zneužívání a zanedbávání dětí; alkoholu se přičítá ročně 60 000 porodů novorozenců se sníženou porodní vahou (14). |
| --- | --- |

5.2

Vůči škodám způsobeným alkoholem jsou zvláště zranitelné děti. Odhaduje se, že pět až devět milionů dětí je v rodinách nepříznivě ovlivněno alkoholem, alkohol je příčinným faktorem 16 % případů zneužívání a zanedbávání dětí; alkoholu se přičítá ročně 60 000 porodů novorozenců se sníženou porodní vahou (14).

| 5.3 | Komise již respektuje práva dítěte a podporuje nezbytné kroky k zajištění základních potřeb dětí. Komise považuje práva dětí za prioritu a konstatovala, že děti mají právo na účinnou ochranu proti hospodářskému vykořisťování a všem formám zneužívání (15). |
| --- | --- |

5.3

Komise již respektuje práva dítěte a podporuje nezbytné kroky k zajištění základních potřeb dětí. Komise považuje práva dětí za prioritu a konstatovala, že děti mají právo na účinnou ochranu proti hospodářskému vykořisťování a všem formám zneužívání (15).

| 5.4 | EHSV důrazně prosazuje práva dítěte a domnívá se, že vzhledem ke své zranitelnosti a svým specifickým potřebám vyžadují děti zvláštní ochranu a péči, včetně odpovídající právní ochrany. EHSV také uznal významnou úlohu rodiny a zodpovědnost členských států za pomoc rodičům v jejich odpovědnosti za výchovu dětí (16). |
| --- | --- |

5.4

EHSV důrazně prosazuje práva dítěte a domnívá se, že vzhledem ke své zranitelnosti a svým specifickým potřebám vyžadují děti zvláštní ochranu a péči, včetně odpovídající právní ochrany. EHSV také uznal významnou úlohu rodiny a zodpovědnost členských států za pomoc rodičům v jejich odpovědnosti za výchovu dětí (16).

| 5.5 | EHSV konstatuje, že vystavení dětí škodlivým účinkům alkoholu pro ně může mít závažné následky včetně zanedbávání, chudoby, sociálního vyloučení, zneužívání a násilí, což může ovlivnit jejich zdraví, vzdělávání a životní podmínky nyní i v budoucnosti. |
| --- | --- |

5.5

EHSV konstatuje, že vystavení dětí škodlivým účinkům alkoholu pro ně může mít závažné následky včetně zanedbávání, chudoby, sociálního vyloučení, zneužívání a násilí, což může ovlivnit jejich zdraví, vzdělávání a životní podmínky nyní i v budoucnosti.

| 5.6 | EHSV požaduje, aby byla ochrana dětí před škodami souvisejícími s alkoholem zařazena do specifických cílů navrhované Strategie Evropské unie k právům dítěte v oblasti stanovení priorit a v konzultačním procesu. |
| --- | --- |

5.6

EHSV požaduje, aby byla ochrana dětí před škodami souvisejícími s alkoholem zařazena do specifických cílů navrhované Strategie Evropské unie k právům dítěte v oblasti stanovení priorit a v konzultačním procesu.

| 5.7 | EHSV doporučuje, aby strategie EU v oblasti alkoholu definovala jako dítě každou osobu mladší osmnácti let ve shodě s Úmluvou OSN o právech dítěte (UNCRC) a konstatováním ve sdělení Směrem ke strategii EU o právech dítěte. |
| --- | --- |

5.7

EHSV doporučuje, aby strategie EU v oblasti alkoholu definovala jako dítě každou osobu mladší osmnácti let ve shodě s Úmluvou OSN o právech dítěte (UNCRC) a konstatováním ve sdělení Směrem ke strategii EU o právech dítěte.

| 5.8 | Vzhledem k pozitivním výzkumným poznatkům o akcích místního společenství při omezování pití nedospělých a škod souvisejících s alkoholem vyzývá EHSV Komisi, aby tyto přístupy podporovala. Účinné mobilizování společenství kombinuje formování místních politik a metod, podporované osvětou a vzděláváním, a zahrnuje všechny dotčené zúčastněné strany (17). |
| --- | --- |

5.8

Vzhledem k pozitivním výzkumným poznatkům o akcích místního společenství při omezování pití nedospělých a škod souvisejících s alkoholem vyzývá EHSV Komisi, aby tyto přístupy podporovala. Účinné mobilizování společenství kombinuje formování místních politik a metod, podporované osvětou a vzděláváním, a zahrnuje všechny dotčené zúčastněné strany (17).

| 5.9 | EHSV vyzývá Komisi k uznání Evropské charty o alkoholu WHO (18), přijaté všemi členskými státy v roce 1995, zejména etického principu, že každé dítě i dospívající má nárok vyrůstat v prostředí chráněném před negativními důsledky konzumace alkoholu, a pokud možno také před propagací alkoholických nápojů. |
| --- | --- |

5.9

EHSV vyzývá Komisi k uznání Evropské charty o alkoholu WHO (18), přijaté všemi členskými státy v roce 1995, zejména etického principu, že každé dítě i dospívající má nárok vyrůstat v prostředí chráněném před negativními důsledky konzumace alkoholu, a pokud možno také před propagací alkoholických nápojů.

| 5.10 | Doporučení Rady EU vyzývá členské státy k zavedení účinných mechanismů na poli propagace, marketingu a maloobchodu, které zajistí, aby alkoholické výrobky nebyly navrhovány a propagovány způsobem, který působí na děti a dospívající. V tomto ohledu EHSV upozorňuje na stávající trendy dospívajících v Evropě, kteří pijí sladké míšené nápoje na bázi alkoholu (alcopop) (19). |
| --- | --- |

5.10

Doporučení Rady EU vyzývá členské státy k zavedení účinných mechanismů na poli propagace, marketingu a maloobchodu, které zajistí, aby alkoholické výrobky nebyly navrhovány a propagovány způsobem, který působí na děti a dospívající. V tomto ohledu EHSV upozorňuje na stávající trendy dospívajících v Evropě, kteří pijí sladké míšené nápoje na bázi alkoholu (alcopop) (19).

| 5.11 | Vzestupný trend nárazového cíleného opíjení a dřívější začátek požívání alkoholu mezi dětmi v mnoha členských státech by mohl naznačovat, že současné politiky nepřinášejí zamýšlené účinky. Ve svém sdělení Komise uznává nutnost zvážení dalších akcí, které by omezily pití nedospělých a škodlivé pití mezi mládeží. |
| --- | --- |

5.11

Vzestupný trend nárazového cíleného opíjení a dřívější začátek požívání alkoholu mezi dětmi v mnoha členských státech by mohl naznačovat, že současné politiky nepřinášejí zamýšlené účinky. Ve svém sdělení Komise uznává nutnost zvážení dalších akcí, které by omezily pití nedospělých a škodlivé pití mezi mládeží.

| 5.12 | EHSV vyzývá, aby bylo snížení vystavení dětí alkoholickým výrobkům, reklamě a propagaci zařazeno jako specifický cíl k zajištění vyšší ochrany dětí. |
| --- | --- |

5.12

EHSV vyzývá, aby bylo snížení vystavení dětí alkoholickým výrobkům, reklamě a propagaci zařazeno jako specifický cíl k zajištění vyšší ochrany dětí.

| 5.13 | EHSV vítá ve sdělení zmíněné prohlášení subjektů činných v řetězci alkoholických nápojů o jejich vůli iniciativněji prosazovat regulační a samoregulační opatření. Zúčastněné strany v průmyslu alkoholických nápojů mají významnou úlohu: zajistit, aby se jejich výrobky vyráběly, distribuovaly a uváděly na trh zodpovědným způsobem, a přispět těmito činnostmi ke snížení škod spojených s alkoholem. |
| --- | --- |

5.13

EHSV vítá ve sdělení zmíněné prohlášení subjektů činných v řetězci alkoholických nápojů o jejich vůli iniciativněji prosazovat regulační a samoregulační opatření. Zúčastněné strany v průmyslu alkoholických nápojů mají významnou úlohu: zajistit, aby se jejich výrobky vyráběly, distribuovaly a uváděly na trh zodpovědným způsobem, a přispět těmito činnostmi ke snížení škod spojených s alkoholem.

| 5.14 | EHSV vyzývá z důvodu ochrany mladých lidí členské státy, jestli by mohly zachovat flexibilitu, pokud jde o používání daní k řešení problémů, které mohou nastat u specifických alkoholických nápojů, atraktivních zejména pro mladé lidi, jako jsou např. sladké míšené nápoje na bázi alkoholu (alcopop). |
| --- | --- |

5.14

EHSV vyzývá z důvodu ochrany mladých lidí členské státy, jestli by mohly zachovat flexibilitu, pokud jde o používání daní k řešení problémů, které mohou nastat u specifických alkoholických nápojů, atraktivních zejména pro mladé lidi, jako jsou např. sladké míšené nápoje na bázi alkoholu (alcopop).

Snižování počtu silničních dopravních nehod souvisejících s alkoholem

| 5.15 | EHSV vítá specifický cíl stanovený ve snižování počtu silničních dopravních nehod, který je vyjádřen jako snížení počtu usmrcených na evropských silnicích na polovinu, z 50 000 na 25 000, během desetiletého období (2000-2010) (20). Silniční dopravní nehody související s alkoholem mohou také vést k dlouhodobé neschopnosti. |
| --- | --- |

5.15

EHSV vítá specifický cíl stanovený ve snižování počtu silničních dopravních nehod, který je vyjádřen jako snížení počtu usmrcených na evropských silnicích na polovinu, z 50 000 na 25 000, během desetiletého období (2000-2010) (20). Silniční dopravní nehody související s alkoholem mohou také vést k dlouhodobé neschopnosti.

| 5.16 | EHSV souhlasí s konstatováním, že prosazení častých a systematických náhodných dechových zkoušek přináší podstatný příspěvek účinnosti snižování silničních dopravních nehod souvisejících s alkoholem a že vzdělávání a kampaně zvyšování povědomí veřejnosti jsou podpůrnou strategií, tedy ne takovou, která by prokázala účinnost ve snižování počtu tragických dopravních nehod souvisejících s alkoholem (21). EHSV doporučuje ve shodě doporučením pro bezpečnost silničního provozu v EU maximální přípustný obsah alkoholu v krvi 0,5 mg/ml nebo méně, pro začínající řidiče a řidiče z povolání limity nižší (22). Přísnější zákonná úprava v oblasti hladiny alkoholu v krvi musí být doprovázena účinnou kontrolou a vynucováním jejího dodržování. |
| --- | --- |

5.16

EHSV souhlasí s konstatováním, že prosazení častých a systematických náhodných dechových zkoušek přináší podstatný příspěvek účinnosti snižování silničních dopravních nehod souvisejících s alkoholem a že vzdělávání a kampaně zvyšování povědomí veřejnosti jsou podpůrnou strategií, tedy ne takovou, která by prokázala účinnost ve snižování počtu tragických dopravních nehod souvisejících s alkoholem (21). EHSV doporučuje ve shodě doporučením pro bezpečnost silničního provozu v EU maximální přípustný obsah alkoholu v krvi 0,5 mg/ml nebo méně, pro začínající řidiče a řidiče z povolání limity nižší (22). Přísnější zákonná úprava v oblasti hladiny alkoholu v krvi musí být doprovázena účinnou kontrolou a vynucováním jejího dodržování.

Předcházení škodám spojeným s alkoholem u dospělých a na pracovišti

| 5.17 | EHSV vyzývá Komisi, aby se zabývala hospodářskými následky škod souvisejících s alkoholem. Tyto negativní důsledky jsou v rozporu s cíli Lisabonské strategie a mají důsledky na pracovišti, ve společnosti a v hospodářství. |
| --- | --- |

5.17

EHSV vyzývá Komisi, aby se zabývala hospodářskými následky škod souvisejících s alkoholem. Tyto negativní důsledky jsou v rozporu s cíli Lisabonské strategie a mají důsledky na pracovišti, ve společnosti a v hospodářství.

| 5.18 | EHSV konstatuje, že je potřebná účinná regulace v oblasti dostupnosti, distribuce a propagace alkoholu, tj. otevíracích hodin, nabídek „dva nápoje za cenu jednoho“ a věkové hranice. EHSV se domnívá, že samoregulace v této oblasti není vhodná. |
| --- | --- |

5.18

EHSV konstatuje, že je potřebná účinná regulace v oblasti dostupnosti, distribuce a propagace alkoholu, tj. otevíracích hodin, nabídek „dva nápoje za cenu jednoho“ a věkové hranice. EHSV se domnívá, že samoregulace v této oblasti není vhodná.

| 5.19 | Pracoviště je prostředím, kde alkohol může působit škody nejen jednotlivci, ale i dalším osobám. Škody související s alkoholem by měly být řešeny i na pracovišti v rámci zdravotních a bezpečnostních předpisů, za což je zodpovědný především zaměstnavatel. Politiky užívané na pracovišti ve vztahu k alkoholu mohou snížit počty nehod souvisejících s alkoholem, snížit absentérství a zvýšit pracovní kapacitu (23). |
| --- | --- |

5.19

Pracoviště je prostředím, kde alkohol může působit škody nejen jednotlivci, ale i dalším osobám. Škody související s alkoholem by měly být řešeny i na pracovišti v rámci zdravotních a bezpečnostních předpisů, za což je zodpovědný především zaměstnavatel. Politiky užívané na pracovišti ve vztahu k alkoholu mohou snížit počty nehod souvisejících s alkoholem, snížit absentérství a zvýšit pracovní kapacitu (23).

| 5.20 | EHSV vyzývá zaměstnavatele, odbory, místní orgány a další příslušné organizace, aby tuto záležitost brali zodpovědněji a spolupracovali při snižování škod na pracovišti souvisejících s alkoholem. V členských státech existují příklady přímé a dlouhodobé spolupráce sociálních partnerů při vytváření nealkoholických pracovišť (24). |
| --- | --- |

5.20

EHSV vyzývá zaměstnavatele, odbory, místní orgány a další příslušné organizace, aby tuto záležitost brali zodpovědněji a spolupracovali při snižování škod na pracovišti souvisejících s alkoholem. V členských státech existují příklady přímé a dlouhodobé spolupráce sociálních partnerů při vytváření nealkoholických pracovišť (24).

Informovanost, vzdělávání a veřejné povědomí

| 5.21 | EHSV vítá konstatování Komise, že jednou z hlavních rolí vzdělávání a informování je mobilizace veřejné podpory pro zavádění účinných zásahů. Druhým významným úkolem je podle sdělení poskytování spolehlivých a relevantních informací o zdravotních rizicích a důsledcích škodlivé a nebezpečné konzumace alkoholu. |
| --- | --- |

5.21

EHSV vítá konstatování Komise, že jednou z hlavních rolí vzdělávání a informování je mobilizace veřejné podpory pro zavádění účinných zásahů. Druhým významným úkolem je podle sdělení poskytování spolehlivých a relevantních informací o zdravotních rizicích a důsledcích škodlivé a nebezpečné konzumace alkoholu.

| 5.22 | EHSV vyzývá, aby naučné a informativní iniciativy byly součástí celkové integrální strategie; naučné iniciativy by se neměly zaměřovat pouze na mladé lidi, měly by být založeny na uznání skutečnosti, že škodlivé požívání alkoholu se vyskytuje ve všech věkových skupinách. Tyto iniciativy by měly mladé lidi povzbudit, aby volili zdravý životní styl a měly by se pokusit uvést na pravou míru v médiích obvyklé zobrazování alkoholu v zářivých barvách a předvádění nadměrné konzumace jako normálního jevu. |
| --- | --- |

5.22

EHSV vyzývá, aby naučné a informativní iniciativy byly součástí celkové integrální strategie; naučné iniciativy by se neměly zaměřovat pouze na mladé lidi, měly by být založeny na uznání skutečnosti, že škodlivé požívání alkoholu se vyskytuje ve všech věkových skupinách. Tyto iniciativy by měly mladé lidi povzbudit, aby volili zdravý životní styl a měly by se pokusit uvést na pravou míru v médiích obvyklé zobrazování alkoholu v zářivých barvách a předvádění nadměrné konzumace jako normálního jevu.

Společná evidenční základna

| 5.23 | EHSV vítá vývoj a podporu Komise ve věci společné evidenční základny pro zavedení standardizovaných definic dat popisujících požívání alkoholu a škody související s alkoholem, které berou v úvahu rozdíly mezi pohlavími, věkovými skupinami a společenskými třídami. EHSV dále podporuje hodnocení dopadu politiky v oblasti alkoholu a iniciativ obsažených v tomto sdělení. EHSV požaduje vývoj řady měřitelných ukazatelů ke sledování postupu snižování s alkoholem souvisejících škod v Evropě. Navrhované činnosti v této oblasti poskytují pevný rozměr přidané hodnoty EU. |
| --- | --- |

5.23

EHSV vítá vývoj a podporu Komise ve věci společné evidenční základny pro zavedení standardizovaných definic dat popisujících požívání alkoholu a škody související s alkoholem, které berou v úvahu rozdíly mezi pohlavími, věkovými skupinami a společenskými třídami. EHSV dále podporuje hodnocení dopadu politiky v oblasti alkoholu a iniciativ obsažených v tomto sdělení. EHSV požaduje vývoj řady měřitelných ukazatelů ke sledování postupu snižování s alkoholem souvisejících škod v Evropě. Navrhované činnosti v této oblasti poskytují pevný rozměr přidané hodnoty EU.

6.   Mapování akcí prováděných členskými státy

| 6.1 | Komise při přípravě vypracování této strategie EU zadala vyčerpávající studii o současném stavu včetně výzkumných zjištění o účinnosti různých kroků při snižování škod souvisejících s alkoholem; je tedy s podivem, že strategie tato zjištění nebere v potaz (25). |
| --- | --- |

6.1

Komise při přípravě vypracování této strategie EU zadala vyčerpávající studii o současném stavu včetně výzkumných zjištění o účinnosti různých kroků při snižování škod souvisejících s alkoholem; je tedy s podivem, že strategie tato zjištění nebere v potaz (25).

| 6.2 | EHSV je znepokojen rušivým nesouladem prokázaných údajů výzkumu o účinných opatřeních ke snížení škod souvisejících s alkoholem a kroky, které se navrhují jako akce Společenství. V celém textu sdělení Komise se často uvádí vzdělávání a informování jako zamýšlená opatření ke snížení škod souvisejících s alkoholem. Výzkumná zjištění však ukazují, že vzdělávání a informování má velmi nízkou míru účinnosti při snižování škod souvisejících s alkoholem. |
| --- | --- |

6.2

EHSV je znepokojen rušivým nesouladem prokázaných údajů výzkumu o účinných opatřeních ke snížení škod souvisejících s alkoholem a kroky, které se navrhují jako akce Společenství. V celém textu sdělení Komise se často uvádí vzdělávání a informování jako zamýšlená opatření ke snížení škod souvisejících s alkoholem. Výzkumná zjištění však ukazují, že vzdělávání a informování má velmi nízkou míru účinnosti při snižování škod souvisejících s alkoholem.

| 6.3 | EHSV shledává, že v mapování akcí prováděných členskými státy Komise pomíjí dvě účinné strategie, totiž cenovou politiku vysokého zdanění alkoholu a legislativní regulaci marketingu alkoholu, které některé členské státy úspěšně používají k omezení škod souvisejících s alkoholem. |
| --- | --- |

6.3

EHSV shledává, že v mapování akcí prováděných členskými státy Komise pomíjí dvě účinné strategie, totiž cenovou politiku vysokého zdanění alkoholu a legislativní regulaci marketingu alkoholu, které některé členské státy úspěšně používají k omezení škod souvisejících s alkoholem.

7.   Koordinace opatření na úrovni EU

| 7.1 | EHSV vyzývá Komisi při respektování jejích smluvních povinností, aby jasně ukázala směr tím, že aktivně podpoří členské státy při jejich úsilí poskytovat vysokou úroveň ochrany zdraví omezováním škod souvisejících s alkoholem a zajistila, že akce Společenství doplní národní politiky. |
| --- | --- |

7.1

EHSV vyzývá Komisi při respektování jejích smluvních povinností, aby jasně ukázala směr tím, že aktivně podpoří členské státy při jejich úsilí poskytovat vysokou úroveň ochrany zdraví omezováním škod souvisejících s alkoholem a zajistila, že akce Společenství doplní národní politiky.

| 7.2 | EHSV vítá úlohu Komise při zprostředkování sdílení osvědčených postupů členskými státy a úsilí o zlepšení koherence mezi politikami EU, které mají dopad v oblasti škod souvisejících s alkoholem. |
| --- | --- |

7.2

EHSV vítá úlohu Komise při zprostředkování sdílení osvědčených postupů členskými státy a úsilí o zlepšení koherence mezi politikami EU, které mají dopad v oblasti škod souvisejících s alkoholem.

| 7.3 | EHSV vítá založení Fóra o alkoholu a zdraví, jež by v případě, že bude plnit úlohu stanovenou ve sdělení Komise, mohlo tvořit užitečnou základnu pro dialog mezi všemi zúčastněnými stranami a a mohlo by vést k opatřením ke snížení škod souvisejících s alkoholem. EHSV by uvítal příležitost stát se pozorovatelem při Fóru o alkoholu. |
| --- | --- |

7.3

EHSV vítá založení Fóra o alkoholu a zdraví, jež by v případě, že bude plnit úlohu stanovenou ve sdělení Komise, mohlo tvořit užitečnou základnu pro dialog mezi všemi zúčastněnými stranami a a mohlo by vést k opatřením ke snížení škod souvisejících s alkoholem. EHSV by uvítal příležitost stát se pozorovatelem při Fóru o alkoholu.

| 7.4 | S výjimkou vyvinutí pevnější celoevropské evidenční základny spočívá strategie EU v oblasti alkoholu na členských státech a jejich dalšímu vedení politických kroků ke snížení škod souvisejících s alkoholem. Pravidla vnitřního trhu EU však budou dále některým členským státům působit obtíže a mohou tak zpomalit snižování škod souvisejících s alkoholem. EHSV lituje, že strategie EU v oblasti alkoholu nedoporučuje žádnou akci, která by se tímto nedostatkem zabývala. |
| --- | --- |

7.4

S výjimkou vyvinutí pevnější celoevropské evidenční základny spočívá strategie EU v oblasti alkoholu na členských státech a jejich dalšímu vedení politických kroků ke snížení škod souvisejících s alkoholem. Pravidla vnitřního trhu EU však budou dále některým členským státům působit obtíže a mohou tak zpomalit snižování škod souvisejících s alkoholem. EHSV lituje, že strategie EU v oblasti alkoholu nedoporučuje žádnou akci, která by se tímto nedostatkem zabývala.

| 7.5 | EHSV naléhavě připomíná závazek Komise k provedení hodnocení dopadu v oblasti zdraví jako opatření nejlepších postupů k zajištění vysoké úrovně ochrany v ostatních politikách Společenství, což by přispělo ke smluvním povinnostem podle článku 152. |
| --- | --- |

7.5

EHSV naléhavě připomíná závazek Komise k provedení hodnocení dopadu v oblasti zdraví jako opatření nejlepších postupů k zajištění vysoké úrovně ochrany v ostatních politikách Společenství, což by přispělo ke smluvním povinnostem podle článku 152.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Smlouva o založení Evropského společenství:

1

http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html.

(2)  Doporučení Rady ze dne 5. června 2001 (2001/458/ES). Plné znění zprávy uvádí

2

http://ec.europa.eu/comm/health.

(3)  Závěry Rady 2001 a 2004 uvádí

3

http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/80729.pdf.

(4)  Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem (KOM(2006) 625 v konečném znění). Ke sdělení jsou přiloženy dvě souhrnné zprávy zadané Evropskou komisí: P. Anderson a A. Baumberg: Alcohol in Europe: A Public Health Perspective, St. Ives: Cambridgeshire: Institute of Alcohol Studies, 2006. (http://ec.europa.eu/health-eu/news_alcoholineurope_en.htm); a podrobná ekonomická analýza dopadů alkoholu na hospodářský rozvoj EU jako vypracovaná jako součást procedury hodnocení dopadu (http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_com_625_a1_en.pdf). – „RAND Report“.

4

Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective

(5)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

5

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(6)  Stanovisko EHSV ze dne 16.3.2006 k tématu Domácí násilí na ženách (Úř. věst. C 110 z 9.5.2006) a stanovisko EHSV ze dne 14.12.2006 k tématu Děti jako nepřímé oběti domácího násilí (Úř. věst. C 325 z 30.12.2006). Zpravodajka: paní Heinisch.

6

Domácí násilí na ženách

Děti jako nepřímé oběti domácího násilí

(7)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

7

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(8)  Škody v Evropě související s alkoholem – hlavní údaje za říjen 2006, Brusel, MEMO/06/397, 24. října 2006. Zdroj: Global Burden of Disease Project (Rehm et al 2004).

8

(9)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

9

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(10)  Tamtéž.

10

(11)  Více než 40 g alkoholu, tj. 4 nápoje denně, pro muže, více než 20 g, tj. 2 nápoje denně, pro ženy.

11

(12)  Hlavní údaje o škodách v Evropě souvisejících s alkoholem, říjen 2006, Brusel, MEMO/06/397, 24. října 2006. Zdroj: Global Burden of Disease Project (Rehm et al 2004).

12

(13)  Tamtéž.

13

(14)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

14

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(15)  Sdělení Komise Směrem ke strategii EU o právech dítěte KOM(2006) 367 v konečném znění.

15

Směrem ke strategii EU o právech dítěte

(16)  Stanovisko EHSV ke sdělení Směrem ke strategii EU o právech dítěte z 13.12.2006 (Úř. věst. C 325 z 30.12.2006). Zpravodajka: paní van Turnhout.

16

Směrem ke strategii EU o právech dítěte

(17)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

17

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(18)  Světová zdravotnická organizace (WHO) (1995). Evropská charta o alkoholu. Kodaň: World Health Organisation, Regional Office for Europe.

18

(19)  Alcopop je termín zavedený populárními médii k popisu lahvových alkoholických nápojů připomínajících osvěžující nápoje a limonádu.

19

http://en.wikipedia.org/wiki/Alcopop.

(20)  Stanovisko EHSV k tématu Evropská politika bezpečnosti silničního provozu a řidiči z povolání (TEN/290). Zpravodaj: pan Etty.

20

Evropská politika bezpečnosti silničního provozu a řidiči z povolání

(21)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

21

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(22)  Doporučení Komise 2004/345/ES z 6. dubna 2004 o vymáhání práva v oblasti bezpečnosti silniční dopravy, Úř. věst. L 111, 17.4.2004.

22

(23)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

23

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

(24)  Viz např. www.alna.se.

24

(25)  Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

25

Alcohol in Europe: A Public Health Perspective.

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrhy, které obdržely alespoň jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů, byly v průběhu jednání zamítnuty (čl. 54 odst. 3 Jednacího řádu):

Odstavec 1.1

Upravit takto

„Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá sdělení Komise Strategie EU na podporu členských států při snižování škod souvisejících s alkoholem a podporuje návrh Komise na vypracování společné a koherentní strategie pro snižování škod způsobených nadměrnou konzumací alkoholu v celé Evropě. Lituje nicméně, že se sdělení ani zdaleka nestalo ‚ucelenou strategií‘, k jejímuž vypracování vyzvaly Závěry Rady z 5. června.“

Hlasování

Hlasy pro: 31

Proti: 67

Hlasování se zdrželo: 6

Odstavec 1.5

Zrušit odstavec

„EHSV lituje, že Komise ve svém sdělení nikde neuvádí, že jedním z důvodů velkých škod souvisejících s alkoholem je skutečnost, že alkohol je psychoaktivní droga, látka při nadměrném požívání toxická a pro některé konzumenty návyková.“

Hlasování

Hlasy pro: 29

Proti: 74

Hlasování se zdrželo: 5

Odstavec 1.11:

Zrušit odstavec

„EHSV je zneklidněn znepokojivým nesouladem prokázaných výzkumných zjištění o účinných opatřeních ke snížení škod souvisejících s alkoholem a kroky, které se navrhují jako akce Společenství. V celém textu sdělení se jako zamýšlená opatření často uvádějí vzdělávání a informování. Výzkumná zjištění však ukazují, že tato opatření mají velmi nízkou míru účinnosti při snižování škod souvisejících s alkoholem.“

Hlasování

Hlasy pro: 27

Proti: 80

Hlasování se zdrželo: 2

Odstavec 3.5

Zrušit odstavec

„EHSV lituje, že Komise ve svém sdělení nikde neuvádí, že jedním z důvodů velkých škod souvisejících s alkoholem je skutečnost, že alkohol je psychoaktivní droga, látka při nadměrném požívání toxická a pro některé konzumenty návyková. To přináší jisté zklamání, protože strategii řídilo ředitelství Komise pro veřejné zdraví, které disponuje rozsáhlou expertní kapacitou v oblasti lékařství.“

Hlasování

Hlasy pro: 30

Proti: 82

Hlasování se zdrželo: 4

Odstavec 6.2:

Zrušit odstavec

„EHSV je zneklidněn znepokojivým nesouladem prokázaných výzkumných zjištění o účinných opatřeních ke snížení škod souvisejících s alkoholem a kroky, které se navrhují jako akce Společenství. V celém textu sdělení se jako zamýšlená opatření často uvádějí vzdělávání a informování. Výzkumná zjištění však ukazují, že tato opatření mají velmi nízkou míru účinnosti při snižování škod souvisejících s alkoholem.“

Hlasování

Hlasy pro: 31

Proti: 81

Hlasování se zdrželo: 3

Odstavec 7.4

Upravit takto

„S výjimkou vyvinutí pevnější celoevropské evidenční základny spočívá strategie EU v oblasti alkoholu na členských státech a jejich dalšímu vedení politických kroků ke snížení škod souvisejících s alkoholem. Pravidla vnitřního trhu EU však budou dále některým členským státům působit obtíže a mohou tak zpomalit snižování škod souvisejících s alkoholem. EHSV lituje, že strategie EU v oblasti alkoholu nedoporučuje žádnou akci, která by se tímto nedostatkem zabývala.“

Hlasování

Hlasy pro: 28

Proti: 83

Hlasování se zdrželo: 4

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/85

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro provozování služeb letecké dopravy ve Společenství (přepracované znění)

KOM(2006) 396 v konečném znění – 2006/0130 (COD)

(2007/C 175/20)

Dne 15. září 2006 se Rada, v souladu s článkem 80 odstavec 2 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci výše uvedené.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. května 2007. Zpravodajem byl pan McDONOGH.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 ... (jednání dne 31. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 58 hlasy pro a 4 členové se zdrželi hlasování.

Doporučení:

| 1. | Mělo by se vyžadovat od všech leteckých společností využívajících závazků veřejné služby (ZVS), aby přijaly závazky v oblasti výkonu. |
| --- | --- |

1.

Mělo by se vyžadovat od všech leteckých společností využívajících závazků veřejné služby (ZVS), aby přijaly závazky v oblasti výkonu.

| 2. | Mezi letišti obsluhovanými lety se ZVS a smluvním státem by měla být uzavřena dohoda o úrovni služby. |
| --- | --- |

2.

Mezi letišti obsluhovanými lety se ZVS a smluvním státem by měla být uzavřena dohoda o úrovni služby.

| 3. | Cestujícím využívajícím ZVS by měla být přiznána vyšší kompenzace, než jakou navrhuje nařízení [ES] č. 261/2004, jelikož nemusí být dostupný žádný alternativní způsob dopravy. |
| --- | --- |

3.

Cestujícím využívajícím ZVS by měla být přiznána vyšší kompenzace, než jakou navrhuje nařízení [ES] č. 261/2004, jelikož nemusí být dostupný žádný alternativní způsob dopravy.

| 4. | Proces nabídkového řízení na ZVS by měl mít minimálně dva uchazeče. |
| --- | --- |

4.

Proces nabídkového řízení na ZVS by měl mít minimálně dva uchazeče.

| 5. | V případě evropských letů by měla zpáteční cesta stát stejně jako cesta tam. Existuje-li výrazný rozdíl mezi cestou tam a zpět, je třeba ho zdůvodnit. |
| --- | --- |

5.

V případě evropských letů by měla zpáteční cesta stát stejně jako cesta tam. Existuje-li výrazný rozdíl mezi cestou tam a zpět, je třeba ho zdůvodnit.

| 6. | Letenky ZVS by měly být vratné jako všechny ostatní letenky, tedy na základě určitých podmínek. |
| --- | --- |

6.

Letenky ZVS by měly být vratné jako všechny ostatní letenky, tedy na základě určitých podmínek.

| 7. | Výpočet tarifů by měl být na letenkách jasně zobrazen, jako např. taxy, letištní poplatky atd. |
| --- | --- |

7.

Výpočet tarifů by měl být na letenkách jasně zobrazen, jako např. taxy, letištní poplatky atd.

| 8. | a) | Přístup k intermodalitě by měl zajistit stejné konkurenční podmínky pro všechny způsoby dopravy. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Přístup k intermodalitě by měl zajistit stejné konkurenční podmínky pro všechny způsoby dopravy.

| b) | Letectví nese nepřiměřenou zátěž, pokud jde o bezpečnostní náklady. To by mělo být odstraněno. |
| --- | --- |

b)

Letectví nese nepřiměřenou zátěž, pokud jde o bezpečnostní náklady. To by mělo být odstraněno.

| 9. | Měl by být zachován odkaz na vysokorychlostní vlaky, jelikož v některých státech neexistují. |
| --- | --- |

9.

Měl by být zachován odkaz na vysokorychlostní vlaky, jelikož v některých státech neexistují.

| 10. | Komise by měla provádět audity, aby bylo patrné, že národní regulátory letového provozu plní své povinnosti nestranným a spravedlivým způsobem a že žádné z jejich opatření nenarušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

10.

Komise by měla provádět audity, aby bylo patrné, že národní regulátory letového provozu plní své povinnosti nestranným a spravedlivým způsobem a že žádné z jejich opatření nenarušuje hospodářskou soutěž.

| 11. | Měly by být zavedeny jednorázové bezpečnostní kontroly, jak původně navrhla Komise, pro ty, kteří projíždějí evropskými letišti. |
| --- | --- |

11.

Měly by být zavedeny jednorázové bezpečnostní kontroly, jak původně navrhla Komise, pro ty, kteří projíždějí evropskými letišti.

| 12. | Ty by měly obsahovat změnu kontroly cestujících na letišti, aby byl zahrnut sytém rychlého vyhledávání (biometrie), který by pomohl pravidelným cestujícím. |
| --- | --- |

12.

Ty by měly obsahovat změnu kontroly cestujících na letišti, aby byl zahrnut sytém rychlého vyhledávání (biometrie), který by pomohl pravidelným cestujícím.

| 13. | Letenky zakoupené více než měsíc předem by měly mít čekací lhůtu, aby měli zákazníci možnost zrušit tyto letenky do 48 hodin bez poplatků. V případě zrušení letenky by měl mít zákazník rovněž nárok na proplacení všech letištních poplatků. |
| --- | --- |

13.

Letenky zakoupené více než měsíc předem by měly mít čekací lhůtu, aby měli zákazníci možnost zrušit tyto letenky do 48 hodin bez poplatků. V případě zrušení letenky by měl mít zákazník rovněž nárok na proplacení všech letištních poplatků.

1.   Úvod

| 1.1 | Během více než desíti let od vstupu v platnost sehrál třetí balíček významnou úlohu tím, že umožnil bezprecedentní rozmach letecké dopravy v Evropě. Byly odstraněny staré monopoly, v rámci Společenství byla zavedena kabotáž a na všech trzích byla ve prospěch spotřebitelů zesílena hospodářská soutěž. |
| --- | --- |

1.1

Během více než desíti let od vstupu v platnost sehrál třetí balíček významnou úlohu tím, že umožnil bezprecedentní rozmach letecké dopravy v Evropě. Byly odstraněny staré monopoly, v rámci Společenství byla zavedena kabotáž a na všech trzích byla ve prospěch spotřebitelů zesílena hospodářská soutěž.

| 1.2 | Přes tento úspěch má nadále většina leteckých společností Společenství problémy s nadměrnou kapacitou a přílišnou roztříštěností trhu. Nejednotné používání třetího balíčku v členských státech a pokračující omezení leteckých služeb uvnitř Společenství mají tyto následky: |
| --- | --- |

1.2

Přes tento úspěch má nadále většina leteckých společností Společenství problémy s nadměrnou kapacitou a přílišnou roztříštěností trhu. Nejednotné používání třetího balíčku v členských státech a pokračující omezení leteckých služeb uvnitř Společenství mají tyto následky:

| 1.3 | neexistují rovné podmínky: účinnost trhu je postižena narušením hospodářské soutěže (např. rozdílné použití požadavků na provozní licenci; diskriminace mezi dopravci EU na základě státní příslušnosti; diskriminační zacházení v případě tras do třetích zemí; atd.); |
| --- | --- |

1.3

neexistují rovné podmínky: účinnost trhu je postižena narušením hospodářské soutěže (např. rozdílné použití požadavků na provozní licenci; diskriminace mezi dopravci EU na základě státní příslušnosti; diskriminační zacházení v případě tras do třetích zemí; atd.);

| 1.4 | nejednotné použití pravidel upravujících pronájem letadel ze třetích zemí s posádkou má za následek narušení hospodářské soutěže a sociální dopady; |
| --- | --- |

1.4

nejednotné použití pravidel upravujících pronájem letadel ze třetích zemí s posádkou má za následek narušení hospodářské soutěže a sociální dopady;

| 1.5 | cestující nevyužívají plně výhod vnitřního trhu, protože neexistuje cenová transparentnost nebo dochází k diskriminaci na základě místa pobytu. |
| --- | --- |

1.5

cestující nevyužívají plně výhod vnitřního trhu, protože neexistuje cenová transparentnost nebo dochází k diskriminaci na základě místa pobytu.

2.   Platné předpisy vztahující se na oblast návrhu

| 2.1 | Cílem návrhu je revize a konsolidace nařízení. |
| --- | --- |

2.1

Cílem návrhu je revize a konsolidace nařízení.

| 2.2 | Návrh posiluje vnitřní trh podporou konkurenceschopnějšího prostředí s evropskými leteckými dopravci, kteří jsou schopni vypořádat se se svými mezinárodními konkurenty. |
| --- | --- |

2.2

Návrh posiluje vnitřní trh podporou konkurenceschopnějšího prostředí s evropskými leteckými dopravci, kteří jsou schopni vypořádat se se svými mezinárodními konkurenty.

| 2.3 | Některé z navržených změn by mohly mít vliv na životní prostředí, jelikož budou mít tendenci podporovat další rozšiřování letecké dopravy. EHSV si je vědom, že pokračující nárůst letecké dopravy se stává významnou příčinou nárůstu emisí skleníkových plynů, a v současné době vypracovává stanovisko k tomuto tématu. Výbor však podporuje posílení stejných konkurenčních podmínek, jak navrhuje současný návrh Komise, ať už je v tomto ohledu zapotřebí udělat cokoliv. |
| --- | --- |

2.3

Některé z navržených změn by mohly mít vliv na životní prostředí, jelikož budou mít tendenci podporovat další rozšiřování letecké dopravy. EHSV si je vědom, že pokračující nárůst letecké dopravy se stává významnou příčinou nárůstu emisí skleníkových plynů, a v současné době vypracovává stanovisko k tomuto tématu. Výbor však podporuje posílení stejných konkurenčních podmínek, jak navrhuje současný návrh Komise, ať už je v tomto ohledu zapotřebí udělat cokoliv.

3.   Posouzení dopadů

| 3.1 | Záměrem revize třetího balíčku není radikálně měnit právní rámec, ale spíše přijmout řadu úprav za účelem řešení zjištěných problémů. |
| --- | --- |

3.1

Záměrem revize třetího balíčku není radikálně měnit právní rámec, ale spíše přijmout řadu úprav za účelem řešení zjištěných problémů.

| 3.2 | Při možnosti „žádná změna“ nedochází ke změně současných tří nařízení, která tvoří třetí balíček vnitřního leteckého trhu. |
| --- | --- |

3.2

Při možnosti „žádná změna“ nedochází ke změně současných tří nařízení, která tvoří třetí balíček vnitřního leteckého trhu.

| 3.3 | Možnost „změna“ zahrnuje řadu změn třetího balíčku, aby bylo zabezpečeno jednotné a účinné používání jeho pravidel. Ta by měla obsahovat změnu kontroly cestujících na letišti, aby byl zahrnut sytém rychlého vyhledávání (biometrie), který by pomohl pravidelným cestujícím. |
| --- | --- |

3.3

Možnost „změna“ zahrnuje řadu změn třetího balíčku, aby bylo zabezpečeno jednotné a účinné používání jeho pravidel. Ta by měla obsahovat změnu kontroly cestujících na letišti, aby byl zahrnut sytém rychlého vyhledávání (biometrie), který by pomohl pravidelným cestujícím.

| 3.4 | Předloha nařízení prostřednictvím přísnějších a přesnějších kritérií k používání (např. pro provozní licence, pronájem letadel, závazky veřejné služby a pravidla rozdělení provozu) zabezpečí účinné a jednotné používání právních předpisů Společenství pro vnitřní letecký trh. Předloha též posiluje vnitřní trh zrušením stále existujících omezení poskytování letecké dopravy, vyplývajících ze starých dvoustranných dohod mezi členskými státy, a delegováním práva jednat o provozních právech se třetími zeměmi na Společenství. Předloha podporuje spotřebitelská práva podporou cenové transparentnosti a zákazu diskriminace. |
| --- | --- |

3.4

Předloha nařízení prostřednictvím přísnějších a přesnějších kritérií k používání (např. pro provozní licence, pronájem letadel, závazky veřejné služby a pravidla rozdělení provozu) zabezpečí účinné a jednotné používání právních předpisů Společenství pro vnitřní letecký trh. Předloha též posiluje vnitřní trh zrušením stále existujících omezení poskytování letecké dopravy, vyplývajících ze starých dvoustranných dohod mezi členskými státy, a delegováním práva jednat o provozních právech se třetími zeměmi na Společenství. Předloha podporuje spotřebitelská práva podporou cenové transparentnosti a zákazu diskriminace.

| 3.5 | Zkušenosti s třetím balíčkem o vnitřním leteckém trhu ukázaly, že právní předpisy se v členských státech nevykládají ani nepoužívají jednotně. Tato situace znemožňuje existenci rovných podmínek mezi leteckými dopravci Společenství. |
| --- | --- |

3.5

Zkušenosti s třetím balíčkem o vnitřním leteckém trhu ukázaly, že právní předpisy se v členských státech nevykládají ani nepoužívají jednotně. Tato situace znemožňuje existenci rovných podmínek mezi leteckými dopravci Společenství.

| 3.6 | Návrh umožňuje zjednodušení právních předpisů. |
| --- | --- |

3.6

Návrh umožňuje zjednodušení právních předpisů.

4.   Podrobné vysvětlení návrhu

| 4.1 | Posílení požadavků na udělení a zrušení provozních licencí. Finanční zdraví leteckých společností se kontroluje s rozdílnou přísností podle členského státu, který vydal licenci. |
| --- | --- |

4.1

Posílení požadavků na udělení a zrušení provozních licencí. Finanční zdraví leteckých společností se kontroluje s rozdílnou přísností podle členského státu, který vydal licenci.

| 4.2 | Návrh od členských států vyžaduje, aby zesílily dohled nad provozními licencemi a aby je pozastavily či zrušily v případě, že požadavky nařízení již nejsou plněny (články 5 až 10). |
| --- | --- |

4.2

Návrh od členských států vyžaduje, aby zesílily dohled nad provozními licencemi a aby je pozastavily či zrušily v případě, že požadavky nařízení již nejsou plněny (články 5 až 10).

| 4.3 | Návrh byl vypracován tak, aby bylo v budoucnosti možné rozšířit pravomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA) v oblasti bezpečnostního dohledu a/nebo vydávání licencí, aby byl zabezpečen co nejúčinnější a nejjednotnější dohled nad leteckými dopravci. |
| --- | --- |

4.3

Návrh byl vypracován tak, aby bylo v budoucnosti možné rozšířit pravomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA) v oblasti bezpečnostního dohledu a/nebo vydávání licencí, aby byl zabezpečen co nejúčinnější a nejjednotnější dohled nad leteckými dopravci.

5.   Návrh zvyšuje požadavky na pronájem letadel

| 5.1 | Pronájem letadel („wet leasing“) od třetích zemí poskytuje leteckým společnostem EU důležitou pružnost. Tato praxe je nicméně spojena s určitými nevýhodami či dokonce vážnými bezpečnostními riziky, jak to dokazují různá nedávná neštěstí. |
| --- | --- |

5.1

Pronájem letadel („wet leasing“) od třetích zemí poskytuje leteckým společnostem EU důležitou pružnost. Tato praxe je nicméně spojena s určitými nevýhodami či dokonce vážnými bezpečnostními riziky, jak to dokazují různá nedávná neštěstí.

| 5.2 | Posuzování bezpečnosti letadel pronajatých třetími zeměmi se neprovádí ve všech členských státech stejně důkladně, což vyvolává obavy o úroveň bezpečnosti. Je proto velice důležité, aby orgán vydávající licence plně uplatňoval článek 13 (wet/dry leasing). |
| --- | --- |

5.2

Posuzování bezpečnosti letadel pronajatých třetími zeměmi se neprovádí ve všech členských státech stejně důkladně, což vyvolává obavy o úroveň bezpečnosti. Je proto velice důležité, aby orgán vydávající licence plně uplatňoval článek 13 (wet/dry leasing).

6.   Návrh objasňuje pravidla, která se použijí na závazky veřejné služby (ZVS)

| 6.1 | Pravidla, která se použijí na závazky veřejné služby, byla revidována s cílem snížit správní zátěž, zabránit nadměrnému využívání závazků veřejné služby a do nabídkových řízení přilákat více soutěžitelů. |
| --- | --- |

6.1

Pravidla, která se použijí na závazky veřejné služby, byla revidována s cílem snížit správní zátěž, zabránit nadměrnému využívání závazků veřejné služby a do nabídkových řízení přilákat více soutěžitelů.

| 6.2 | S cílem zabránit nadměrnému využívání závazků veřejné služby může Komise v jednotlivých případech vyžadovat sestavení hospodářské zprávy, která vysvětluje souvislosti závazků veřejné služby, a posouzení jejich vhodnosti by mělo být provedeno velice důkladně, pokud mají být uloženy na trasy, které jsou již obslouženy vysokorychlostní železniční dopravou a cesta trvá méně než tři hodiny. Nabídková řízení byla změněna prodloužením maximálního období platnosti koncesí ze tří na čtyři roky. |
| --- | --- |

6.2

S cílem zabránit nadměrnému využívání závazků veřejné služby může Komise v jednotlivých případech vyžadovat sestavení hospodářské zprávy, která vysvětluje souvislosti závazků veřejné služby, a posouzení jejich vhodnosti by mělo být provedeno velice důkladně, pokud mají být uloženy na trasy, které jsou již obslouženy vysokorychlostní železniční dopravou a cesta trvá méně než tři hodiny. Nabídková řízení byla změněna prodloužením maximálního období platnosti koncesí ze tří na čtyři roky.

7.   Hospodářská soutěž

| 7.1 | Za účelem zajištění souladu mezi vnitřním trhem a jeho vnějšími aspekty, včetně aspektů jednotného evropského nebe, by měl být přístup leteckých společností ze třetích zemí na trh uvnitř Společenství řízen uceleně prostřednictvím jednání na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

7.1

Za účelem zajištění souladu mezi vnitřním trhem a jeho vnějšími aspekty, včetně aspektů jednotného evropského nebe, by měl být přístup leteckých společností ze třetích zemí na trh uvnitř Společenství řízen uceleně prostřednictvím jednání na úrovni Společenství.

| 7.2 | Zbývající omezení vyplývající ze stávajících dvoustranných dohod mezi členskými státy budou zrušena a bude zabezpečen zákaz diskriminace při společném označování linek a stanovení cen leteckými dopravci Společenství na trasách do třetích zemí, do kterých jsou zahrnuta místa, která se nacházejí v členských státech, ale nejsou jejich vlastní. |
| --- | --- |

7.2

Zbývající omezení vyplývající ze stávajících dvoustranných dohod mezi členskými státy budou zrušena a bude zabezpečen zákaz diskriminace při společném označování linek a stanovení cen leteckými dopravci Společenství na trasách do třetích zemí, do kterých jsou zahrnuta místa, která se nacházejí v členských státech, ale nejsou jejich vlastní.

8.   Návrh podporuje cenovou transparentnost a spravedlivou cenovou politiku

| 8.1 | Zveřejnění tarifů bez daní, poplatků, a dokonce příplatků za pohonné hmoty se stalo rozšířenou praxí, která brání cenové transparentnosti. Nedostatečná cenová transparentnost vede k narušením hospodářské soutěže, a proto jsou spotřebitelé vystaveni průměrně vyšším tarifům. Komise také stále pozoruje případy diskriminace na základě místa pobytu cestujících. |
| --- | --- |

8.1

Zveřejnění tarifů bez daní, poplatků, a dokonce příplatků za pohonné hmoty se stalo rozšířenou praxí, která brání cenové transparentnosti. Nedostatečná cenová transparentnost vede k narušením hospodářské soutěže, a proto jsou spotřebitelé vystaveni průměrně vyšším tarifům. Komise také stále pozoruje případy diskriminace na základě místa pobytu cestujících.

| 8.2 | Na základě návrhu musí letecké tarify zahrnovat všechny použitelné daně a poplatky a letečtí dopravci musí veřejnosti poskytovat komplexní informace o svých leteckých tarifech a sazbách. |
| --- | --- |

8.2

Na základě návrhu musí letecké tarify zahrnovat všechny použitelné daně a poplatky a letečtí dopravci musí veřejnosti poskytovat komplexní informace o svých leteckých tarifech a sazbách.

| 8.3 | Letecké tarify se stanoví bez diskriminace na základě místa pobytu nebo státní příslušnosti cestujících ve Společenství. Navíc pokud jde o přístup k leteckým tarifům dopravců, nesmí existovat diskriminace na základě místa usazení cestovní kanceláře. |
| --- | --- |

8.3

Letecké tarify se stanoví bez diskriminace na základě místa pobytu nebo státní příslušnosti cestujících ve Společenství. Navíc pokud jde o přístup k leteckým tarifům dopravců, nesmí existovat diskriminace na základě místa usazení cestovní kanceláře.

| 8.4 | Letecké tarify by měly být jasně stanoveny. V současnosti se vyskytuje mnoho mimořádných poplatků, které mohou značně zvýšit celkový tarif. Mezi nejvýznamnější z nich patří letištní poplatky, které bývají často zvyšovány leteckými společnosti za účelem většího zisku.
  V Evropě jsou tarify často zkreslovány z důvodu rozdílnosti měn, i když dnes, po zavedení eura, by měl být tento důvod druhořadý. Stále je však těžké vysvětlit, proč je levnější let do měst jako např. Londýn, Řím či Madrid, nežli let zpáteční.

  Rozdíl v tarifech mezi cestou tam a cestou zpět je na většině tras v celé Evropě opakovaný. |
| --- | --- |

8.4

Letecké tarify by měly být jasně stanoveny. V současnosti se vyskytuje mnoho mimořádných poplatků, které mohou značně zvýšit celkový tarif. Mezi nejvýznamnější z nich patří letištní poplatky, které bývají často zvyšovány leteckými společnosti za účelem většího zisku.

V Evropě jsou tarify často zkreslovány z důvodu rozdílnosti měn, i když dnes, po zavedení eura, by měl být tento důvod druhořadý. Stále je však těžké vysvětlit, proč je levnější let do měst jako např. Londýn, Řím či Madrid, nežli let zpáteční.

Rozdíl v tarifech mezi cestou tam a cestou zpět je na většině tras v celé Evropě opakovaný.

| 8.5 | Zcela souhlasíme s návrhem, aby byla EASA řádně financována a vybavena personálem, a aby její předpisy byly právně závazné ve všech zemích EU. To jsem již navrhli v našem předchozím dokumentu (1). |
| --- | --- |

8.5

Zcela souhlasíme s návrhem, aby byla EASA řádně financována a vybavena personálem, a aby její předpisy byly právně závazné ve všech zemích EU. To jsem již navrhli v našem předchozím dokumentu (1).

| 8.6 | ZVS jsou nezbytné a stále žádoucí, aby byly podpořeny služby v izolovanějších oblastech. Pravidla a předpisy pro letecké společnosti využívající ZVS však byly velmi neurčité. Třebaže ZVS stanovují počet letů a kapacitu sedadel letadla, zdá se, že nejsou ukládány pokuty za nerespektování letového řádu a zpožděné lety. |
| --- | --- |

8.6

ZVS jsou nezbytné a stále žádoucí, aby byly podpořeny služby v izolovanějších oblastech. Pravidla a předpisy pro letecké společnosti využívající ZVS však byly velmi neurčité. Třebaže ZVS stanovují počet letů a kapacitu sedadel letadla, zdá se, že nejsou ukládány pokuty za nerespektování letového řádu a zpožděné lety.

V Bruselu dne 31. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Úř. věst. C 309, 16.12.2006, str. 51-54.

1

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/88 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/88

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropská politika bezpečnosti silničního provozu a řidiči z povolání – bezpečná a zabezpečená parkovací místa

(2007/C 175/21)

Dne 16. února 2007 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko k tématu Evropská politika bezpečnosti silničního provozu a řidiči z povolání – bezpečná a zabezpečená parkovací místa.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. května 2007. Zpravodajem byl pan ETTY, následován panem CHAGASEM.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 30. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 118 hlasy pro, 4 hlasy proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Z důvodů bezpečnosti silničního provozu, trestné činnosti v silniční nákladní dopravě a zdraví a bezpečnosti řidičů kamionů musí být v EU k dispozici více bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání. |
| --- | --- |

1.1

Z důvodů bezpečnosti silničního provozu, trestné činnosti v silniční nákladní dopravě a zdraví a bezpečnosti řidičů kamionů musí být v EU k dispozici více bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání.

| 1.2 | Mezinárodní unie silniční dopravy (IRU) a Evropská federace pracovníků v dopravě (EFT) formulovaly společná kritéria, která jsou realizovatelná a vítána a která je třeba při výstavbě těchto odpočívadel zohlednit. |
| --- | --- |

1.2

Mezinárodní unie silniční dopravy (IRU) a Evropská federace pracovníků v dopravě (EFT) formulovaly společná kritéria, která jsou realizovatelná a vítána a která je třeba při výstavbě těchto odpočívadel zohlednit.

| 1.3 | EHSV vítá iniciativu Evropského parlamentu, kterou podpořila Evropská komise. Cílem této iniciativy je vytvořit pilotní projekt, který by zahrnoval studii proveditelnosti a poskytl počáteční podporu pro vytvoření bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání. |
| --- | --- |

1.3

EHSV vítá iniciativu Evropského parlamentu, kterou podpořila Evropská komise. Cílem této iniciativy je vytvořit pilotní projekt, který by zahrnoval studii proveditelnosti a poskytl počáteční podporu pro vytvoření bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání.

Výbor doporučuje, aby:

| 1.4 | Komise zahrnula otázku bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání do návrhu a spolufinancování transevropských silničních sítí; |
| --- | --- |

1.4

Komise zahrnula otázku bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání do návrhu a spolufinancování transevropských silničních sítí;

| 1.5 | totéž platí při schvalování projektů týkajících se silniční infrastruktury, jež jsou spolufinancovány v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj. Evropská investiční banka by při poskytování úvěrů na silniční infrastrukturu měla jednat stejně; |
| --- | --- |

1.5

totéž platí při schvalování projektů týkajících se silniční infrastruktury, jež jsou spolufinancovány v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj. Evropská investiční banka by při poskytování úvěrů na silniční infrastrukturu měla jednat stejně;

| 1.6 | členské státy zvážily tuto otázku v rámci provádění akčního plánu pro bezpečnost silničního provozu;
  (poznámka: Vzhledem k těmto třem návrhům je nutné věnovat zvláštní pozornost skutečnosti, že je zapotřebí více zařízení k odpočinku pro řidiče z povolání zejména z toho důvodu, že doprava mezi „starými“ a „novými“ členskými státy neustále roste.) |
| --- | --- |

1.6

členské státy zvážily tuto otázku v rámci provádění akčního plánu pro bezpečnost silničního provozu;

(poznámka: Vzhledem k těmto třem návrhům je nutné věnovat zvláštní pozornost skutečnosti, že je zapotřebí více zařízení k odpočinku pro řidiče z povolání zejména z toho důvodu, že doprava mezi „starými“ a „novými“ členskými státy neustále roste.)

| 1.7 | Komise do dubna 2009 posoudila úlohu, kterou by EU mohla sehrát ve vydávání právních předpisů zabývajících se důležitými aspekty této otázky a ve vytváření právně nevynutitelných předpisů (soft law) v oblastech, které primárně spadají do pravomoci členských států. To by po dokončení pilotního projektu uvedeného níže v odstavcích 2.9, 2.10 a 2.11 Komisi a členským státům mělo umožnit učinit rychlé a koordinované kroky. Toto posouzení by mělo proběhnout v souladu s článkem 71 Smlouvy, mělo by však zároveň brát v úvahu souvislost mezi opatřeními týkajícími se pracovní doby, zdraví a bezpečnosti pracovníků. Tato kategorie by mohla zahrnovat opatření týkající se bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání; |
| --- | --- |

1.7

Komise do dubna 2009 posoudila úlohu, kterou by EU mohla sehrát ve vydávání právních předpisů zabývajících se důležitými aspekty této otázky a ve vytváření právně nevynutitelných předpisů (soft law) v oblastech, které primárně spadají do pravomoci členských států. To by po dokončení pilotního projektu uvedeného níže v odstavcích 2.9, 2.10 a 2.11 Komisi a členským státům mělo umožnit učinit rychlé a koordinované kroky. Toto posouzení by mělo proběhnout v souladu s článkem 71 Smlouvy, mělo by však zároveň brát v úvahu souvislost mezi opatřeními týkajícími se pracovní doby, zdraví a bezpečnosti pracovníků. Tato kategorie by mohla zahrnovat opatření týkající se bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání;

| 1.8 | Komise do tohoto úkolu plně zapojila sociální partnery; |
| --- | --- |

1.8

Komise do tohoto úkolu plně zapojila sociální partnery;

| 1.9 | Komise zkoumá, jak by mohla posílit iniciativy organizované občanské společnosti v oblasti bezpečných parkovišť a pomoci je realizovat a dále podpořit zainteresované organizace, aby svým členům pomohly optimálně využívat stávající a nově vybudovaná odpočívadla. Komise by jim např. mohla pomoci doplňovat a zlepšovat informace o odpočívadlech a zajistit lepší přístup, i online, k těmto informacím pro jejich členy. Dalším příkladem by mohl být systém certifikací bezpečných parkovišť (s využitím společných kritérií IRU a ETF) a systém denně aktualizovaných informací o volných parkovacích místech. Společně s členskými státy a zainteresovanými organizacemi by Komise mohla vypracovat metody včasného informování řidičů. |
| --- | --- |

1.9

Komise zkoumá, jak by mohla posílit iniciativy organizované občanské společnosti v oblasti bezpečných parkovišť a pomoci je realizovat a dále podpořit zainteresované organizace, aby svým členům pomohly optimálně využívat stávající a nově vybudovaná odpočívadla. Komise by jim např. mohla pomoci doplňovat a zlepšovat informace o odpočívadlech a zajistit lepší přístup, i online, k těmto informacím pro jejich členy. Dalším příkladem by mohl být systém certifikací bezpečných parkovišť (s využitím společných kritérií IRU a ETF) a systém denně aktualizovaných informací o volných parkovacích místech. Společně s členskými státy a zainteresovanými organizacemi by Komise mohla vypracovat metody včasného informování řidičů.

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Evropská politika bezpečnosti silničního provozu, včetně třetího Evropského akčního programu pro bezpečnost silničního provozu (2003) a Evropského akčního programu pro bezpečnost silničního provozu – zprávy v polovině období (2006), byly zaměřeny na cílovou skupinu, jež zahrnovala mimo jiné motocyklisty, chodce a mladé lidi, ale i řidiče z povolání. Komise však opomněla několik důležitých otázek, z nichž jedna je v očích sociálních partnerů dokonce klíčová. Jedná se o odpočívadla pro řidiče z povolání, která jsou součástí bezpečnosti silniční infrastruktury. Především tedy o bezpečná odpočívadla. |
| --- | --- |

2.1

Evropská politika bezpečnosti silničního provozu, včetně třetího Evropského akčního programu pro bezpečnost silničního provozu (2003) a Evropského akčního programu pro bezpečnost silničního provozu – zprávy v polovině období (2006), byly zaměřeny na cílovou skupinu, jež zahrnovala mimo jiné motocyklisty, chodce a mladé lidi, ale i řidiče z povolání. Komise však opomněla několik důležitých otázek, z nichž jedna je v očích sociálních partnerů dokonce klíčová. Jedná se o odpočívadla pro řidiče z povolání, která jsou součástí bezpečnosti silniční infrastruktury. Především tedy o bezpečná odpočívadla.

| 2.2 | Proč je tato otázka tak významná? Odpovědí na tuto otázku mohou být nejméně tři dobré důvody. |
| --- | --- |

2.2

Proč je tato otázka tak významná? Odpovědí na tuto otázku mohou být nejméně tři dobré důvody.

| 2.3 | Za prvé je to otázka bezpečnosti silničního provozu. Nedávno vstoupilo v platnost nové nařízení č. 561/2006 o době řízení a odpočinku. Toto nařízení v článku 12 (1) nepřímo uznává význam dostatečného počtu bezpečných zařízení podél sítě dálnic v EU, která jsou určena k odpočinku pro řidiče z povolání. Kromě této úvahy, která se vztahuje k regulaci na úrovni EU, je třeba uvést také vnitrostátní právní předpisy zakazující v některých členských státech během víkendů pohyb těžkých nákladních vozidel. To vyžaduje lepší informace od členských států a lepší vzájemnou koordinaci. |
| --- | --- |

2.3

Za prvé je to otázka bezpečnosti silničního provozu. Nedávno vstoupilo v platnost nové nařízení č. 561/2006 o době řízení a odpočinku. Toto nařízení v článku 12 (1) nepřímo uznává význam dostatečného počtu bezpečných zařízení podél sítě dálnic v EU, která jsou určena k odpočinku pro řidiče z povolání. Kromě této úvahy, která se vztahuje k regulaci na úrovni EU, je třeba uvést také vnitrostátní právní předpisy zakazující v některých členských státech během víkendů pohyb těžkých nákladních vozidel. To vyžaduje lepší informace od členských států a lepší vzájemnou koordinaci.

| 2.4 | Za druhé je to rozsah trestné činnosti v silniční nákladní dopravě. Ačkoli jsou statistické údaje shromážděné v členských státech v některých ohledech nedostatečné a obtížně srovnatelné, zdá se, že počet krádeží (kamionů a nákladu) a útoků na řidiče roste. Z různých zdrojů vyplývá, že v mezinárodní silniční dopravě dochází asi ke 40 % trestných činů na parkovištích u dálnic. Studie, kterou v současné době vypracovává Evropská konference ministrů dopravy a Mezinárodní unie silniční dopravy, brzy poskytne aktuální údaje vypovídající o útocích na řidiče z povolání a o násilí na nich, k nimž dochází na odpočívadlech. |
| --- | --- |

2.4

Za druhé je to rozsah trestné činnosti v silniční nákladní dopravě. Ačkoli jsou statistické údaje shromážděné v členských státech v některých ohledech nedostatečné a obtížně srovnatelné, zdá se, že počet krádeží (kamionů a nákladu) a útoků na řidiče roste. Z různých zdrojů vyplývá, že v mezinárodní silniční dopravě dochází asi ke 40 % trestných činů na parkovištích u dálnic. Studie, kterou v současné době vypracovává Evropská konference ministrů dopravy a Mezinárodní unie silniční dopravy, brzy poskytne aktuální údaje vypovídající o útocích na řidiče z povolání a o násilí na nich, k nimž dochází na odpočívadlech.

| 2.4.1 | Parlament nedávno (květen 2007) publikoval studii s názvem Organizované krádeže nákladních vozidel a nákladů v EU (2), která odhaduje, že výše škod způsobených krádežemi dosahuje více než 8,2 mld. EUR, což představuje 6,72 EUR na jednu jízdu. Podle této studie se stane každý rok na dálnicích EU přibližně 9 000 řidičů z povolání obětí takové dopravní trestné činnosti. |
| --- | --- |

2.4.1

Parlament nedávno (květen 2007) publikoval studii s názvem Organizované krádeže nákladních vozidel a nákladů v EU (2), která odhaduje, že výše škod způsobených krádežemi dosahuje více než 8,2 mld. EUR, což představuje 6,72 EUR na jednu jízdu. Podle této studie se stane každý rok na dálnicích EU přibližně 9 000 řidičů z povolání obětí takové dopravní trestné činnosti.

| 2.5 | A za třetí je nutné brát v úvahu zdraví a bezpečnost řidičů kamionů. Unavený řidič je z hlediska bezpečnosti silničního provozu přítěží. Omezení doby řízení je však v dopravní politice důležité především s ohledem na hospodářskou soutěž. Samotnému tomuto aspektu je v platných právních předpisech připisován v nejlepším případě jen velmi malý význam. |
| --- | --- |

2.5

A za třetí je nutné brát v úvahu zdraví a bezpečnost řidičů kamionů. Unavený řidič je z hlediska bezpečnosti silničního provozu přítěží. Omezení doby řízení je však v dopravní politice důležité především s ohledem na hospodářskou soutěž. Samotnému tomuto aspektu je v platných právních předpisech připisován v nejlepším případě jen velmi malý význam.

| 2.6 | Existují však i jiné otázky. Například řidiči z povolání řídící vozidla, jejichž váha nedosahuje 3,5 tuny, nepodléhají evropským právním předpisům upravujícím omezovače rychlosti a dobu řízení a odpočinku. A to i navzdory tomu, že neustále roste množství dopravy, pro niž se využívá tento druh vozidel, včetně dopravy velmi cenného nákladu, a navzdory skutečnosti, že narůstá množství nehod, jichž jsou tato vozidla účastníky. |
| --- | --- |

2.6

Existují však i jiné otázky. Například řidiči z povolání řídící vozidla, jejichž váha nedosahuje 3,5 tuny, nepodléhají evropským právním předpisům upravujícím omezovače rychlosti a dobu řízení a odpočinku. A to i navzdory tomu, že neustále roste množství dopravy, pro niž se využívá tento druh vozidel, včetně dopravy velmi cenného nákladu, a navzdory skutečnosti, že narůstá množství nehod, jichž jsou tato vozidla účastníky.

| 2.7 | Dále je to celá otázka usnadnění uplatňování sociálních prvků v právních předpisech vztahujících se na řidiče nákladních vozidel, které se dosud nevěnovala dostatečná pozornost. |
| --- | --- |

2.7

Dále je to celá otázka usnadnění uplatňování sociálních prvků v právních předpisech vztahujících se na řidiče nákladních vozidel, které se dosud nevěnovala dostatečná pozornost.

| 2.8 | Bezpečná parkoviště nacházející se u dálnic v EU v přiměřených vzdálenostech od sebe by navíc mohla mít také pozitivní dopad na životní prostředí a mohla by přispět k lepšímu toku dopravy. |
| --- | --- |

2.8

Bezpečná parkoviště nacházející se u dálnic v EU v přiměřených vzdálenostech od sebe by navíc mohla mít také pozitivní dopad na životní prostředí a mohla by přispět k lepšímu toku dopravy.

| 2.9 | Právě probíhá diskuse o významu bezpečných míst, kde si řidiči z povolání mohou odpočinout. Hlavní část diskuse tvoří nedávná žádost zaměstnavatelů a odborových organizací působících v tomto odvětví, Mezinárodní unie silniční dopravy (IRU) a Evropské federace pracovníků v dopravě (EFT). Tato žádost byla (v roce 2006) adresována národním, regionálním a místním orgánům v členských státech a jejím cílem bylo vytvoření dostatečného množství těchto zařízení, jež splňují řadu společně stanovených kritérií. |
| --- | --- |

2.9

Právě probíhá diskuse o významu bezpečných míst, kde si řidiči z povolání mohou odpočinout. Hlavní část diskuse tvoří nedávná žádost zaměstnavatelů a odborových organizací působících v tomto odvětví, Mezinárodní unie silniční dopravy (IRU) a Evropské federace pracovníků v dopravě (EFT). Tato žádost byla (v roce 2006) adresována národním, regionálním a místním orgánům v členských státech a jejím cílem bylo vytvoření dostatečného množství těchto zařízení, jež splňují řadu společně stanovených kritérií.

| 2.10 | V Parlamentu bylo součástí diskuse o novém nařízení č. 561/2006 téma bezpečných parkovišť. Zvláštní pozornost byla věnována otázce trestné činnosti v silniční nákladní dopravě. Z iniciativy Parlamentu, kterou podpořila Evropská komise, byl rozpočet ve výši 5,5 mil. eur vyčleněn na pilotní projekt. Tento projekt nyní probíhá. Zahrnuje studie proveditelnosti a poskytuje počáteční podporu pro vytvoření bezpečných parkovišť. |
| --- | --- |

2.10

V Parlamentu bylo součástí diskuse o novém nařízení č. 561/2006 téma bezpečných parkovišť. Zvláštní pozornost byla věnována otázce trestné činnosti v silniční nákladní dopravě. Z iniciativy Parlamentu, kterou podpořila Evropská komise, byl rozpočet ve výši 5,5 mil. eur vyčleněn na pilotní projekt. Tento projekt nyní probíhá. Zahrnuje studie proveditelnosti a poskytuje počáteční podporu pro vytvoření bezpečných parkovišť.

| 2.11 | Evropská komise si v roce 2006 nechala vypracovat studii o proveditelnosti vytvoření sítě bezpečných parkovišť pro provozovatele silniční dopravy v rámci transevropské silniční sítě (Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network), která byla dokončena na počátku roku 2007 (3). |
| --- | --- |

2.11

Evropská komise si v roce 2006 nechala vypracovat studii o proveditelnosti vytvoření sítě bezpečných parkovišť pro provozovatele silniční dopravy v rámci transevropské silniční sítě (Study on the feasibility of organising a network of secured parking areas for road transport operators on the Trans European Road Network), která byla dokončena na počátku roku 2007 (3).

| 2.12 | Počáteční podpora byla poskytnuta pěti modelovým projektům. Hlavními cíli je definovat obecné požadavky na bezpečná parkoviště a alespoň ve dvou členských státech několik nových bezpečných parkovišť vybudovat. Ke klíčovým otázkám, jež je třeba přezkoumat, patří modely pro partnerství veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

2.12

Počáteční podpora byla poskytnuta pěti modelovým projektům. Hlavními cíli je definovat obecné požadavky na bezpečná parkoviště a alespoň ve dvou členských státech několik nových bezpečných parkovišť vybudovat. Ke klíčovým otázkám, jež je třeba přezkoumat, patří modely pro partnerství veřejného a soukromého sektoru.

| 2.13 | Evropská komise pilotní projekt vyhodnotí okamžitě po jeho dokončení plánovaného do dubna 2009. Zapojí subjekty, jichž se toto vyhodnocení přímo týká, stejně jako je zapojí již v průběhu realizace tohoto projektu. Je možné, že v roce 2009 Komise předloží politické návrhy (zahrnující právní předpisy, právně nevynutitelné předpisy (soft law), koordinaci, výměnu osvědčených postupů atd.) opírající se o toto vyhodnocení. |
| --- | --- |

2.13

Evropská komise pilotní projekt vyhodnotí okamžitě po jeho dokončení plánovaného do dubna 2009. Zapojí subjekty, jichž se toto vyhodnocení přímo týká, stejně jako je zapojí již v průběhu realizace tohoto projektu. Je možné, že v roce 2009 Komise předloží politické návrhy (zahrnující právní předpisy, právně nevynutitelné předpisy (soft law), koordinaci, výměnu osvědčených postupů atd.) opírající se o toto vyhodnocení.

| 2.14 | Parlament dále vyčlenil v rozpočtu na rok 2007 částku dva miliony eur na vývoj systému certifikací bezpečných parkovišť. |
| --- | --- |

2.14

Parlament dále vyčlenil v rozpočtu na rok 2007 částku dva miliony eur na vývoj systému certifikací bezpečných parkovišť.

| 2.15 | EHSV se otázkou bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání zabýval nedávno krátce ve svém stanovisku TEN 217 (4) a ve stanovisku TEN/270 (5). |
| --- | --- |

2.15

EHSV se otázkou bezpečných parkovišť pro řidiče z povolání zabýval nedávno krátce ve svém stanovisku TEN 217 (4) a ve stanovisku TEN/270 (5).

| 2.16 | Otázkou dostupnosti parkovacích míst se zabývá rovněž Parlament ve své zprávě o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury (2006/0182(COD), předběžná verze) ze dne 20. března 2007. |
| --- | --- |

2.16

Otázkou dostupnosti parkovacích míst se zabývá rovněž Parlament ve své zprávě o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury (2006/0182(COD), předběžná verze) ze dne 20. března 2007.

3.   Zvláštní připomínky

| 3.1 | Výbor se domnívá, že Komise při stanovení pravidel pro dobu řízení a odpočinku zároveň převzala odpovědnost za to, že řidičům z povolání umožní tato pravidla plnit. To znamená, že u hlavních evropských dálnic musejí být k dispozici vhodná parkoviště v takových vzdálenostech od sebe, aby si řidiči, kdykoli potřebují, mohli odpočinout tak, jak jim je uloženo. |
| --- | --- |

3.1

Výbor se domnívá, že Komise při stanovení pravidel pro dobu řízení a odpočinku zároveň převzala odpovědnost za to, že řidičům z povolání umožní tato pravidla plnit. To znamená, že u hlavních evropských dálnic musejí být k dispozici vhodná parkoviště v takových vzdálenostech od sebe, aby si řidiči, kdykoli potřebují, mohli odpočinout tak, jak jim je uloženo.

| 3.2 | Mezinárodní unie silniční dopravy a Evropská federace pracovníků v dopravě v březnu 2006 vytvořily kritéria těchto vhodných parkovišť, která jsou realizovatelná a vítána. Tato kritéria adekvátně odrážejí několik politických doporučení uvedených ve studii o proveditelnosti zmíněné výše v odstavci 2.10. Kritéria se týkají dvou typů odpočívadel, jeden poskytující nejzákladnější služby a druhý vyžadující více povinných zařízení pro vytvoření strategického centrálního parkoviště. IRU a ETF dále navrhly jiná zařízení či služby. Zřizovatelům odpočívadel by se velmi doporučovalo je zřídit nebo jejich zřízení v závislosti na dostatečné poptávce zvážit. Výbor zastává názor, že kritéria odrážejí vhodnou vyváženost faktorů bezpečnosti na silnicích, bezpečnosti řidiče a nákladu, bezpečnosti s ohledem na výkon povolání a zdraví řidičů. |
| --- | --- |

3.2

Mezinárodní unie silniční dopravy a Evropská federace pracovníků v dopravě v březnu 2006 vytvořily kritéria těchto vhodných parkovišť, která jsou realizovatelná a vítána. Tato kritéria adekvátně odrážejí několik politických doporučení uvedených ve studii o proveditelnosti zmíněné výše v odstavci 2.10. Kritéria se týkají dvou typů odpočívadel, jeden poskytující nejzákladnější služby a druhý vyžadující více povinných zařízení pro vytvoření strategického centrálního parkoviště. IRU a ETF dále navrhly jiná zařízení či služby. Zřizovatelům odpočívadel by se velmi doporučovalo je zřídit nebo jejich zřízení v závislosti na dostatečné poptávce zvážit. Výbor zastává názor, že kritéria odrážejí vhodnou vyváženost faktorů bezpečnosti na silnicích, bezpečnosti řidiče a nákladu, bezpečnosti s ohledem na výkon povolání a zdraví řidičů.

| 3.3 | V současné době je ve „starých“ i „nových“ členských státech EU nedostatek parkovišť, která by splňovala kritéria IRU/ETF. Ve střední a východní Evropě by tato parkoviště měla být zahrnuta do plánování a výstavby nových dálnic. Zvláštní pozornost by se měla věnovat hraničním přechodům na vnějších hranicích EU, kde se řidiči často setkávají s dlouhou čekací dobou. |
| --- | --- |

3.3

V současné době je ve „starých“ i „nových“ členských státech EU nedostatek parkovišť, která by splňovala kritéria IRU/ETF. Ve střední a východní Evropě by tato parkoviště měla být zahrnuta do plánování a výstavby nových dálnic. Zvláštní pozornost by se měla věnovat hraničním přechodům na vnějších hranicích EU, kde se řidiči často setkávají s dlouhou čekací dobou.

| 3.4 | Evropská komise a členské státy by se touto situací měly naléhavě zabývat a zohlednit přitom své příslušné povinnosti a pravomoci. Výbor se zájmem sleduje iniciativy Parlamentu a Komise a doufá, že brzy povedou k činnostem Komise a členských států souvisejícím s přípravou politik, jež je třeba vytvořit po ukončení pilotních projektů uvedených výše v odstavci 2.11. |
| --- | --- |

3.4

Evropská komise a členské státy by se touto situací měly naléhavě zabývat a zohlednit přitom své příslušné povinnosti a pravomoci. Výbor se zájmem sleduje iniciativy Parlamentu a Komise a doufá, že brzy povedou k činnostem Komise a členských států souvisejícím s přípravou politik, jež je třeba vytvořit po ukončení pilotních projektů uvedených výše v odstavci 2.11.

| 3.5 | Výbor s potěšením konstatuje, že organizovaná občanská společnost, především sociální partneři v odvětví silniční dopravy, se otázkou bezpečných parkovišť zabývají konstruktivně a konkrétně. Vybízí Komisi, aby prozkoumala, jak by mohli posílit tuto iniciativu a pomoci ji realizovat a dále podpořit zainteresované organizace, aby svým členům pomohly optimálně využívat stávající a nově vybudovaná odpočívadla. Komise by jim např. mohla pomoci doplňovat a zlepšovat informace o odpočívadlech a zajistit lepší přístup, i online, k těmto informacím pro jejich členy. Dalším příkladem by mohl být systém denně aktualizovaných informací o volných parkovacích místech. Společně s členskými státy a zainteresovanými organizacemi by Komise mohla vypracovat metody včasného informování řidičů. |
| --- | --- |

3.5

Výbor s potěšením konstatuje, že organizovaná občanská společnost, především sociální partneři v odvětví silniční dopravy, se otázkou bezpečných parkovišť zabývají konstruktivně a konkrétně. Vybízí Komisi, aby prozkoumala, jak by mohli posílit tuto iniciativu a pomoci ji realizovat a dále podpořit zainteresované organizace, aby svým členům pomohly optimálně využívat stávající a nově vybudovaná odpočívadla. Komise by jim např. mohla pomoci doplňovat a zlepšovat informace o odpočívadlech a zajistit lepší přístup, i online, k těmto informacím pro jejich členy. Dalším příkladem by mohl být systém denně aktualizovaných informací o volných parkovacích místech. Společně s členskými státy a zainteresovanými organizacemi by Komise mohla vypracovat metody včasného informování řidičů.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Článek 12: Řidič se může odchýlit od článků 6 až 9 pouze v míře nezbytné pro dojetí na vhodné místo zastávky tak, aby zajistil bezpečnost osob, vozidla, které řídí, nebo jeho nákladu, pokud neohrozí bezpečnost provozu na pozemních komunikacích. Řidič uvede důvod odchylky ručně na záznamovém listu záznamového zařízení, na výtisku ze záznamového zařízení nebo ve svém pracovním plánu nejpozději po dojetí na vhodné místo zastávky.

1

(2)  Prozatímní znění, 3.5.2007 IP/B/TRAN/IC/2006-194. Studii realizoval NEA Transport Research Training na žádost výboru Doprava a cestovní ruch Evropského parlamentu.

2

(3)  NEA Transport Research Training, Rijswijk, Nizozemsko, leden 2007.

3

(4)  Stanovisko k tématu Dopravní bezpečnost, CESE 1488/2005 ze dne 14.12.2005, viz odst. 3.10. Úř. věst. C 65, 17.3.2006.

4

(5)  Stanovisko o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury, CESE 613/2007, ze dne 26.4.2007, viz odst. 4.8.

5

---

| 27.7.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 175/91

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Budoucí právní předpisy pro přístupnost elektronických technologií

(2007/C 175/22)

Dne 26. února 2007 se Evropská komise, v souladu s článkem 262 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci Budoucí právní předpisy pro přístupnost elektronických technologií.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. května 2007. Zpravodajem byl pan HERNANDEZ BATALLER.

Na 436. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. května 2007 (jednání ze dne 30. května 2007), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 136 hlasy pro, 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV podporuje činnost, kterou vede Komise v souvislosti s přístupností elektronických technologií, a vyzývá ji k tomu, aby postupovala v zahájené cestě, avšak vzhledem k silnému zájmu, jakému se těší toto téma, si vyhrazuje možnost přijmout doplňující stanovisko. |
| --- | --- |

1.1

EHSV podporuje činnost, kterou vede Komise v souvislosti s přístupností elektronických technologií, a vyzývá ji k tomu, aby postupovala v zahájené cestě, avšak vzhledem k silnému zájmu, jakému se těší toto téma, si vyhrazuje možnost přijmout doplňující stanovisko.

| 1.2 | EHSV je toho názoru, že Komise musí přistoupit k řadě kroků na úrovni Společenství, jejichž smyslem bude:






  — | posílit stávající legislativu, aby byla koherentnější a závazná a zamezilo se tak nerovnostem a rozdílům, jež v současnosti mezi jednotlivými členskými státy existují především v oblasti elektronické komunikace (zejména všeobecné služby) a trhu veřejných zakázek; posílit rovněž společné právní normy přijetím nových nadnárodních ustanovení na základě čl. 13 a 95 Smlouvy, jež by stanovila povinnosti spojené s přístupností jakožto povinnosti veřejné služby; |
| --- | --- | --- |

1.2

EHSV je toho názoru, že Komise musí přistoupit k řadě kroků na úrovni Společenství, jejichž smyslem bude:

—

posílit stávající legislativu, aby byla koherentnější a závazná a zamezilo se tak nerovnostem a rozdílům, jež v současnosti mezi jednotlivými členskými státy existují především v oblasti elektronické komunikace (zejména všeobecné služby) a trhu veřejných zakázek; posílit rovněž společné právní normy přijetím nových nadnárodních ustanovení na základě čl. 13 a 95 Smlouvy, jež by stanovila povinnosti spojené s přístupností jakožto povinnosti veřejné služby;

| — | rozšířit přístupnost elektronických technologií horizontálně na ostatní evropské politiky; |
| --- | --- |

—

rozšířit přístupnost elektronických technologií horizontálně na ostatní evropské politiky;

| — | přijmout nezávazná opatření ve věci přístupnosti elektronických technologií, jež by zlepšila kvalitu života starších osob a postižených. |
| --- | --- |

—

přijmout nezávazná opatření ve věci přístupnosti elektronických technologií, jež by zlepšila kvalitu života starších osob a postižených.

| 1.3 | Zapojení organizací organizované občanské společnosti je důležité pro provádění náležité politiky přístupnosti elektronických technologií prostřednictvím doprovodných opatření, například v souvislosti s kodexy chování či společnou regulací. |
| --- | --- |

1.3

Zapojení organizací organizované občanské společnosti je důležité pro provádění náležité politiky přístupnosti elektronických technologií prostřednictvím doprovodných opatření, například v souvislosti s kodexy chování či společnou regulací.

| 1.4 | Podpůrná opatření by se měla zaměřit na oblasti, které usnadní postiženým osobám a starším osobám přístupnost k informační společnosti a seznámí je s používáním nových technologií jako s ideálním prostředkem pro dosažení společenské integrace, zamezení digitálního vyloučení a zlepšení jejich kvality života. |
| --- | --- |

1.4

Podpůrná opatření by se měla zaměřit na oblasti, které usnadní postiženým osobám a starším osobám přístupnost k informační společnosti a seznámí je s používáním nových technologií jako s ideálním prostředkem pro dosažení společenské integrace, zamezení digitálního vyloučení a zlepšení jejich kvality života.

| 1.5 | Veřejné orgány členských států by podle nadnárodních doporučujících instrukcí měly přijmout libovolná podpůrná opatření určená k financování organizací starších osob a postižených, aby se zasadily o zapojení těchto osob do digitálního světa a usnadnily jim do něj přístup. |
| --- | --- |

1.5

Veřejné orgány členských států by podle nadnárodních doporučujících instrukcí měly přijmout libovolná podpůrná opatření určená k financování organizací starších osob a postižených, aby se zasadily o zapojení těchto osob do digitálního světa a usnadnily jim do něj přístup.

2.   Úvod

| 2.1 | Komise požádala EHSV prostřednictvím dopisu o vypracování průzkumného stanoviska k „budoucímu právnímu rámci pro přístupnost elektronických technologií“ se zvláštním ohledem na starší osoby.
  Překonávání překážek a technických obtíží, jimž čelí a jimiž trpí postižení a další skupiny, když se snaží stejně jako ostatní zapojit do informační společnosti, vešlo ve známost jako „přístupnost elektronických technologií“. Tento pojem je součástí širšího pojmu „e-inkluze“ (začlenění občanů do informační společnosti), který se zabývá též dalšími typy překážek – povahy ekonomické, geografické či související se vzděláním. |
| --- | --- |

2.1

Komise požádala EHSV prostřednictvím dopisu o vypracování průzkumného stanoviska k „budoucímu právnímu rámci pro přístupnost elektronických technologií“ se zvláštním ohledem na starší osoby.

Překonávání překážek a technických obtíží, jimž čelí a jimiž trpí postižení a další skupiny, když se snaží stejně jako ostatní zapojit do informační společnosti, vešlo ve známost jako „přístupnost elektronických technologií“. Tento pojem je součástí širšího pojmu „e-inkluze“ (začlenění občanů do informační společnosti), který se zabývá též dalšími typy překážek – povahy ekonomické, geografické či související se vzděláním.

| 2.2 | Cílem je především nalézt typ předpisů odvozeného práva, na jehož základě bude EU směřovat k uskutečnění cíle, jakým je vytvoření společnosti otevřené plnému sociálnímu začlenění v současném kontextu rychlé hospodářské a sociální restrukturalizace. |
| --- | --- |

2.2

Cílem je především nalézt typ předpisů odvozeného práva, na jehož základě bude EU směřovat k uskutečnění cíle, jakým je vytvoření společnosti otevřené plnému sociálnímu začlenění v současném kontextu rychlé hospodářské a sociální restrukturalizace.

| 2.3 | Nemůže být sporu o zakotvení tohoto normativního návrhu v právních základech vyjadřujících evropské hodnoty a zásady, jakými jsou např. článek 13 Smlouvy či specifické odkazy na podíl „všech obyvatel“ na demokratickém životě a sociálním pokroku, které jsou obsaženy ve druhém a čtvrtém odstavci preambule Smlouvy o Ústavě pro Evropu a mimo jiné v jejích článcích I-3-3, II-81 a II-86. |
| --- | --- |

2.3

Nemůže být sporu o zakotvení tohoto normativního návrhu v právních základech vyjadřujících evropské hodnoty a zásady, jakými jsou např. článek 13 Smlouvy či specifické odkazy na podíl „všech obyvatel“ na demokratickém životě a sociálním pokroku, které jsou obsaženy ve druhém a čtvrtém odstavci preambule Smlouvy o Ústavě pro Evropu a mimo jiné v jejích článcích I-3-3, II-81 a II-86.

| 2.4 | Taktéž související postoje a rozhodnutí institucí a orgánů EU jsou již dostatečně početné a navzdory jejich rozptýlenosti přispívají k postupnému nastavení politik Společenství, jež se snaží proaktivně zamezit jakékoli diskriminaci a zajistit přístupnost digitálních technologií:






  — | usnesení Rady ze dne 2. prosince 2002„o přístupnosti elektronických technologií pro postižené“ vyzývá Komisi, aby využila možností informační společnosti pro postižené, zejména aby přistoupila k odstranění překážek všeho druhu; |
| --- | --- | --- |

2.4

Taktéž související postoje a rozhodnutí institucí a orgánů EU jsou již dostatečně početné a navzdory jejich rozptýlenosti přispívají k postupnému nastavení politik Společenství, jež se snaží proaktivně zamezit jakékoli diskriminaci a zajistit přístupnost digitálních technologií:

—

usnesení Rady ze dne 2. prosince 2002„o přístupnosti elektronických technologií pro postižené“ vyzývá Komisi, aby využila možností informační společnosti pro postižené, zejména aby přistoupila k odstranění překážek všeho druhu;

| — | Rada ve složení pro telekomunikace vyjádřila, že je nezbytné zlepšit přístupnost elektronických technologií v Evropě (1) a Rada ve složení pro sociální záležitosti ve svém usnesení o přístupnosti elektronických technologií z roku 2003 (2) vyzvala členské státy, aby přijaly nezbytná opatření, která by vedla ke vzniku společnosti založené na znalostech, jež by byla otevřená, inkluzivní a přístupná všem občanům. |
| --- | --- |

—

Rada ve složení pro telekomunikace vyjádřila, že je nezbytné zlepšit přístupnost elektronických technologií v Evropě (1) a Rada ve složení pro sociální záležitosti ve svém usnesení o přístupnosti elektronických technologií z roku 2003 (2) vyzvala členské státy, aby přijaly nezbytná opatření, která by vedla ke vzniku společnosti založené na znalostech, jež by byla otevřená, inkluzivní a přístupná všem občanům.

| 2.4.1 | Komise vydala v roce 2005 sdělení „i-2010“ (3), kterým vytvořila nový strategický rámec pro evropskou informační společnost, a později vydala sdělení o přístupnosti elektronických technologií (4), v němž navrhla soubor politických iniciativ na podporu přístupnosti elektronických technologií. |
| --- | --- |

2.4.1

Komise vydala v roce 2005 sdělení „i-2010“ (3), kterým vytvořila nový strategický rámec pro evropskou informační společnost, a později vydala sdělení o přístupnosti elektronických technologií (4), v němž navrhla soubor politických iniciativ na podporu přístupnosti elektronických technologií.

| 2.4.2 | Toto sdělení o přístupnosti elektronických či digitálních technologií se soustředilo na tři hlavní přístupy ke zpracování otázky:






  — | podpořit, aby byly nastoleny požadavky na přístupnost při přidělování veřejných zakázek, |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Toto sdělení o přístupnosti elektronických či digitálních technologií se soustředilo na tři hlavní přístupy ke zpracování otázky:

—

podpořit, aby byly nastoleny požadavky na přístupnost při přidělování veřejných zakázek,

| — | zajistit certifikaci přístupnosti, |
| --- | --- |

—

zajistit certifikaci přístupnosti,

| — | zlepšit používání platné legislativy. |
| --- | --- |

—

zlepšit používání platné legislativy.

Po dvou letech od vydání sdělení Komise se mělo zjistit, zda je třeba přijmout doplňující opatření, pokud by to bylo nutné.

| 2.4.3 | Výbor přijal své stanovisko k uvedenému sdělení (5) a věnoval se otázkám, jež se týkaly harmonizace norem a interoperability, veřejných zakázek, certifikací a testování třetí stranou versus vlastní prohlášení, použití právních předpisů, integrace, přístupnosti k internetu, legislativy a nového strategického rámce pro informační společnost. |
| --- | --- |

2.4.3

Výbor přijal své stanovisko k uvedenému sdělení (5) a věnoval se otázkám, jež se týkaly harmonizace norem a interoperability, veřejných zakázek, certifikací a testování třetí stranou versus vlastní prohlášení, použití právních předpisů, integrace, přístupnosti k internetu, legislativy a nového strategického rámce pro informační společnost.

| 2.5 | Nedávné usnesení Rady ze dne 22. března 2007 týkající se „strategie pro bezpečnou informační společnost v Evropě“ zdůrazňuje v bodě šest, že „je třeba brát zvláštní ohled na uživatele se zvláštními potřebami nebo s nízkým povědomím o otázkách bezpečnosti sítí a informací“; mezi ně patří starší osoby a postižení. |
| --- | --- |

2.5

Nedávné usnesení Rady ze dne 22. března 2007 týkající se „strategie pro bezpečnou informační společnost v Evropě“ zdůrazňuje v bodě šest, že „je třeba brát zvláštní ohled na uživatele se zvláštními potřebami nebo s nízkým povědomím o otázkách bezpečnosti sítí a informací“; mezi ně patří starší osoby a postižení.

3.   Všeobecné poznámky

| 3.1 | EHSV s velkým zájmem vítá výzvu Komise k vypracování tohoto průzkumného stanoviska a poznamenává, že ačkoli obecně musí činnosti Společenství, jež se snaží o začlenění v oblasti informační společnosti, přistupovat k věci globálně, existují určité skupiny, které potřebují zvláštní pozornost, aby byly do informační společnosti začleněny náležitým způsobem, přičemž příkladem takové skupiny jsou starší osoby nebo postižení (6).
  EHSV si vzhledem k silnému zájmu, jakému se těší předmět tohoto stanoviska, vyhrazuje možnost připravit k tomuto stanovisku stanovisko doplňující. |
| --- | --- |

3.1

EHSV s velkým zájmem vítá výzvu Komise k vypracování tohoto průzkumného stanoviska a poznamenává, že ačkoli obecně musí činnosti Společenství, jež se snaží o začlenění v oblasti informační společnosti, přistupovat k věci globálně, existují určité skupiny, které potřebují zvláštní pozornost, aby byly do informační společnosti začleněny náležitým způsobem, přičemž příkladem takové skupiny jsou starší osoby nebo postižení (6).

EHSV si vzhledem k silnému zájmu, jakému se těší předmět tohoto stanoviska, vyhrazuje možnost připravit k tomuto stanovisku stanovisko doplňující.

| 3.1.1 | To je navíc v plném souladu s osmým bodem ministerského prohlášení z Rigy (7), v němž se uvádí: „K tomu, abychom se přesvědčivě zabývali elektronickou inkluzí, by se rozdíly v používání internetu průměrnými uživateli z řad obyvatel EU a jeho používáním staršími osobami, osobami s postižením, ženami, skupinami s nízkým stupněm vzdělání, nezaměstnanými a nejméně rozvinutými regiony, měly snížit o polovinu do roku 2010.“
  EHSV se domnívá, že prioritou Společenství v otázce přístupnosti elektronických technologií musí být z důvodu významných změn politické i společenské povahy, k nimž došlo v posledních letech, považování přístupu k IKT za občanské právo ve veřejných službách.
  Tato činnost Společenství musí vzhledem k přidané hodnotě, jakou má zásah Společenství, kombinovat právní nástroje na posílení stávající legislativy s doprovodnými nezávaznými opatřeními v různých politikách.
  EHSV podporuje takový zásah Společenství, a to z těchto důvodů:






  — | po sociální stránce by měl zlepšit práva občanů a po ekonomické stránce přinést výraznější úspory, zlepšit fungování vnitřního trhu, konkurenceschopnost v klíčovém odvětví a inovaci; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

To je navíc v plném souladu s osmým bodem ministerského prohlášení z Rigy (7), v němž se uvádí: „K tomu, abychom se přesvědčivě zabývali elektronickou inkluzí, by se rozdíly v používání internetu průměrnými uživateli z řad obyvatel EU a jeho používáním staršími osobami, osobami s postižením, ženami, skupinami s nízkým stupněm vzdělání, nezaměstnanými a nejméně rozvinutými regiony, měly snížit o polovinu do roku 2010.“

EHSV se domnívá, že prioritou Společenství v otázce přístupnosti elektronických technologií musí být z důvodu významných změn politické i společenské povahy, k nimž došlo v posledních letech, považování přístupu k IKT za občanské právo ve veřejných službách.

Tato činnost Společenství musí vzhledem k přidané hodnotě, jakou má zásah Společenství, kombinovat právní nástroje na posílení stávající legislativy s doprovodnými nezávaznými opatřeními v různých politikách.

EHSV podporuje takový zásah Společenství, a to z těchto důvodů:

—

po sociální stránce by měl zlepšit práva občanů a po ekonomické stránce přinést výraznější úspory, zlepšit fungování vnitřního trhu, konkurenceschopnost v klíčovém odvětví a inovaci;

| — | zdůrazňuje, že rozmanitost a roztříštěnost přístupů členských států způsobuje určité potíže, jež vyplývají zvláště z odlišné transpozice stávajících směrnic, což vyžaduje další vyjasnění, zejména v oblastech veřejných zakázek či všeobecné služby; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že rozmanitost a roztříštěnost přístupů členských států způsobuje určité potíže, jež vyplývají zvláště z odlišné transpozice stávajících směrnic, což vyžaduje další vyjasnění, zejména v oblastech veřejných zakázek či všeobecné služby;

| — | tyto činnosti by však neměly uškodit tomu, aby přijatá podpůrná opatření byla realizována co nejúčinněji. |
| --- | --- |

—

tyto činnosti by však neměly uškodit tomu, aby přijatá podpůrná opatření byla realizována co nejúčinněji.

| 3.2 | Pokud jde o právní základ norem, kterými se řídí otázky přístupnosti elektronických technologií, lze doporučit, aby se používal:






  — | jednak článek 13 Smlouvy, jenž dává Radě obecně možnost přijímat jakýkoli typ aktů Společenství pro boj proti diskriminaci; |
| --- | --- | --- |

3.2

Pokud jde o právní základ norem, kterými se řídí otázky přístupnosti elektronických technologií, lze doporučit, aby se používal:

—

jednak článek 13 Smlouvy, jenž dává Radě obecně možnost přijímat jakýkoli typ aktů Společenství pro boj proti diskriminaci;

| — | jednak by se též měl použít článek 95 Smlouvy, neboť jde o otázky, jež se zabývají vytvořením a fungováním vnitřního trhu, přičemž návrhy, které se těchto otázek týkají, by se měly zakládat na vysokém stupni ochrany. |
| --- | --- |

—

jednak by se též měl použít článek 95 Smlouvy, neboť jde o otázky, jež se zabývají vytvořením a fungováním vnitřního trhu, přičemž návrhy, které se těchto otázek týkají, by se měly zakládat na vysokém stupni ochrany.

Nic z toho by však nemělo poškodit horizontální účinek otázek souvisejících s přístupností elektronických technologií.

| 3.2.1 | Je politováníhodné, že z důvodu neplatnosti Evropské ústavní smlouvy nelze uvedené akty přijmout na základě čl. III-124-1, jenž stanovuje, že „Rada rozhoduje jednomyslně po obdržení souhlasu Evropského parlamentu“. Vzhledem k tomu, že platný článek 13 Smlouvy stanovuje pouze jednomyslné přijetí Radou „po konzultaci Evropského parlamentu“, budou připraveny o širší demokratickou rozpravu a větší legitimitu, jakou mají akty EU přijaté postupem spolurozhodování. |
| --- | --- |

3.2.1

Je politováníhodné, že z důvodu neplatnosti Evropské ústavní smlouvy nelze uvedené akty přijmout na základě čl. III-124-1, jenž stanovuje, že „Rada rozhoduje jednomyslně po obdržení souhlasu Evropského parlamentu“. Vzhledem k tomu, že platný článek 13 Smlouvy stanovuje pouze jednomyslné přijetí Radou „po konzultaci Evropského parlamentu“, budou připraveny o širší demokratickou rozpravu a větší legitimitu, jakou mají akty EU přijaté postupem spolurozhodování.

| 3.2.2 | Nicméně explicitní zmínka o tom, že Rada rozhoduje jednomyslně, je obzvláště vhodná, neboť všechny normativní akty, jichž se to týká, budou muset respektovat zásadu subsidiarity. Jednohlasná podpora vlád EU logicky účinněji zaváže dotyčné státní správy k uplatňování a vnitřnímu uspořádání těchto opatření. To rovněž znamená, že cíle uplatňovaných opatření se nebudou omezovat na odstraňování existujících překážek v této oblasti, ale navíc přispějí ke skutečné inkluzi, což odpovídá proaktivním rysům, jež musí vykazovat činnosti Společenství zakládající se na článcích 13 a 95 Smlouvy. |
| --- | --- |

3.2.2

Nicméně explicitní zmínka o tom, že Rada rozhoduje jednomyslně, je obzvláště vhodná, neboť všechny normativní akty, jichž se to týká, budou muset respektovat zásadu subsidiarity. Jednohlasná podpora vlád EU logicky účinněji zaváže dotyčné státní správy k uplatňování a vnitřnímu uspořádání těchto opatření. To rovněž znamená, že cíle uplatňovaných opatření se nebudou omezovat na odstraňování existujících překážek v této oblasti, ale navíc přispějí ke skutečné inkluzi, což odpovídá proaktivním rysům, jež musí vykazovat činnosti Společenství zakládající se na článcích 13 a 95 Smlouvy.

| 3.2.3 | V tomto smyslu by bylo vhodným normativním nástrojem nařízení, neboť to dává členským státům široký manévrovací prostor pro výběr prostředků k dosažení cílů stanovených na nadnárodní úrovni. |
| --- | --- |

3.2.3

V tomto smyslu by bylo vhodným normativním nástrojem nařízení, neboť to dává členským státům široký manévrovací prostor pro výběr prostředků k dosažení cílů stanovených na nadnárodní úrovni.

| 3.3 | Pokud jde o konkrétní náplň budoucího právního rámce Společenství, zdá se nevyhnutelné, aby do něj byly zahrnuty mimo jiné následující cíle, přičemž je třeba rozlišit mezi těmi, které budou muset mít obecný dosah a mezi cíli specifickými. |
| --- | --- |

3.3

Pokud jde o konkrétní náplň budoucího právního rámce Společenství, zdá se nevyhnutelné, aby do něj byly zahrnuty mimo jiné následující cíle, přičemž je třeba rozlišit mezi těmi, které budou muset mít obecný dosah a mezi cíli specifickými.

| 3.4 | Mezi činnosti, které by měly obecný dosah, by měly patřit následující:






  a) | podpora interoperability služeb, jež poskytují IKT na základě obecných standardů a specifikací, tak aby evropské normalizační úřady braly do úvahy přístupnost ve chvíli, kdy přijímají a vypracovávají dané normy;






  — | posílit opatření o přístupnosti elektronických technologiích ve směrnicích o elektronických sděleních, v souladu s doporučeními INCOM (Výbor pro inkluzivní komunikaci) (8), a současně podpořit přístupnost elektronických technologií v oblastech, jako je reforma směrnice o audiovizuálních službách (Televize bez hranic), jak již Výbor naznačil (9), či například směrnice o autorských právech v informační společnosti; |
| --- | --- | --- | --- |

3.4

Mezi činnosti, které by měly obecný dosah, by měly patřit následující:

a)

podpora interoperability služeb, jež poskytují IKT na základě obecných standardů a specifikací, tak aby evropské normalizační úřady braly do úvahy přístupnost ve chvíli, kdy přijímají a vypracovávají dané normy;

—

posílit opatření o přístupnosti elektronických technologiích ve směrnicích o elektronických sděleních, v souladu s doporučeními INCOM (Výbor pro inkluzivní komunikaci) (8), a současně podpořit přístupnost elektronických technologií v oblastech, jako je reforma směrnice o audiovizuálních službách (Televize bez hranic), jak již Výbor naznačil (9), či například směrnice o autorských právech v informační společnosti;

| b) | usnadnění přístupu k sítím IKT tím, že budou poskytnuta zařízení a infrastruktury terminálů evropským oblastem a regionům, které trpí digitální propastí, strukturální fondy, Fond pro rozvoj venkova a nedávno vytvořený Fond výzkumu a vývoje by měly vyhradit zvláštní položky na inkluzi, aby v roce 2010 existoval přístup k IKT na 90 procentech území EU; |
| --- | --- |

b)

usnadnění přístupu k sítím IKT tím, že budou poskytnuta zařízení a infrastruktury terminálů evropským oblastem a regionům, které trpí digitální propastí, strukturální fondy, Fond pro rozvoj venkova a nedávno vytvořený Fond výzkumu a vývoje by měly vyhradit zvláštní položky na inkluzi, aby v roce 2010 existoval přístup k IKT na 90 procentech území EU;

| c) | usilovat o to, aby ze všech výrobků a služeb, jež poskytují IKT, měli prospěch všichni členové společnosti, přičemž je třeba vyžadovat takovou jejich konstrukci a funkce, které počítají i s nejvíce znevýhodněnými skupinami společnosti, zvláště osobami s postižením a staršími lidmi. Proto je třeba nastolit dvojí rovinu odpovědnosti, která bude zahrnovat jak veřejné orgány, tak soukromé osoby. |
| --- | --- |

c)

usilovat o to, aby ze všech výrobků a služeb, jež poskytují IKT, měli prospěch všichni členové společnosti, přičemž je třeba vyžadovat takovou jejich konstrukci a funkce, které počítají i s nejvíce znevýhodněnými skupinami společnosti, zvláště osobami s postižením a staršími lidmi. Proto je třeba nastolit dvojí rovinu odpovědnosti, která bude zahrnovat jak veřejné orgány, tak soukromé osoby.

| 3.4.1 | Na jedné straně, v závislosti na svých pravomocech, stanoví orgány Společenství a orgány členských států kritéria pro okruhy činnosti podniků, jež pracují v oblasti IKT na vnitřním trhu, zvláště v oblastech jako normalizace, a budou dbát na jejich řádné dodržování. |
| --- | --- |

3.4.1

Na jedné straně, v závislosti na svých pravomocech, stanoví orgány Společenství a orgány členských států kritéria pro okruhy činnosti podniků, jež pracují v oblasti IKT na vnitřním trhu, zvláště v oblastech jako normalizace, a budou dbát na jejich řádné dodržování.

| 3.4.2 | V rámci možností se tato kritéria budou vztahovat na společnou obchodní politiku, tak aby prospěch z přístupnosti dosáhl nejen evropského, ale i celosvětového rozměru; dále budou vypracovány kodexy chování uzpůsobené potřebám každé ze znevýhodněných skupin, aby se tak vyvolala kultura sociální odpovědnosti podniků v této oblasti. |
| --- | --- |

3.4.2

V rámci možností se tato kritéria budou vztahovat na společnou obchodní politiku, tak aby prospěch z přístupnosti dosáhl nejen evropského, ale i celosvětového rozměru; dále budou vypracovány kodexy chování uzpůsobené potřebám každé ze znevýhodněných skupin, aby se tak vyvolala kultura sociální odpovědnosti podniků v této oblasti.

| 3.4.3 | Na druhé straně se jeví jako důležité zapojit do oblasti technologických inovací a šíření osvědčených postupů a používání IKT hlavní činitele občanské společnosti prostřednictvím nadnárodních sítí, které by propojily univerzitní výzkumná střediska a výzkumná střediska podniků v tomto odvětví. Kromě jiných opatření by se pro dosažení uvedeného cíle měly vyhlásit roční plány kofinancování z prostředků EU a státních správ a podpořit pěstování kultury výjimečnosti výzkumu, včetně vytvoření evropské známky kvality nových technologií, jež usnadňují e-inkluzi. |
| --- | --- |

3.4.3

Na druhé straně se jeví jako důležité zapojit do oblasti technologických inovací a šíření osvědčených postupů a používání IKT hlavní činitele občanské společnosti prostřednictvím nadnárodních sítí, které by propojily univerzitní výzkumná střediska a výzkumná střediska podniků v tomto odvětví. Kromě jiných opatření by se pro dosažení uvedeného cíle měly vyhlásit roční plány kofinancování z prostředků EU a státních správ a podpořit pěstování kultury výjimečnosti výzkumu, včetně vytvoření evropské známky kvality nových technologií, jež usnadňují e-inkluzi.

| 3.5 | Mezi činnosti, které by měly specifické cíle, by měly patřit následující:






  a) | rozšíření rozsahu směrnice o univerzální službě, jež pokrývá přístup k veřejným telefonním stanicím, pohotovostním službám a informačním službám o číslech předplatitelů, aby pokrývala také širokopásmové technologie a mobilní komunikace, jak opakovaně žádal EHSV; |
| --- | --- | --- |

3.5

Mezi činnosti, které by měly specifické cíle, by měly patřit následující:

a)

rozšíření rozsahu směrnice o univerzální službě, jež pokrývá přístup k veřejným telefonním stanicím, pohotovostním službám a informačním službám o číslech předplatitelů, aby pokrývala také širokopásmové technologie a mobilní komunikace, jak opakovaně žádal EHSV;

| b) | zakázat veřejným správám používat výrobky a služby IKT, které by nebyly v souladu s platnými normami pro přístupnost, a zahrnout do příští normy Společenství o veřejných zakázkách ustanovení o tom, že přístupnost je povinná; |
| --- | --- |

b)

zakázat veřejným správám používat výrobky a služby IKT, které by nebyly v souladu s platnými normami pro přístupnost, a zahrnout do příští normy Společenství o veřejných zakázkách ustanovení o tom, že přístupnost je povinná;

| c) | harmonizace požadavků na přístupnost pro používání sítí založených na IP, které musí zahrnovat pohotovostní služby a služby interaktivní digitální televize; |
| --- | --- |

c)

harmonizace požadavků na přístupnost pro používání sítí založených na IP, které musí zahrnovat pohotovostní služby a služby interaktivní digitální televize;

| d) | opakuje (10), že členské státy by měly přijmout celou verzi č. 2 pokynů k přístupnosti obsahu internetových stránek a zohlednit ji všemi veřejnými webovými stránkami; |
| --- | --- |

d)

opakuje (10), že členské státy by měly přijmout celou verzi č. 2 pokynů k přístupnosti obsahu internetových stránek a zohlednit ji všemi veřejnými webovými stránkami;

| e) | zevšeobecnění používání edičních nástrojů, pokud jsou v souladu s verzí č. 2 uvedených pokynů k přístupnosti obsahu internetových stránek. |
| --- | --- |

e)

zevšeobecnění používání edičních nástrojů, pokud jsou v souladu s verzí č. 2 uvedených pokynů k přístupnosti obsahu internetových stránek.

4.   Zvláštní připomínky

| 4.1 | Vrstva obyvatel starších 65 let se neustále rozrůstá. Hlavními příčinami tohoto jevu jsou nízká porodnost, zlepšení kvality života a zvýšení střední délky života. Proto různá předsednictví Rady uvedla stárnutí populace do společných programů předsednictví jako samostatný bod. |
| --- | --- |

4.1

Vrstva obyvatel starších 65 let se neustále rozrůstá. Hlavními příčinami tohoto jevu jsou nízká porodnost, zlepšení kvality života a zvýšení střední délky života. Proto různá předsednictví Rady uvedla stárnutí populace do společných programů předsednictví jako samostatný bod.

| 4.2 | V dnešní společnosti existují prvky, které přispívají k osamocení starších osob; jsou jimi například vymizení početných rodin, jejich zmenšení na rodinu s jedním rodičem. Podporou činností, které překlenují nynější digitální propast, informační společnost poskytuje nové příležitosti k potlačení společenské izolace, jichž musí starší osoby využít.
  To je obzvláště zřejmé v oblasti přístupnosti elektronických technologií. Podle jednomyslně přijatého ministerského prohlášení z Rigy pouze 10 procent osob starších 65 let s trvalým bydlištěm v Evropě používá internet. |
| --- | --- |

4.2

V dnešní společnosti existují prvky, které přispívají k osamocení starších osob; jsou jimi například vymizení početných rodin, jejich zmenšení na rodinu s jedním rodičem. Podporou činností, které překlenují nynější digitální propast, informační společnost poskytuje nové příležitosti k potlačení společenské izolace, jichž musí starší osoby využít.

To je obzvláště zřejmé v oblasti přístupnosti elektronických technologií. Podle jednomyslně přijatého ministerského prohlášení z Rigy pouze 10 procent osob starších 65 let s trvalým bydlištěm v Evropě používá internet.

| 4.3 | Kromě zevšeobecnění přístupu k internetu je třeba pro podporu sociálního začlenění starších osob a postižených do informační společnosti navrhnout za dodržení zásady subsidiarity horizontální sociální politiku, jež by usilovala o dosažení rovnosti a zlepšení kvality života prostřednictvím zvýšení kvality služeb a podporou účasti starších osob na informační společnosti tak, že se odstraní překážky pro digitální vzdělávání a volný software.
  Usnadnění přístupnosti starších osob a postižených k informační společnosti může stimulovat duševní činnost a usnadnit jim život prostřednictvím poskytování služeb, jako například:






  — | poradenství zdarma; |
| --- | --- | --- |

4.3

Kromě zevšeobecnění přístupu k internetu je třeba pro podporu sociálního začlenění starších osob a postižených do informační společnosti navrhnout za dodržení zásady subsidiarity horizontální sociální politiku, jež by usilovala o dosažení rovnosti a zlepšení kvality života prostřednictvím zvýšení kvality služeb a podporou účasti starších osob na informační společnosti tak, že se odstraní překážky pro digitální vzdělávání a volný software.

Usnadnění přístupnosti starších osob a postižených k informační společnosti může stimulovat duševní činnost a usnadnit jim život prostřednictvím poskytování služeb, jako například:

—

poradenství zdarma;

| — | doručování dokumentů do domu; |
| --- | --- |

—

doručování dokumentů do domu;

| — | právní poradenství jednotlivcům či pro domovy důchodců a střediska pro postižené; |
| --- | --- |

—

právní poradenství jednotlivcům či pro domovy důchodců a střediska pro postižené;

| — | rekreační a kulturní aktivity; |
| --- | --- |

—

rekreační a kulturní aktivity;

| — | gerontologická pomoc a spojení s oblastními sociálními středisky; |
| --- | --- |

—

gerontologická pomoc a spojení s oblastními sociálními středisky;

| — | vzdělávání ve virtuálních učebnách; |
| --- | --- |

—

vzdělávání ve virtuálních učebnách;

| — | prázdninové programy; |
| --- | --- |

—

prázdninové programy;

| — | nepovinné služby telemedicíny. |
| --- | --- |

—

nepovinné služby telemedicíny.

EHSV zdůrazňuje důležitost IKT pro podporu hospodářské a sociální účasti starších osob a postižených, jež mohou prostřednictvím svých zastupitelských orgánů přispět ke zlepšení stávající situace v EU. Účast činitelů organizované občanské společnosti může být důležitá pro oblasti, jako jsou společná regulace, vypracování kodexů chování či sociální odpovědnost podniků.

| 4.4 | EHSV je toho názoru, že je třeba přijmout podpůrná opatření pro projekty a činnosti, které usnadní přístupnost postižených osob a starších osob k informační společnosti a seznámí je s používáním nových technologií jako s ideálním prostředkem pro dosažení společenské integrace, zamezení digitálního vyloučení a zlepšení jejich kvality života. Konkrétně jde o:






  — | vytváření a posilování digitálních sítí, které podporují profesionalizaci a účinnost řídících systémů různých subjektů a sdružení, jež musí být náležitě vybaveny a uzpůsobeny potřebám různých skupin starších osob a postižených; |
| --- | --- | --- |

4.4

EHSV je toho názoru, že je třeba přijmout podpůrná opatření pro projekty a činnosti, které usnadní přístupnost postižených osob a starších osob k informační společnosti a seznámí je s používáním nových technologií jako s ideálním prostředkem pro dosažení společenské integrace, zamezení digitálního vyloučení a zlepšení jejich kvality života. Konkrétně jde o:

—

vytváření a posilování digitálních sítí, které podporují profesionalizaci a účinnost řídících systémů různých subjektů a sdružení, jež musí být náležitě vybaveny a uzpůsobeny potřebám různých skupin starších osob a postižených;

| — | provedení pilotních pokusů založených na aplikacích a nástrojích, jež přispívají k podpoře aktivního a nezávislého života starších osob a postižených cestou jejich začlenění do informační společnosti. |
| --- | --- |

—

provedení pilotních pokusů založených na aplikacích a nástrojích, jež přispívají k podpoře aktivního a nezávislého života starších osob a postižených cestou jejich začlenění do informační společnosti.

| 4.5 | Uplatnění zásad Organizace spojených národů ve prospěch starších osob v politikách, které sestavuje EU, může spolu s podporou náležité přístupnosti výchovných a vzdělávacích programů posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost. |
| --- | --- |

4.5

Uplatnění zásad Organizace spojených národů ve prospěch starších osob v politikách, které sestavuje EU, může spolu s podporou náležité přístupnosti výchovných a vzdělávacích programů posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost.

| 4.6 | V rámci revize „nového zaměření“, kterou má vypracovat Komise, se musí brát do úvahy potřeby starších osob, aby jim poskytované služby byly usnadněny připravovanými produkty, v připravované legislativě, a proto orgány pro normalizaci i průmysl musí brát ve své činnosti uvedené okolnosti do úvahy. |
| --- | --- |

4.6

V rámci revize „nového zaměření“, kterou má vypracovat Komise, se musí brát do úvahy potřeby starších osob, aby jim poskytované služby byly usnadněny připravovanými produkty, v připravované legislativě, a proto orgány pro normalizaci i průmysl musí brát ve své činnosti uvedené okolnosti do úvahy.

| 4.7 | Z hlediska ochrany životního prostředí je zde jistý potenciál k posílení využití digitálního prostředí vzhledem ke snížení počtu přesunů za účelem využívání jistých služeb na místě. Komise by měla prozkoumat tento potenciál a v budoucnu navrhnout ambicióznější nadnárodní opatření pro digitální přístupnost. |
| --- | --- |

4.7

Z hlediska ochrany životního prostředí je zde jistý potenciál k posílení využití digitálního prostředí vzhledem ke snížení počtu přesunů za účelem využívání jistých služeb na místě. Komise by měla prozkoumat tento potenciál a v budoucnu navrhnout ambicióznější nadnárodní opatření pro digitální přístupnost.

V Bruselu dne 30. května 2007.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Usnesení Rady k akčnímu plánu „e-Evropa 2002“: Accessibility of Public Web Sites and their Kontent [Přístupnost veřejných webových stránek a jejich obsahu]. Úř. věst. C 86, 10.4.2002, české znění není k dispozici.

1

(2)  Usnesení Rady č. 14892/02 [české znění není k dispozici].

2

(3)  Stanovisko EHSV ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost, KOM(2005) 229 v konečném znění. Úř. věst. C 110, 9.5.2006, s. 83.

3

(4)  KOM(2005) 425 v konečném znění.

4

(5)  Stanovisko CESE 404/2006, které bylo přijato na plenárním zasedání dne 15. března 2006. Zpravodaj: pan Cabra de Luna. Úř. věst. C 110, 9.5.2006.

5

(6)  Podle stanoviska CESE 404/2006, odst. 3.4: Osoby se zdravotním postižením tvoří různorodou skupinu. Zároveň by mělo být řečeno, že hlavními skupinami postižených, kteří čelí obtížím s přístupem k IKT, jsou osoby s kognitivními poruchami a poruchami učení, osoby s poruchami smyslového vnímání (neslyšící a nedoslýchaví, slepí, osoby s poškozením zraku, hluchoslepí, osoby s poruchami řeči) a osoby s tělesným postižením. Úř. věst. C 110, 9.5.2006.

6

(7)  Ministerské prohlášení EU o elektronické inkluzi, přijaté v Rize dne 11. června 2006 v rámci iniciativy i2010, stvrdilo politický závazek ke zlepšení přístupnosti elektronických technologií

7

http://ec.europa.eu/information_society/soccul/eincl/index_en.htm.

(8)  Výbor pro inkluzivní komunikaci (INCOM – Inclusive Communications Committee) byl založen v roce 2003 a sestává z představitelů členských států, telekomunikačních operátorů, sdružení uživatelů a normalizačních úřadů.

8

(9)  Stanovisko CESE 486/2006. Úř. věst. C 185, 8.8.2006.

9

(10)  Stanovisko CESE 404/2006, odstavec 7.5.1: „EHSV žádá, aby všechny členské státy EU formálně přijaly verzi č. 2 pokynů k iniciativě týkající se přístupnosti internetu (Web Accessibility Initiative Guidelines – WAI) beze změn a plně ji začlenili do všech veřejných internetových stránek.“Úř. věst. C 110, 9.5.2006.

10

---