# Uradni list C 124/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 124 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 505. junij 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 124

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 505. junij 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2007/C 124/01 | Posebno poročilo št. 1/2007 o izvajanju vmesnih postopkov za strukturne sklade v obdobju 2000–2006, z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2007/C 124/01

Posebno poročilo št. 1/2007 o izvajanju vmesnih postopkov za strukturne sklade v obdobju 2000–2006, z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 5.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 124/1

---

POSEBNO POROČILO št. 1/2007

o izvajanju vmesnih postopkov za strukturne sklade v obdobju 2000–2006, z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)

(2007/C 124/01)

KAZALO

| I–V | POVZETEK |
| --- | --- |

I–V

| 1–12 | UVOD |
| --- | --- |

1–12

| 1–2 | Strukturni skladi |
| --- | --- |

1–2

| 3–6 | Strukturni skladi 2000–2006 |
| --- | --- |

3–6

| 7–10 | Vrednotenje in ocena strukturnih skladov |
| --- | --- |

7–10

| 11–12 | Vmesno vrednotenje in pregled ter dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov |
| --- | --- |

11–12

| 13–15 | OBSEG REVIZIJE |
| --- | --- |

13–15

| 16–17 | ČASOVNI RAZPORED |
| --- | --- |

16–17

| 18–27 | OCENA VMESNEGA VREDNOTENJA |
| --- | --- |

18–27

| 20 | Rezultati vrednotenj |
| --- | --- |

20

| 21–22 | Komisijina ocena vrednotenj |
| --- | --- |

21–22

| 23–27 | Ocena, ki jo je podalo Sodišče |
| --- | --- |

23–27

| 28–36 | DODELITEV REZERVE NA PODLAGI DOSEŽENIH REZULTATOV |
| --- | --- |

28–36

| 30–36 | Ocene, ki so jih podale države članice, in dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov |
| --- | --- |

30–36

| 37–44 | VPLIV VMESNE REVIZIJE Z MOREBITNIMI POPRAVKI |
| --- | --- |

37–44

| 45–46 | UREDITVE ZA OBDOBJE 2007–2013 |
| --- | --- |

45–46

| 47–52 | ZAKLJUČKI |
| --- | --- |

47–52

| 53 | PRIPOROČILA |
| --- | --- |

53

Odgovori Komisije

POVZETEK

| I. | Uredba o strukturnih skladih je predvidela vrsto ukrepov, ki se izvedejo približno na polovici programskega obdobja 2000–2006:






  — | vmesno vrednotenje programov, |
| --- | --- | --- |

I.

Uredba o strukturnih skladih je predvidela vrsto ukrepov, ki se izvedejo približno na polovici programskega obdobja 2000–2006:

—

vmesno vrednotenje programov,

| — | dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov, in |
| --- | --- |

—

dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov, in

| — | vmesna revizija z morebitnimi popravki načrtov izdatkov. |
| --- | --- |

—

vmesna revizija z morebitnimi popravki načrtov izdatkov.

| II. | Sodišče je s svojo revizijo preučilo, ali so bili ti trije „vmesni postopki“ uspešno izvedeni in kako so vplivali na porabo iz strukturnih skladov: zlasti, ali






  — | so vmesna vrednotenja zagotavljala ustrezno in koristno oceno izdatkov iz strukturnih skladov, |
| --- | --- | --- |

II.

Sodišče je s svojo revizijo preučilo, ali so bili ti trije „vmesni postopki“ uspešno izvedeni in kako so vplivali na porabo iz strukturnih skladov: zlasti, ali

—

so vmesna vrednotenja zagotavljala ustrezno in koristno oceno izdatkov iz strukturnih skladov,

| — | se je rezerva na podlagi doseženih rezultatov dodeljevala tako, da so prednost imeli uspešni in dobro upravljani programi porabe, |
| --- | --- |

—

se je rezerva na podlagi doseženih rezultatov dodeljevala tako, da so prednost imeli uspešni in dobro upravljani programi porabe,

| — | so bile z vmesno revizijo z morebitnimi popravki posodobljene prednostne naloge in izboljšana ciljna usmerjenost programov porabe. |
| --- | --- |

—

so bile z vmesno revizijo z morebitnimi popravki posodobljene prednostne naloge in izboljšana ciljna usmerjenost programov porabe.

| III. | Sodišče je sklenilo naslednje:






  — | vmesno vrednotenje je zagotovilo preverjanje napredka, doseženega pri izvajanju programov strukturnih skladov, in potrdilo, da so se sistemi izvajanja od prejšnje generacije strukturnih skladov precej izboljšali. Po drugi strani je bilo v številnih primerih prezgodaj za oceno uspešnosti in še zlasti vpliva programov, |
| --- | --- | --- |

III.

Sodišče je sklenilo naslednje:

—

vmesno vrednotenje je zagotovilo preverjanje napredka, doseženega pri izvajanju programov strukturnih skladov, in potrdilo, da so se sistemi izvajanja od prejšnje generacije strukturnih skladov precej izboljšali. Po drugi strani je bilo v številnih primerih prezgodaj za oceno uspešnosti in še zlasti vpliva programov,

| — | rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila uporabljena predvsem za čim večjo porabo, ne pa za osredotočanje porabe na področja, ki so se izkazala za posebej uspešna. Komisija je poudarila pomembnost absorpcije, |
| --- | --- |

—

rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila uporabljena predvsem za čim večjo porabo, ne pa za osredotočanje porabe na področja, ki so se izkazala za posebej uspešna. Komisija je poudarila pomembnost absorpcije,

| — | z vmesno revizijo z morebitnimi popravki programov strukturnih skladov se je pri operativnih programih v številnih primerih izboljšal način upoštevanja prednostnih nalog politik ali sprememb v politikah EU (kot se na primer odražajo iz zasedanj Evropskega sveta v Lizboni in Göteborgu) oziroma so se izboljšali kazalniki uspešnosti. Pomemben vpliv vmesne revizije z morebitnimi popravki je bil, da se da prednost dejavnostim, kjer je možna poraba sredstev. |
| --- | --- |

—

z vmesno revizijo z morebitnimi popravki programov strukturnih skladov se je pri operativnih programih v številnih primerih izboljšal način upoštevanja prednostnih nalog politik ali sprememb v politikah EU (kot se na primer odražajo iz zasedanj Evropskega sveta v Lizboni in Göteborgu) oziroma so se izboljšali kazalniki uspešnosti. Pomemben vpliv vmesne revizije z morebitnimi popravki je bil, da se da prednost dejavnostim, kjer je možna poraba sredstev.

| IV. | Sodišče meni, da je še vedno ustrezno, da se v programe izdatkov, kot so na primer strukturni skladi, vključi določba za ponovni premislek o programskih ciljih, ukrepih in proračunskih dodelitvah v času trajanja programa. Revizija pa je osvetlila tudi pripadajoča trenja pri načrtovanju in upravljanju strukturnih skladov, ki jih je treba upoštevati pri snovanju in uporabi ureditev za vmesno vrednotenje in vmesno revizijo z morebitnimi popravki:






  — | izdatki bi morali biti učinkoviti, uspešni in gospodarni. Po drugi strani predstavljajo skupne obveznosti, dogovorjene za strukturne sklade in kohezijski sklad in določene v zaporednih finančnih perspektivah EU, tako cilje kot meje porabe. Absorpcija je impliciten cilj pri porabi sredstev EU za kohezijo, |
| --- | --- | --- |

IV.

Sodišče meni, da je še vedno ustrezno, da se v programe izdatkov, kot so na primer strukturni skladi, vključi določba za ponovni premislek o programskih ciljih, ukrepih in proračunskih dodelitvah v času trajanja programa. Revizija pa je osvetlila tudi pripadajoča trenja pri načrtovanju in upravljanju strukturnih skladov, ki jih je treba upoštevati pri snovanju in uporabi ureditev za vmesno vrednotenje in vmesno revizijo z morebitnimi popravki:

—

izdatki bi morali biti učinkoviti, uspešni in gospodarni. Po drugi strani predstavljajo skupne obveznosti, dogovorjene za strukturne sklade in kohezijski sklad in določene v zaporednih finančnih perspektivah EU, tako cilje kot meje porabe. Absorpcija je impliciten cilj pri porabi sredstev EU za kohezijo,

| — | pravilo N + 2 pomeni disciplinski ukrep za zagotavljanje dobrega načrtovanja porabe, države članice in Komisijo pa spodbuja tudi k temu, da dajo prednost dejavnostim, kjer je poraba relativno lahko izvedljiva, |
| --- | --- |

—

pravilo N + 2 pomeni disciplinski ukrep za zagotavljanje dobrega načrtovanja porabe, države članice in Komisijo pa spodbuja tudi k temu, da dajo prednost dejavnostim, kjer je poraba relativno lahko izvedljiva,

| — | pri vmesni reviziji z morebitnimi popravki se pojavljajo težave s časovno razporeditvijo. Čim pozneje je izvedena ta revizija, tem manjša je možnost za uvedbo sprememb v program; toda čim bolj zgodaj je opravljena kakršna koli revizija, toliko težje je oblikovati robustno presojo o uspešnosti in vplivu izdatkov. |
| --- | --- |

—

pri vmesni reviziji z morebitnimi popravki se pojavljajo težave s časovno razporeditvijo. Čim pozneje je izvedena ta revizija, tem manjša je možnost za uvedbo sprememb v program; toda čim bolj zgodaj je opravljena kakršna koli revizija, toliko težje je oblikovati robustno presojo o uspešnosti in vplivu izdatkov.

| V. | Sodišče podaja številna priporočila, zasnovana za povečanje koristnosti vmesnega pregleda in vmesne revizije z morebitnimi popravki v okviru prilagodljivejših ureditev za strukturne sklade, ki se bodo uporabljale za programsko obdobje 2007–2013:






  — | hitro in učinkovito zaprtje programov za obdobje 2000–2006, |
| --- | --- | --- |

V.

Sodišče podaja številna priporočila, zasnovana za povečanje koristnosti vmesnega pregleda in vmesne revizije z morebitnimi popravki v okviru prilagodljivejših ureditev za strukturne sklade, ki se bodo uporabljale za programsko obdobje 2007–2013:

—

hitro in učinkovito zaprtje programov za obdobje 2000–2006,

| — | boljši kazalniki uspešnosti, |
| --- | --- |

—

boljši kazalniki uspešnosti,

| — | skrbna časovna razporeditev vrednotenja izdatkov (izkoriščanje večje prilagodljivosti spremenjenega sistema), |
| --- | --- |

—

skrbna časovna razporeditev vrednotenja izdatkov (izkoriščanje večje prilagodljivosti spremenjenega sistema),

| — | krajša in hitrejša vmesna revizija z morebitnimi popravki, |
| --- | --- |

—

krajša in hitrejša vmesna revizija z morebitnimi popravki,

| — | pravočasne in relevantne smernice Komisije, |
| --- | --- |

—

pravočasne in relevantne smernice Komisije,

| — | posebna pozornost programom in ureditvam upravljanja pri izdatkih za prednostne politike EU. |
| --- | --- |

—

posebna pozornost programom in ureditvam upravljanja pri izdatkih za prednostne politike EU.

UVOD

Strukturni skladi

| 1. | Strukturni skladi so glavni instrument politike Unije, ki podpira cilja ekonomske in socialne kohezije iz Pogodbe. |
| --- | --- |

1.

Strukturni skladi so glavni instrument politike Unije, ki podpira cilja ekonomske in socialne kohezije iz Pogodbe.

| 2. | Strukturni skladi so štirje: Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (Usmerjevalni oddelek EKUJS) in Finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR). Izdatke se načrtuje in izvršuje na večletni osnovi v „programskih obdobjih“. Ti izdatki podpirajo naložbe v fizični in človeški kapital v državah članicah. Države članice plačajo del stroškov zadevnih naložbenih projektov („jih sofinancirajo“). |
| --- | --- |

2.

Strukturni skladi so štirje: Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (Usmerjevalni oddelek EKUJS) in Finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR). Izdatke se načrtuje in izvršuje na večletni osnovi v „programskih obdobjih“. Ti izdatki podpirajo naložbe v fizični in človeški kapital v državah članicah. Države članice plačajo del stroškov zadevnih naložbenih projektov („jih sofinancirajo“).

Strukturni skladi 2000–2006

| 3. | Na zasedanju Evropskega sveta v Berlinu je bil (marca 1999) sklenjen dogovor, da bi bilo treba iz strukturnih skladov za obdobje 2000–2006 dati na voljo 195 milijard EUR (219 milijard EUR pri cenah v letu 2005). Več kot 90 % porabe iz skladov naj bi se uporabilo za doseganje treh ciljev:






  — | Cilj 1: spodbujanje razvoja in strukturne prilagoditve regij, ki zaostajajo v razvoju (regije, katerih BDP na prebivalca je nižji od 75 % povprečja Skupnosti). Približno 70 % skupne porabe naj bi bilo namenjeno Cilju 1, |
| --- | --- | --- |

3.

Na zasedanju Evropskega sveta v Berlinu je bil (marca 1999) sklenjen dogovor, da bi bilo treba iz strukturnih skladov za obdobje 2000–2006 dati na voljo 195 milijard EUR (219 milijard EUR pri cenah v letu 2005). Več kot 90 % porabe iz skladov naj bi se uporabilo za doseganje treh ciljev:

—

Cilj 1: spodbujanje razvoja in strukturne prilagoditve regij, ki zaostajajo v razvoju (regije, katerih BDP na prebivalca je nižji od 75 % povprečja Skupnosti). Približno 70 % skupne porabe naj bi bilo namenjeno Cilju 1,

| — | Cilj 2: podpiranje gospodarske in socialne preobrazbe območij (regije zunaj Cilja 1), ki se soočajo s strukturnimi težavami (industrijska, podeželska in urbana območja ter območja, odvisna od ribištva), |
| --- | --- |

—

Cilj 2: podpiranje gospodarske in socialne preobrazbe območij (regije zunaj Cilja 1), ki se soočajo s strukturnimi težavami (industrijska, podeželska in urbana območja ter območja, odvisna od ribištva),

| — | Cilj 3: podpiranje prilagajanja in posodabljanja politik in sistemov izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja (zunaj Cilja 1). |
| --- | --- |

—

Cilj 3: podpiranje prilagajanja in posodabljanja politik in sistemov izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja (zunaj Cilja 1).

| 4. | Skupni zneski izdatkov, dogovorjeni v Berlinu, so bili z zapletenim postopkom „programiranja“ dodeljeni približno 400 nacionalnim in regionalnim programom (1), glavni elementi postopka pa so bili, kot sledi (2):






  — | Komisija je za začetek programiranja in nato še za vmesno revizijo z morebitnimi popravki vzpostavila (3) okvirne programske smernice v zvezi s cilji skladov, |
| --- | --- | --- |

4.

Skupni zneski izdatkov, dogovorjeni v Berlinu, so bili z zapletenim postopkom „programiranja“ dodeljeni približno 400 nacionalnim in regionalnim programom (1), glavni elementi postopka pa so bili, kot sledi (2):

—

Komisija je za začetek programiranja in nato še za vmesno revizijo z morebitnimi popravki vzpostavila (3) okvirne programske smernice v zvezi s cilji skladov,

| — | države članice so se s Komisijo pogajale o „okvirih podpore Skupnosti“, v katerih so določene strategija in prednostne naloge za dejavnosti skladov in državo članico, |
| --- | --- |

—

države članice so se s Komisijo pogajale o „okvirih podpore Skupnosti“, v katerih so določene strategija in prednostne naloge za dejavnosti skladov in državo članico,

| — | vsak okvir podpore Skupnosti se je izvajal prek „operativnih programov“ (4), ki jih je odobrila Komisija, |
| --- | --- |

—

vsak okvir podpore Skupnosti se je izvajal prek „operativnih programov“ (4), ki jih je odobrila Komisija,

| — | regije ali države članice so nato odobrile posamezne projekte za izvedbo operativnih programov, |
| --- | --- |

—

regije ali države članice so nato odobrile posamezne projekte za izvedbo operativnih programov,

| — | sprejeta je bila določba, da se programe na polovici programskega obdobja revidira („vmesna revizija z morebitnimi popravki“) (5). |
| --- | --- |

—

sprejeta je bila določba, da se programe na polovici programskega obdobja revidira („vmesna revizija z morebitnimi popravki“) (5).

| 5. | Izdatke naj bi nadzorovali „nadzorni odbori“, ki jih sestavi zadevna država članica in v katerih sodelujejo predstavniki Komisije (6) v svetovalni vlogi. |
| --- | --- |

5.

Izdatke naj bi nadzorovali „nadzorni odbori“, ki jih sestavi zadevna država članica in v katerih sodelujejo predstavniki Komisije (6) v svetovalni vlogi.

| 6. | Pri upravljanju strukurnih skladov za programsko obdobje 2000–2006 sta bili uvedeni dve za to poročilo pomembni novosti: rezerva na podlagi doseženih rezultatov in pravilo „N + 2“ (7). Glej Okvira 1 in 2.

  Okvir 1Rezerva na podlagi doseženih rezultatovPo uredbah o strukturnih skladih za programsko obdobje 2000–2006 mora Komisija pri dodeljevanju sredstev iz strukturnih skladov za vsak operativni program zadržati 4 % sredstev. Da bi se spodbudila učinkovita in uspešna raba sredstev Skupnosti, naj bi bila ta rezerva v letu 2004 dodeljena operativnim programom vsake države članice in znotraj teh programov, in sicer na podlagi njihovega primerjalnega uspeha.Rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila omejen ukrep. Sredstev ni bilo mogoče preusmerjati niti med državami članicami niti med programi, ki so sodili pod različne cilje. Prav tako ni bilo več mogoče zadržati nobenega dela rezerve. |
| --- | --- |

6.

Pri upravljanju strukurnih skladov za programsko obdobje 2000–2006 sta bili uvedeni dve za to poročilo pomembni novosti: rezerva na podlagi doseženih rezultatov in pravilo „N + 2“ (7). Glej Okvira 1 in 2.

Okvir 1Rezerva na podlagi doseženih rezultatovPo uredbah o strukturnih skladih za programsko obdobje 2000–2006 mora Komisija pri dodeljevanju sredstev iz strukturnih skladov za vsak operativni program zadržati 4 % sredstev. Da bi se spodbudila učinkovita in uspešna raba sredstev Skupnosti, naj bi bila ta rezerva v letu 2004 dodeljena operativnim programom vsake države članice in znotraj teh programov, in sicer na podlagi njihovega primerjalnega uspeha.Rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila omejen ukrep. Sredstev ni bilo mogoče preusmerjati niti med državami članicami niti med programi, ki so sodili pod različne cilje. Prav tako ni bilo več mogoče zadržati nobenega dela rezerve.

Okvir 2Pravilo N + 2Pravilo N + 2 je zasnovano tako, da z zagotovitvijo spodbude za porabo sredstev preprečuje prekomerno kopičenje neporabljenih obveznosti za operativni program, kar lahko zaplete zaprtje ali poseže v prihodnje programe. To pravilo zagotavlja, da se v primeru, ko obveznost v dveh letih po vnosu v proračun ne privede do plačil (8), ta obveznost prekliče („razveljavi“) in se ne nadomesti, kar pomeni, da je poraba manjša od skupnih zneskov, dogovorjenih na Evropskem svetu v Berlinu.

Vrednotenje in ocena strukturnih skladov

| 7. | Finančna uredba, ki določa pravila za upravljanje proračuna Skupnosti, navaja, da mora biti poraba sredstev EU gospodarna, učinkovita in uspešna. Za vse sektorje dejavnosti, ki so zajeti v proračun, morajo biti določeni cilji, njihovo doseganje pa je treba spremljati s kazalniki uspešnosti. Tudi izdatki morajo biti predmet predhodnih in naknadnih vrednotenj (9). |
| --- | --- |

7.

Finančna uredba, ki določa pravila za upravljanje proračuna Skupnosti, navaja, da mora biti poraba sredstev EU gospodarna, učinkovita in uspešna. Za vse sektorje dejavnosti, ki so zajeti v proračun, morajo biti določeni cilji, njihovo doseganje pa je treba spremljati s kazalniki uspešnosti. Tudi izdatki morajo biti predmet predhodnih in naknadnih vrednotenj (9).

| 8. | Uredbe za strukturne sklade za programsko obdobje 2000–2006 določajo, kako naj se ta načela uporabljajo za strukturne sklade. Zlasti naj bi se izvajala:






  — | predhodno vrednotenje za vsak okvir podpore Skupnosti ali operativni program, ki se izvaja v državah članicah, da se zagotovi osnova za pripravo razvojnih načrtov (10), |
| --- | --- | --- |

8.

Uredbe za strukturne sklade za programsko obdobje 2000–2006 določajo, kako naj se ta načela uporabljajo za strukturne sklade. Zlasti naj bi se izvajala:

—

predhodno vrednotenje za vsak okvir podpore Skupnosti ali operativni program, ki se izvaja v državah članicah, da se zagotovi osnova za pripravo razvojnih načrtov (10),

| — | vmesno vrednotenje, ki ga izvede neodvisni ocenjevalec in za katerega je odgovoren organ za upravljanje izdatkov v sodelovanju s Komisijo in državo članico; namen vrednotenja je bil v luči predhodnega ovrednotenja preveriti začetne rezultate, njihovo ustreznost, doseganje ciljev, uporabo finančnih sredstev, spremljanje in izvajanje (11), |
| --- | --- |

—

vmesno vrednotenje, ki ga izvede neodvisni ocenjevalec in za katerega je odgovoren organ za upravljanje izdatkov v sodelovanju s Komisijo in državo članico; namen vrednotenja je bil v luči predhodnega ovrednotenja preveriti začetne rezultate, njihovo ustreznost, doseganje ciljev, uporabo finančnih sredstev, spremljanje in izvajanje (11),

| — | naknadno vrednotenje, v katero so zajeti uporaba sredstev ter uspešnost in učinkovitost pomoči, izvede pa ga Komisija v sodelovanju z državo članico in organom za upravljanje zadevnih izdatkov (12). |
| --- | --- |

—

naknadno vrednotenje, v katero so zajeti uporaba sredstev ter uspešnost in učinkovitost pomoči, izvede pa ga Komisija v sodelovanju z državo članico in organom za upravljanje zadevnih izdatkov (12).

| 9. | Sodišče je v svojem Posebnem poročilu št. 7/2003 (13) revidiralo ureditve za predhodno vrednotenje in programiranje generacije strukturnih skladov za obdobje 2000–2006. Sodišče je med drugim ugotovilo, da:






  — | so bile proračunske dodelitve določene manj glede na uveljavljeno razvojno strategijo in uspešnost kot glede na povečanje verjetnega sprejemanja finančnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

9.

Sodišče je v svojem Posebnem poročilu št. 7/2003 (13) revidiralo ureditve za predhodno vrednotenje in programiranje generacije strukturnih skladov za obdobje 2000–2006. Sodišče je med drugim ugotovilo, da:

—

so bile proračunske dodelitve določene manj glede na uveljavljeno razvojno strategijo in uspešnost kot glede na povečanje verjetnega sprejemanja finančnih sredstev,

| — | je imelo predhodno vrednotenje le majhen vpliv na postopek programiranja. Vrednotenje je bilo omejeno na upravičevanje programiranja, kot so ga predlagale države članice, in je le poredko upoštevalo njegovo utemeljenost in s tem povezano strategijo. Ni bilo kritične ocene ali analize alternativnih strategij. |
| --- | --- |

—

je imelo predhodno vrednotenje le majhen vpliv na postopek programiranja. Vrednotenje je bilo omejeno na upravičevanje programiranja, kot so ga predlagale države članice, in je le poredko upoštevalo njegovo utemeljenost in s tem povezano strategijo. Ni bilo kritične ocene ali analize alternativnih strategij.

| 10. | Sodišče je revidiralo tudi Komisijina naknadna vrednotenja večine izdatkov za strukturne sklade za prejšnje programsko obdobje (1994–1999) (14). Sodišče je ugotovilo več pomembnih pomanjkljivosti pri izvedenih vrednotenjih in Komisijinem nadzoru le-teh; priporočilo je, naj se zagotovi, da so razpoložljivi podatki in dodeljena sredstva v skladu z zastavljenimi cilji, ki bi morali biti realistični, ter nekaj sprememb glede obsega in pristopa pri prihodnjih vrednotenjih. |
| --- | --- |

10.

Sodišče je revidiralo tudi Komisijina naknadna vrednotenja večine izdatkov za strukturne sklade za prejšnje programsko obdobje (1994–1999) (14). Sodišče je ugotovilo več pomembnih pomanjkljivosti pri izvedenih vrednotenjih in Komisijinem nadzoru le-teh; priporočilo je, naj se zagotovi, da so razpoložljivi podatki in dodeljena sredstva v skladu z zastavljenimi cilji, ki bi morali biti realistični, ter nekaj sprememb glede obsega in pristopa pri prihodnjih vrednotenjih.

Vmesno vrednotenje in pregled ter dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov

| 11. | Uredba o strukturnih skladih je tako predvidela vrsto postopkov, ki se izvedejo približno na polovici programskega obdobja 2000–2006:






  — | države članice so morale izvesti vmesno vrednotenje programov in Komisiji do konca leta 2003 predložiti rezultate (15), |
| --- | --- | --- |

11.

Uredba o strukturnih skladih je tako predvidela vrsto postopkov, ki se izvedejo približno na polovici programskega obdobja 2000–2006:

—

države članice so morale izvesti vmesno vrednotenje programov in Komisiji do konca leta 2003 predložiti rezultate (15),

| — | do istega datuma so morale v okviru ureditev, ki veljajo za rezervo na podlagi doseženih rezultatov, oceniti uspešnost operativnih programov (16), |
| --- | --- |

—

do istega datuma so morale v okviru ureditev, ki veljajo za rezervo na podlagi doseženih rezultatov, oceniti uspešnost operativnih programov (16),

| — | na podlagi predloga zadevne države članice (17) naj bi Komisija do 31. marca 2004 dodelila rezervo na podlagi doseženih rezultatov, |
| --- | --- |

—

na podlagi predloga zadevne države članice (17) naj bi Komisija do 31. marca 2004 dodelila rezervo na podlagi doseženih rezultatov,

| — | načrti porabe so lahko bili po potrebi predmet poznejše vmesne revizije z morebitnimi popravki (18). |
| --- | --- |

—

načrti porabe so lahko bili po potrebi predmet poznejše vmesne revizije z morebitnimi popravki (18).

| 12. | Uredba o strukturnih skladih je predvidela, da je namen vmesnih vrednotenj prispevati tako k dodelitvi rezerve na podlagi doseženih rezultatov kot h kakršnim koli vmesnim revizijam z morebitnimi popravki programov. Komisija je torej morala preučiti, ali vmesna vrednotenja ustrezajo tem namenom (19). |
| --- | --- |

12.

Uredba o strukturnih skladih je predvidela, da je namen vmesnih vrednotenj prispevati tako k dodelitvi rezerve na podlagi doseženih rezultatov kot h kakršnim koli vmesnim revizijam z morebitnimi popravki programov. Komisija je torej morala preučiti, ali vmesna vrednotenja ustrezajo tem namenom (19).

OBSEG REVIZIJE

| 13. | Sodišče je s svojo revizijo preučilo, ali so bili ti trije „vmesni postopki“ uspešno izvedeni in kako so vplivali na porabo iz strukturnih skladov: |
| --- | --- |

13.

Sodišče je s svojo revizijo preučilo, ali so bili ti trije „vmesni postopki“ uspešno izvedeni in kako so vplivali na porabo iz strukturnih skladov:

| 14. | Z revizijo se je zlasti skušalo ugotoviti, ali:






  — | so vmesna vrednotenja zagotavljala ustrezno in koristno oceno izdatkov iz strukturnih skladov, |
| --- | --- | --- |

14.

Z revizijo se je zlasti skušalo ugotoviti, ali:

—

so vmesna vrednotenja zagotavljala ustrezno in koristno oceno izdatkov iz strukturnih skladov,

| — | se je rezerva na podlagi doseženih rezultatov dodeljevala tako, da so prednost imeli uspešni in dobro upravljani programi porabe, |
| --- | --- |

—

se je rezerva na podlagi doseženih rezultatov dodeljevala tako, da so prednost imeli uspešni in dobro upravljani programi porabe,

| — | so bile z vmesno revizijo z morebitnimi popravki posodobljene prednostne naloge in izboljšana ciljna usmerjenost programov porabe. |
| --- | --- |

—

so bile z vmesno revizijo z morebitnimi popravki posodobljene prednostne naloge in izboljšana ciljna usmerjenost programov porabe.

| 15. | Revizija se je osredotočila na ESRR in ESS kot glavna sestavna dela strukturnih skladov. Med revizijo je Sodišče:






  — | pregledalo smernice Komisije za te tri postopke, |
| --- | --- | --- |

15.

Revizija se je osredotočila na ESRR in ESS kot glavna sestavna dela strukturnih skladov. Med revizijo je Sodišče:

—

pregledalo smernice Komisije za te tri postopke,

| — | preučilo poročila o vrednotenju in predloge za uporabo rezerve na podlagi doseženih rezultatov ter vmesno revizijo z morebitnimi popravki za 5 okvirov podpore Skupnosti in 20 operativnih programov/enotnih programskih dokumentov (20), |
| --- | --- |

—

preučilo poročila o vrednotenju in predloge za uporabo rezerve na podlagi doseženih rezultatov ter vmesno revizijo z morebitnimi popravki za 5 okvirov podpore Skupnosti in 20 operativnih programov/enotnih programskih dokumentov (20),

| — | upoštevalo Komisijino lastno oceno vrednotenja, |
| --- | --- |

—

upoštevalo Komisijino lastno oceno vrednotenja,

| — | analiziralo dodeljevanje rezerve na podlagi doseženih rezultatov in vpliv vmesne revizije z morebitnimi popravki. |
| --- | --- |

—

analiziralo dodeljevanje rezerve na podlagi doseženih rezultatov in vpliv vmesne revizije z morebitnimi popravki.

ČASOVNI RAZPORED

| 16. | Ti „vmesni“ postopki so glede opravljenih izdatkov potekali na zgodnji stopnji programskega obdobja 2000–2006.






  — | proračuni Skupnosti so od leta 2000 skladni z dogovorom Evropskega sveta v Berlinu, da bi morala Unija v obdobju 2000–2006 sprejeti obveznosti za porabo iz strukturnih skladov v višini 195 milijard EUR. Kot je običajno za večletne programe, pa so plačila – poraba denarja – zaostajala za obveznostmi, |
| --- | --- | --- |

16.

Ti „vmesni“ postopki so glede opravljenih izdatkov potekali na zgodnji stopnji programskega obdobja 2000–2006.

—

proračuni Skupnosti so od leta 2000 skladni z dogovorom Evropskega sveta v Berlinu, da bi morala Unija v obdobju 2000–2006 sprejeti obveznosti za porabo iz strukturnih skladov v višini 195 milijard EUR. Kot je običajno za večletne programe, pa so plačila – poraba denarja – zaostajala za obveznostmi,

| — | operativni programi so bili sprejeti počasneje, kot je bilo načrtovano (glej Posebno poročilo št. 7/2003, odstavki 18–24): večina leta 2001, nekateri šele leta 2002, |
| --- | --- |

—

operativni programi so bili sprejeti počasneje, kot je bilo načrtovano (glej Posebno poročilo št. 7/2003, odstavki 18–24): večina leta 2001, nekateri šele leta 2002,

| — | v letih 2000 in 2001 je bila primarna skrb držav članic in regij, da se zaključi izvajanje generacije programov strukturnih skladov za obdobje 1994–1999, kar je upočasnilo izvedbo novih programov, |
| --- | --- |

—

v letih 2000 in 2001 je bila primarna skrb držav članic in regij, da se zaključi izvajanje generacije programov strukturnih skladov za obdobje 1994–1999, kar je upočasnilo izvedbo novih programov,

| — | ker so države članice morale vmesno vrednotenje predložiti do konca leta 2003, so morali ocenjevalci svojo oceno utemeljiti na informacijah in podatkih, ki so bili na voljo konec leta 2002 ali najpozneje jeseni 2003. |
| --- | --- |

—

ker so države članice morale vmesno vrednotenje predložiti do konca leta 2003, so morali ocenjevalci svojo oceno utemeljiti na informacijah in podatkih, ki so bili na voljo konec leta 2002 ali najpozneje jeseni 2003.

| 17. | Konec leta 2002 so bili programom dodeljeni skoraj vsi berlinski skupni zneski, toda porabljenih je bilo samo približno 20 milijard EUR (približno 1/10 skupnega zneska). Celo konec leta 2003 je bilo porabljenih samo približno 60 milijard EUR (približno tretjina). |
| --- | --- |

17.

Konec leta 2002 so bili programom dodeljeni skoraj vsi berlinski skupni zneski, toda porabljenih je bilo samo približno 20 milijard EUR (približno 1/10 skupnega zneska). Celo konec leta 2003 je bilo porabljenih samo približno 60 milijard EUR (približno tretjina).

OCENA VMESNEGA VREDNOTENJA

| 18. | Kot je bilo pojasnjeno v odstavku 8, so v sami uredbi o strukturnih skladih določeni omejeni cilji za vmesno vrednotenje. Delovni dokument Komisije (delovni dokument št. 8: Vmesno vrednotenje pomoči za strukturne sklade, 5. december 2000) je državam članicam zagotovil obširnejše smernice in ambicioznejše cilje za vmesno vrednotenje. Jedro vrednotenja je bila ocena tega, kako uspešna je bila ta oblika pomoči v resnici, če se o njej presoja na podlagi njene nadaljnje pomembnosti ter uspešnosti in učinkovitosti njenega izvajanja. V delovnem dokumentu so bili določeni vprašanja vrednotenja in vsebina ocenjevalnega poročila (glej Okvir 3).

  Okvir 3Vloga vmesnega vrednotenja v skladu z delovnim dokumentom št. 8





  — | Oceniti, ali splošna oblika pomoči ostaja ustrezno sredstvo za reševanje težav, s katerimi se sooča regija ali sektor. |
| --- | --- | --- |

18.

Kot je bilo pojasnjeno v odstavku 8, so v sami uredbi o strukturnih skladih določeni omejeni cilji za vmesno vrednotenje. Delovni dokument Komisije (delovni dokument št. 8: Vmesno vrednotenje pomoči za strukturne sklade, 5. december 2000) je državam članicam zagotovil obširnejše smernice in ambicioznejše cilje za vmesno vrednotenje. Jedro vrednotenja je bila ocena tega, kako uspešna je bila ta oblika pomoči v resnici, če se o njej presoja na podlagi njene nadaljnje pomembnosti ter uspešnosti in učinkovitosti njenega izvajanja. V delovnem dokumentu so bili določeni vprašanja vrednotenja in vsebina ocenjevalnega poročila (glej Okvir 3).

Okvir 3Vloga vmesnega vrednotenja v skladu z delovnim dokumentom št. 8





  —

Oceniti, ali splošna oblika pomoči ostaja ustrezno sredstvo za reševanje težav, s katerimi se sooča regija ali sektor.

| — | Pregledati, ali so strateške osi, prednostne naloge in cilji še skladni ter relevantni, kolikšen napredek je bil dosežen pri doseganju teh ciljev in v kolikšni meri jih je dejansko možno doseči. |
| --- | --- |

—

Pregledati, ali so strateške osi, prednostne naloge in cilji še skladni ter relevantni, kolikšen napredek je bil dosežen pri doseganju teh ciljev in v kolikšni meri jih je dejansko možno doseči.

| — | Oceniti količinsko opredelitev ciljev, še zlasti pa, v kolikšni meri so olajšali spremljanje in vrednotenje. |
| --- | --- |

—

Oceniti količinsko opredelitev ciljev, še zlasti pa, v kolikšni meri so olajšali spremljanje in vrednotenje.

| — | Oceniti, v kolikšni meri so bile horizontalne prednostne naloge – zlasti enake možnosti in okolje – vključene v oblike pomoči. |
| --- | --- |

—

Oceniti, v kolikšni meri so bile horizontalne prednostne naloge – zlasti enake možnosti in okolje – vključene v oblike pomoči.

| — | Analizirati ustreznost ureditev izvajanja in spremljanja. |
| --- | --- |

—

Analizirati ustreznost ureditev izvajanja in spremljanja.

| — | Predstaviti rezultate v primerjavi z dogovorjenimi kazalniki za rezervo na podlagi doseženih rezultatov. |
| --- | --- |

—

Predstaviti rezultate v primerjavi z dogovorjenimi kazalniki za rezervo na podlagi doseženih rezultatov.

| 19. | V istem delovnem dokumentu Komisije je navedeno, da bi moral biti obseg vrednotenja (in zato tudi njegovi stroški) sorazmeren z obsegom programa, na primer, makroekonomsko modeliranje bi bilo primerno za velike okvire podpore Skupnosti Cilja 1, za majhne programe Ciljev 2 ali 3 pa ne. Stroški vrednotenja so bili delno financirani iz sredstev EU. Končni stroški vrednotenja so znašali 40 milijonov EUR in so tako ostali pod 0,1 % letnih izdatkov iz strukturnih skladov. (Poleg tega je imela Komisija pri obravnavanju vrednotenj administrativne stroške: teh ni mogoče zlahka količinsko opredeliti). |
| --- | --- |

19.

V istem delovnem dokumentu Komisije je navedeno, da bi moral biti obseg vrednotenja (in zato tudi njegovi stroški) sorazmeren z obsegom programa, na primer, makroekonomsko modeliranje bi bilo primerno za velike okvire podpore Skupnosti Cilja 1, za majhne programe Ciljev 2 ali 3 pa ne. Stroški vrednotenja so bili delno financirani iz sredstev EU. Končni stroški vrednotenja so znašali 40 milijonov EUR in so tako ostali pod 0,1 % letnih izdatkov iz strukturnih skladov. (Poleg tega je imela Komisija pri obravnavanju vrednotenj administrativne stroške: teh ni mogoče zlahka količinsko opredeliti).

Rezultati vrednotenj

| 20. | Zaključek skoraj vseh vrednotenj je, da je začetna razvojna strategija ostala relevantna, da pa je bilo prezgodaj za oceno uspešnosti. Komisija je ugotovitve vrednotenj uporabila v svojem poročilu „Vmesno vrednotenje v regijah Cilja 1 in 2: Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“ (november 2004). Povzetek Komisije je predstavljen v Okviru 4.

  Okvir 4Odziv ocenjevalcev na vprašanja vrednotenja





  — | Ocenjevalci so v skoraj vseh primerih sklenili, da so strategije, sprejete v programih, še vedno ustrezne. |
| --- | --- | --- |

20.

Zaključek skoraj vseh vrednotenj je, da je začetna razvojna strategija ostala relevantna, da pa je bilo prezgodaj za oceno uspešnosti. Komisija je ugotovitve vrednotenj uporabila v svojem poročilu „Vmesno vrednotenje v regijah Cilja 1 in 2: Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“ (november 2004). Povzetek Komisije je predstavljen v Okviru 4.

Okvir 4Odziv ocenjevalcev na vprašanja vrednotenja





  —

Ocenjevalci so v skoraj vseh primerih sklenili, da so strategije, sprejete v programih, še vedno ustrezne.

| — | V številnih primerih je bilo zaradi poznega ali počasnega začetka programov prezgodaj za oceno uspešnosti. Težavo je predstavljal sistem spremljanja, zaradi katerega je bilo treba pogosto spreminjati opredelitev kazalnikov in njihovih ciljev. |
| --- | --- |

—

V številnih primerih je bilo zaradi poznega ali počasnega začetka programov prezgodaj za oceno uspešnosti. Težavo je predstavljal sistem spremljanja, zaradi katerega je bilo treba pogosto spreminjati opredelitev kazalnikov in njihovih ciljev.

| — | Prav tako je bilo prezgodaj za merjenje vpliva, čeprav je bila v nekaterih primerih na podlagi izkušenj iz začetnih let izvajanja v vrednotenjih priporočena vmesna revizija ciljev z morebitnimi popravki. Makroekonomsko modeliranje, opravljeno za velike okvire podpore Skupnosti, nakazuje, da so programi na poti k doseganju svojih globalnih ciljev. |
| --- | --- |

—

Prav tako je bilo prezgodaj za merjenje vpliva, čeprav je bila v nekaterih primerih na podlagi izkušenj iz začetnih let izvajanja v vrednotenjih priporočena vmesna revizija ciljev z morebitnimi popravki. Makroekonomsko modeliranje, opravljeno za velike okvire podpore Skupnosti, nakazuje, da so programi na poti k doseganju svojih globalnih ciljev.

| — | Učinkovitost je bila pogosteje opredeljena kot finančna absorpcija, ne pa kot strošek glede na doseženi izložek ali doseženi rezultat. Finančna absorpcija se je očitno izboljšala (tj. denar je bil hitreje porabljen kot v preteklosti), saj so jo spodbujale zahteve pravila N + 2. |
| --- | --- |

—

Učinkovitost je bila pogosteje opredeljena kot finančna absorpcija, ne pa kot strošek glede na doseženi izložek ali doseženi rezultat. Finančna absorpcija se je očitno izboljšala (tj. denar je bil hitreje porabljen kot v preteklosti), saj so jo spodbujale zahteve pravila N + 2.

| — | Z vrednotenji je bilo ugotovljeno, da je nujno treba bolje količinsko opredeliti cilje. |
| --- | --- |

—

Z vrednotenji je bilo ugotovljeno, da je nujno treba bolje količinsko opredeliti cilje.

| — | Za sisteme izvajanja je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo uredbene zahteve in da so se v primerjavi s preteklostjo precej izboljšali. |
| --- | --- |

—

Za sisteme izvajanja je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo uredbene zahteve in da so se v primerjavi s preteklostjo precej izboljšali.

Komisijina ocena vrednotenj

| 21. | Države članice, nadzorni odbori in Komisija so vsi odigrali vlogo pri ocenjevanju kakovosti vrednotenj. Službe Komisije so preučile poročila o vrednotenju na stopnji osnutka in na zaključni stopnji. Komisija je morala delovati v okviru ambiciozno zastavljenih rokov, ki jih določa uredba, in od januarja do marca 2004 hkrati oceniti ocenjevalna poročila približno 400 programov. Da bi nalogo pravočasno končala, je Komisija poleg lastnih uslužbencev najela še zunanje ocenjevalce. |
| --- | --- |

21.

Države članice, nadzorni odbori in Komisija so vsi odigrali vlogo pri ocenjevanju kakovosti vrednotenj. Službe Komisije so preučile poročila o vrednotenju na stopnji osnutka in na zaključni stopnji. Komisija je morala delovati v okviru ambiciozno zastavljenih rokov, ki jih določa uredba, in od januarja do marca 2004 hkrati oceniti ocenjevalna poročila približno 400 programov. Da bi nalogo pravočasno končala, je Komisija poleg lastnih uslužbencev najela še zunanje ocenjevalce.

| 22. | Komisijin pregled ugotovitev ocenjevalcev (21) je opisan v „Naraščajoči zmogljivosti vrednotenja“. Komisija je ugotovila, da:






  — | so vrednotenja na splošno temeljila na ustrezni metodologiji, |
| --- | --- | --- |

22.

Komisijin pregled ugotovitev ocenjevalcev (21) je opisan v „Naraščajoči zmogljivosti vrednotenja“. Komisija je ugotovila, da:

—

so vrednotenja na splošno temeljila na ustrezni metodologiji,

| — | so več vrednotenj ovirali slabi sistemi spremljanja, |
| --- | --- |

—

so več vrednotenj ovirali slabi sistemi spremljanja,

| — | so bile pri primarnih raziskavah o realističnosti programov potrebne izboljšave, |
| --- | --- |

—

so bile pri primarnih raziskavah o realističnosti programov potrebne izboljšave,

| — | je bila analiza v nekaterih vrednotenjih šibka, oziroma da pri vrednotenjih pogosto niso nastali dovolj konkretni zaključki in priporočila, |
| --- | --- |

—

je bila analiza v nekaterih vrednotenjih šibka, oziroma da pri vrednotenjih pogosto niso nastali dovolj konkretni zaključki in priporočila,

| — | zaradi velikih razlik v uporabljenih pristopih ni bilo mogoče primerjati rezultatov ekonomskega modeliranja, ki je na splošno omejeno na večje programe, |
| --- | --- |

—

zaradi velikih razlik v uporabljenih pristopih ni bilo mogoče primerjati rezultatov ekonomskega modeliranja, ki je na splošno omejeno na večje programe,

| — | so nekateri ocenjevalci zaradi nerazpoložljivosti podatkov o spremljanju, pa tudi zaradi velike osredotočenosti na porabo, ki jo zahteva pravilo N + 2, preveč pozornosti namenili finančni analizi, le v omejenem obsegu pa dosežkom programov. Zato so se priporočila ukvarjala samo s financami, ne pa s strateškimi implikacijami takih prerazporeditev (22). |
| --- | --- |

—

so nekateri ocenjevalci zaradi nerazpoložljivosti podatkov o spremljanju, pa tudi zaradi velike osredotočenosti na porabo, ki jo zahteva pravilo N + 2, preveč pozornosti namenili finančni analizi, le v omejenem obsegu pa dosežkom programov. Zato so se priporočila ukvarjala samo s financami, ne pa s strateškimi implikacijami takih prerazporeditev (22).

Ocena, ki jo je podalo Sodišče

| 23. | Sodišče je pri reviziji ugotovilo številne probleme, s katerimi so se soočali ocenjevalci, in težave, ki so jih ugotovili, ko so morali jasno odgovoriti, ali ostaja splošna oblika pomoči ustrezna za reševanje vprašanj, s katerimi se sooča regija ali sektor, in ali je bilo cilje možno doseči.






  — | Vsi ocenjevalci so se soočali s problemom, da je bila v času vrednotenja poraba omejena. |
| --- | --- | --- |

23.

Sodišče je pri reviziji ugotovilo številne probleme, s katerimi so se soočali ocenjevalci, in težave, ki so jih ugotovili, ko so morali jasno odgovoriti, ali ostaja splošna oblika pomoči ustrezna za reševanje vprašanj, s katerimi se sooča regija ali sektor, in ali je bilo cilje možno doseči.

—

Vsi ocenjevalci so se soočali s problemom, da je bila v času vrednotenja poraba omejena.

| — | Skoraj polovica ocenjevalcev programov, ki jih je preučilo Sodišče, je opredelila pomembna zaskrbljujoča vprašanja, povezana s konkretnimi razvojnimi potrebami, in predlagala večji poudarek na določenih področjih politik, ki so še zlasti povezana z lizbonsko in göteborško strategijo. |
| --- | --- |

—

Skoraj polovica ocenjevalcev programov, ki jih je preučilo Sodišče, je opredelila pomembna zaskrbljujoča vprašanja, povezana s konkretnimi razvojnimi potrebami, in predlagala večji poudarek na določenih področjih politik, ki so še zlasti povezana z lizbonsko in göteborško strategijo.

| — | Drugi ocenjevalci so opozorili na notranje težave pri vrednotenju, kot je na primer težavnost določanja vpliva dodatnih naložb v gradnjo cest ali določitev vpliva pomoči ESS na neto ravni zaposlenosti. Na primer, v zvezi z naložbami v ceste je nemški ocenjevalec menil, da bi dodatne naložbe v gospodarstva z zagotovljeno dobro obstoječo infrastrukturo lahko celo povzročile počasnejšo rast, kot pa če naložb ne bi bilo (23). Ocenjevalci programov v Združenem kraljestvu in Gibraltarju so menili, da je bilo pri upoštevanju vpliva ESS na zaposlenost mogoče spremljati samo bruto ustvarjena delovna mesta. |
| --- | --- |

—

Drugi ocenjevalci so opozorili na notranje težave pri vrednotenju, kot je na primer težavnost določanja vpliva dodatnih naložb v gradnjo cest ali določitev vpliva pomoči ESS na neto ravni zaposlenosti. Na primer, v zvezi z naložbami v ceste je nemški ocenjevalec menil, da bi dodatne naložbe v gospodarstva z zagotovljeno dobro obstoječo infrastrukturo lahko celo povzročile počasnejšo rast, kot pa če naložb ne bi bilo (23). Ocenjevalci programov v Združenem kraljestvu in Gibraltarju so menili, da je bilo pri upoštevanju vpliva ESS na zaposlenost mogoče spremljati samo bruto ustvarjena delovna mesta.

| 24. | Komisijino zbirno poročilo „Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“ je manj pozornosti posvetilo tem problemom in težavam kot pozitivnejšim izidom vrednotenja. |
| --- | --- |

24.

Komisijino zbirno poročilo „Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“ je manj pozornosti posvetilo tem problemom in težavam kot pozitivnejšim izidom vrednotenja.

| 25. | Nekateri ocenjevalci so lahko opredelili tudi pomembne probleme pri načinu delovanja programov. Na primer:






  — | ocenjevalec italijanskega operativnega programa PONSIL (finančna pomoč za podjetja) je ocenil učinek mrtvih izgub (24) v višini 50 %, |
| --- | --- | --- |

25.

Nekateri ocenjevalci so lahko opredelili tudi pomembne probleme pri načinu delovanja programov. Na primer:

—

ocenjevalec italijanskega operativnega programa PONSIL (finančna pomoč za podjetja) je ocenil učinek mrtvih izgub (24) v višini 50 %,

| — | v Združenem kraljestvu so ocenjevalci menili, da je imel program le skromen uspeh pri zagotavljanju velikih neto gibanj tistih posameznikov na trg delovne sile, ki so prej bili izven njega, omenili pa so tudi, da podpora ESS teži h krepitvi obstoječih vzorcev usposabljanja v podjetjih, kjer so bili dobro usposobljeni posamezniki na splošno deležni več usposabljanja; vendar je poročilo navajalo tudi, da je bil program „nesorazmerno“ uspešen pri pomoči upravičencem z najslabšimi možnostmi, da so našli zaposlitev, |
| --- | --- |

—

v Združenem kraljestvu so ocenjevalci menili, da je imel program le skromen uspeh pri zagotavljanju velikih neto gibanj tistih posameznikov na trg delovne sile, ki so prej bili izven njega, omenili pa so tudi, da podpora ESS teži h krepitvi obstoječih vzorcev usposabljanja v podjetjih, kjer so bili dobro usposobljeni posamezniki na splošno deležni več usposabljanja; vendar je poročilo navajalo tudi, da je bil program „nesorazmerno“ uspešen pri pomoči upravičencem z najslabšimi možnostmi, da so našli zaposlitev,

| — | ocenjevalci avstrijskega operativnega programa v Burgenlandu so opazili, da pravilo N + 2 bolj kot uspešno dodeljevanje spodbuja večjo porabo, |
| --- | --- |

—

ocenjevalci avstrijskega operativnega programa v Burgenlandu so opazili, da pravilo N + 2 bolj kot uspešno dodeljevanje spodbuja večjo porabo,

| — | kjer so ocenjevalci uporabili makroekonomski model (Nemčija, Španija, Portugalska in Italija), so bile ocene vpliva skladov (zlasti na rast BDP) v primerjavi s predhodno oceno pogosto precej nižje, kar nakazuje, da je bila verjetnost, da bodo programi dosegli svoje cilje, majhna, |
| --- | --- |

—

kjer so ocenjevalci uporabili makroekonomski model (Nemčija, Španija, Portugalska in Italija), so bile ocene vpliva skladov (zlasti na rast BDP) v primerjavi s predhodno oceno pogosto precej nižje, kar nakazuje, da je bila verjetnost, da bodo programi dosegli svoje cilje, majhna,

| — | med 25 izbranimi okviri podpore Skupnosti, operativnimi programi in enotnimi programskimi dokumenti so bile pri več kot polovici vmesnih vrednotenj opažene pomanjkljivosti glede izbire projektov in vključitve horizontalnih načel, kot so okolje, enake možnosti in informacijska družba. Vendar so vrednotenja v številnih primerih pomanjkljivosti samo opisovala, niso pa predlagala konkretnih priporočil. |
| --- | --- |

—

med 25 izbranimi okviri podpore Skupnosti, operativnimi programi in enotnimi programskimi dokumenti so bile pri več kot polovici vmesnih vrednotenj opažene pomanjkljivosti glede izbire projektov in vključitve horizontalnih načel, kot so okolje, enake možnosti in informacijska družba. Vendar so vrednotenja v številnih primerih pomanjkljivosti samo opisovala, niso pa predlagala konkretnih priporočil.

| 26. | Vendar je revizija Sodišča v nekaterih drugih pogledih potrdila Komisijino analizo. Ocenjevalci so odgovorili na vrsto vprašanj, zastavljenih v delovnem dokumentu št. 8, in skušali oceniti kontinuirano skladnost in veljavnost strategij, povezanih z okviri podpore Skupnosti in operativnimi programi (večinoma tako, da so ponovno preverili socialne in gospodarske dejavnike ter pripravili spremenjeno analizo prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in groženj pri programih). Revizija Sodišča je pokazala, da je bilo izvajanje ocenjeno bolj robustno kot uspešnost, učinkovitost in vpliv:






  — | vrednotenja so vsebovala jasne ocene fizičnega in finančnega napredka operativnih programov in okvirov podpore Skupnosti, |
| --- | --- | --- |

26.

Vendar je revizija Sodišča v nekaterih drugih pogledih potrdila Komisijino analizo. Ocenjevalci so odgovorili na vrsto vprašanj, zastavljenih v delovnem dokumentu št. 8, in skušali oceniti kontinuirano skladnost in veljavnost strategij, povezanih z okviri podpore Skupnosti in operativnimi programi (večinoma tako, da so ponovno preverili socialne in gospodarske dejavnike ter pripravili spremenjeno analizo prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in groženj pri programih). Revizija Sodišča je pokazala, da je bilo izvajanje ocenjeno bolj robustno kot uspešnost, učinkovitost in vpliv:

—

vrednotenja so vsebovala jasne ocene fizičnega in finančnega napredka operativnih programov in okvirov podpore Skupnosti,

| — | po drugi strani ocene uspešnosti in vpliva niso bile vedno izvedene ali so bile izvedene le delno (npr. bruto ustvarjena delovna mesta so bila v skoraj vseh primerih predstavljena kot ekvivalentna učinkom zaposlenosti, tako za ukrepe ESRR kot za ukrepe ESS), |
| --- | --- |

—

po drugi strani ocene uspešnosti in vpliva niso bile vedno izvedene ali so bile izvedene le delno (npr. bruto ustvarjena delovna mesta so bila v skoraj vseh primerih predstavljena kot ekvivalentna učinkom zaposlenosti, tako za ukrepe ESRR kot za ukrepe ESS),

| — | učinka mrtvih izgub in nadomestitve sta bila redko upoštevana; vrednotenja zelo pogosto niso skušala neposredno oceniti teh učinkov, |
| --- | --- |

—

učinka mrtvih izgub in nadomestitve sta bila redko upoštevana; vrednotenja zelo pogosto niso skušala neposredno oceniti teh učinkov,

| — | učinkovitost ni bila vedno analizirana, če pa je že bila, ni bilo opredelitve zaključkov ali meril uspešnosti niti priporočil v zvezi s politiko, |
| --- | --- |

—

učinkovitost ni bila vedno analizirana, če pa je že bila, ni bilo opredelitve zaključkov ali meril uspešnosti niti priporočil v zvezi s politiko,

| — | v nekaterih primerih ni bila ustrezno obravnavana veljavnost s tem povezane strategije. |
| --- | --- |

—

v nekaterih primerih ni bila ustrezno obravnavana veljavnost s tem povezane strategije.

| 27. | Splošna ocena Sodišča je, da je postopek vrednotenja zagotovil preverjanje napredka, doseženega pri programih, in potrdil, da so se od prejšnje generacije strukturnih skladov sistemi izvajanja izboljšali. Po drugi strani so bile pri spremljanju prisotne pomembne pomanjkljivosti, v številnih primerih pa je bilo prezgodaj za oceno uspešnosti in še zlasti vpliva programov. |
| --- | --- |

27.

Splošna ocena Sodišča je, da je postopek vrednotenja zagotovil preverjanje napredka, doseženega pri programih, in potrdil, da so se od prejšnje generacije strukturnih skladov sistemi izvajanja izboljšali. Po drugi strani so bile pri spremljanju prisotne pomembne pomanjkljivosti, v številnih primerih pa je bilo prezgodaj za oceno uspešnosti in še zlasti vpliva programov.

DODELITEV REZERVE NA PODLAGI DOSEŽENIH REZULTATOV

| 28. | Uredba je od samega začetka zagotavljala omejeno število količinsko opredeljenih kazalnikov. Komisija je državam članicam z delovnim dokumentom, izdanim leta 1999 (25), zagotovila smernice o ocenjevanju programov glede na merila za dodeljevanje rezerve na podlagi doseženih rezultatov: uspešnost, kakovost upravljanja in finančno izvajanje. Ocena uspešnosti naj bi temeljila na kazalnikih spremljanja, s katerimi se merijo vmesni rezultati glede na njihove posebne začetne cilje. |
| --- | --- |

28.

Uredba je od samega začetka zagotavljala omejeno število količinsko opredeljenih kazalnikov. Komisija je državam članicam z delovnim dokumentom, izdanim leta 1999 (25), zagotovila smernice o ocenjevanju programov glede na merila za dodeljevanje rezerve na podlagi doseženih rezultatov: uspešnost, kakovost upravljanja in finančno izvajanje. Ocena uspešnosti naj bi temeljila na kazalnikih spremljanja, s katerimi se merijo vmesni rezultati glede na njihove posebne začetne cilje.

| 29. | Komisijin delovni dokument je vseboval primere kazalnikov (26), ki bi jih bilo treba upoštevati pri izvajanju pregleda uspešnosti;
  Za uspešnost:






  — | skupek nekaterih izložkov, ki zajema vsaj polovico vrednosti programa, |
| --- | --- | --- |

29.

Komisijin delovni dokument je vseboval primere kazalnikov (26), ki bi jih bilo treba upoštevati pri izvajanju pregleda uspešnosti;

Za uspešnost:

—

skupek nekaterih izložkov, ki zajema vsaj polovico vrednosti programa,

| — | primerjava dejanskih in načrtovanih rezultatov za zaposlenost (začasna/stalna delovna mesta, ki so bila ustvarjena ali ohranjena) ali zaposljivost ciljnih skupin. |
| --- | --- |

—

primerjava dejanskih in načrtovanih rezultatov za zaposlenost (začasna/stalna delovna mesta, ki so bila ustvarjena ali ohranjena) ali zaposljivost ciljnih skupin.

Za upravljanje:

| — | štiri vrste kazalnikov, s katerimi se merijo spremljanje, finančna kontrola, izbiranje projektov in sistemi vrednotenja. |
| --- | --- |

—

štiri vrste kazalnikov, s katerimi se merijo spremljanje, finančna kontrola, izbiranje projektov in sistemi vrednotenja.

Za finančno uspešnost:

| — | absorpcija in stopnja zasebnega financiranja. |
| --- | --- |

—

absorpcija in stopnja zasebnega financiranja.

Ocene, ki so jih podale države članice, in dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov

| 30. | Države članice so morale oceniti uspešnost za obdobje, ko je bilo povprečno opravljenih samo 20 % izdatkov. Nekateri ocenjevalci so opozorili na ta problem. Italijanski ocenjevalec je, na primer, poudaril, da je še prezgodaj za izvedbo splošne analize uspešnosti. Vendar so pri hitrosti, s katero je bilo mogoče izvajati prednostne naloge programov, obstajale precejšnje razlike. Pri programih, ki jih je pregledalo Sodišče, je bilo na polovici obdobja na splošno opaziti hitrejšo porabo pri fizični infrastrukturi kot pri nekaterih prednostnih nalogah in ukrepih, povezanih z lizbonskimi in göteborškimi cilji. |
| --- | --- |

30.

Države članice so morale oceniti uspešnost za obdobje, ko je bilo povprečno opravljenih samo 20 % izdatkov. Nekateri ocenjevalci so opozorili na ta problem. Italijanski ocenjevalec je, na primer, poudaril, da je še prezgodaj za izvedbo splošne analize uspešnosti. Vendar so pri hitrosti, s katero je bilo mogoče izvajati prednostne naloge programov, obstajale precejšnje razlike. Pri programih, ki jih je pregledalo Sodišče, je bilo na polovici obdobja na splošno opaziti hitrejšo porabo pri fizični infrastrukturi kot pri nekaterih prednostnih nalogah in ukrepih, povezanih z lizbonskimi in göteborškimi cilji.

| 31. | Države članice so skušale s pomočjo kazalnikov oceniti uspešnost, čeprav so ta postopek ovirale omejitve nekaterih kazalnikov, ki so bili razviti pri predhodni oceni programov za obdobje 2000–2006. Na primer, pri nemških in italijanskih programih so uspešnost spremljali samo s kazalniki rezultata (27). |
| --- | --- |

31.

Države članice so skušale s pomočjo kazalnikov oceniti uspešnost, čeprav so ta postopek ovirale omejitve nekaterih kazalnikov, ki so bili razviti pri predhodni oceni programov za obdobje 2000–2006. Na primer, pri nemških in italijanskih programih so uspešnost spremljali samo s kazalniki rezultata (27).

| 32. | Predlogi držav članic za dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov so temeljili na merilih, navedenih v odstavku 29 zgoraj. V primerih španskega, portugalskega in irskega okvira podpore Skupnosti so šle države članice dlje in uspešnost ocenile glede na širši sklop kazalnikov, kot jih je priporočila Komisija. |
| --- | --- |

32.

Predlogi držav članic za dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov so temeljili na merilih, navedenih v odstavku 29 zgoraj. V primerih španskega, portugalskega in irskega okvira podpore Skupnosti so šle države članice dlje in uspešnost ocenile glede na širši sklop kazalnikov, kot jih je priporočila Komisija.

| 33. | Kljub temu je predloge držav članic za dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov precej omejevala zaznana potreba po čim večjem povečanju absorpcije sredstev EU. Tudi Komisija sama je poudarila pomembnost absorpcije. Na primer, v obvestilu Komisije z dne 16. oktobra 2003„Priprava na dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov“ članom Odbora za razvoj in preobrazbo regij, poslanem tudi državam članicam, je bilo poudarjeno, da bo Komisija posvetila posebno pozornost absorpciji sredstev v primeru znatnih izgub v okviru mehanizma N + 2 in kakovosti vmesnega vrednotenja (28). Primeri vključujejo:






  — | cilj nemškega operativnega programa za transport je bil porabiti približno enake zneske za ceste in železnice. Toda zaradi razlogov, povezanih z absorpcijo, je bilo predlagano, da se vsa rezerva na podlagi doseženih rezultatov dodeli za gradnjo cest. Ob predložitvi predloga Komisiji je organ upravljanja navedel, da rezerva na podlagi doseženih rezultatov ni bila uporabljena skladno s cilji okoljske ali transportne politike, ampak skladno z napredkom pri porabi, |
| --- | --- | --- |

33.

Kljub temu je predloge držav članic za dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov precej omejevala zaznana potreba po čim večjem povečanju absorpcije sredstev EU. Tudi Komisija sama je poudarila pomembnost absorpcije. Na primer, v obvestilu Komisije z dne 16. oktobra 2003„Priprava na dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov“ članom Odbora za razvoj in preobrazbo regij, poslanem tudi državam članicam, je bilo poudarjeno, da bo Komisija posvetila posebno pozornost absorpciji sredstev v primeru znatnih izgub v okviru mehanizma N + 2 in kakovosti vmesnega vrednotenja (28). Primeri vključujejo:

—

cilj nemškega operativnega programa za transport je bil porabiti približno enake zneske za ceste in železnice. Toda zaradi razlogov, povezanih z absorpcijo, je bilo predlagano, da se vsa rezerva na podlagi doseženih rezultatov dodeli za gradnjo cest. Ob predložitvi predloga Komisiji je organ upravljanja navedel, da rezerva na podlagi doseženih rezultatov ni bila uporabljena skladno s cilji okoljske ali transportne politike, ampak skladno z napredkom pri porabi,

| — | enotni programski dokument Réunion: Nekaterim okoljskim ukrepom in ukrepom za enake možnosti iz rezerve na podlagi doseženih rezultatov niso bila dodeljena nobena sredstva. Organ upravljanja je poudaril, da je bilo v nekaterih primerih težko uskladiti določene cilje Skupnosti s potrebo po porabi sredstev, |
| --- | --- |

—

enotni programski dokument Réunion: Nekaterim okoljskim ukrepom in ukrepom za enake možnosti iz rezerve na podlagi doseženih rezultatov niso bila dodeljena nobena sredstva. Organ upravljanja je poudaril, da je bilo v nekaterih primerih težko uskladiti določene cilje Skupnosti s potrebo po porabi sredstev,

| — | brandenburški predlog (Nemčija), podan v glavnem v luči analize absorpcije, je iz dodelitve izvzel ukrepe okoljskih naložb. Transportna infrastruktura je prejela najvišji znesek. Ocenjevalci programa so zaključili tudi, da so kazalniki Komisije bolj temeljili na absorpciji kot na uspešnosti. |
| --- | --- |

—

brandenburški predlog (Nemčija), podan v glavnem v luči analize absorpcije, je iz dodelitve izvzel ukrepe okoljskih naložb. Transportna infrastruktura je prejela najvišji znesek. Ocenjevalci programa so zaključili tudi, da so kazalniki Komisije bolj temeljili na absorpciji kot na uspešnosti.

| 34. | Poleg tega je več dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov prejel izključno ESRR, v glavnem zaradi absorpcije, na primer v Nemčiji (operativni program Saška), na Irskem (rezerva na podlagi doseženih rezultatov vseh irskih operativnih programov je bila v celoti dodeljena enemu programu, financiranemu iz ESRR), v Italiji (operativni program „Sviluppo Imprenditoriale Locale“) in pri nekaterih operativnih programih Cilja 2 v Avstriji, Nemčiji, Franciji, Španiji in Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

34.

Poleg tega je več dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov prejel izključno ESRR, v glavnem zaradi absorpcije, na primer v Nemčiji (operativni program Saška), na Irskem (rezerva na podlagi doseženih rezultatov vseh irskih operativnih programov je bila v celoti dodeljena enemu programu, financiranemu iz ESRR), v Italiji (operativni program „Sviluppo Imprenditoriale Locale“) in pri nekaterih operativnih programih Cilja 2 v Avstriji, Nemčiji, Franciji, Španiji in Združenem kraljestvu.

| 35. | Pri časovnem razporedu za dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov je bilo na voljo le malo časa. Predlogi so bili prejeti januarja 2004, dogovor pa je bilo načeloma treba skleniti do začetka februarja. |
| --- | --- |

35.

Pri časovnem razporedu za dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov je bilo na voljo le malo časa. Predlogi so bili prejeti januarja 2004, dogovor pa je bilo načeloma treba skleniti do začetka februarja.

| 36. | Nekaj rezerve na podlagi doseženih rezultatov je bilo uporabljene za dodelitev denarja programom na podlagi uspešnosti in kakovosti upravljanja. Toda na splošno je bila rezerva na podlagi doseženih rezultatov uporabljena predvsem za čim večje povečanje porabe, ne pa za osredotočanje porabe na dejavnosti, ki so bile ocenjene kot še zlasti uspešne. |
| --- | --- |

36.

Nekaj rezerve na podlagi doseženih rezultatov je bilo uporabljene za dodelitev denarja programom na podlagi uspešnosti in kakovosti upravljanja. Toda na splošno je bila rezerva na podlagi doseženih rezultatov uporabljena predvsem za čim večje povečanje porabe, ne pa za osredotočanje porabe na dejavnosti, ki so bile ocenjene kot še zlasti uspešne.

VPLIV VMESNE REVIZIJE Z MOREBITNIMI POPRAVKI

| 37. | Reforma strukturnih skladov iz obdobja 2000–2006 je spremenila in okrepila cilje skladov. Njen namen je bil spodbuditi rast in zaposlenost na način, pri katerem se je upoštevalo in združilo medsebojno povezane gospodarske, socialne in okoljske cilje politik (29). Zlasti naj bi bile pri izdatkih iz skladov upoštevane nove tehnologije in inovacije, raziskave, informacijska družba, čista in učinkovita raba energije (vključno z obnovljivo energijo), boljše varstvo okolja, socialna vključenost in vseživljenjsko učenje. |
| --- | --- |

37.

Reforma strukturnih skladov iz obdobja 2000–2006 je spremenila in okrepila cilje skladov. Njen namen je bil spodbuditi rast in zaposlenost na način, pri katerem se je upoštevalo in združilo medsebojno povezane gospodarske, socialne in okoljske cilje politik (29). Zlasti naj bi bile pri izdatkih iz skladov upoštevane nove tehnologije in inovacije, raziskave, informacijska družba, čista in učinkovita raba energije (vključno z obnovljivo energijo), boljše varstvo okolja, socialna vključenost in vseživljenjsko učenje.

| 38. | Pri dodelitvah rezerve na podlagi doseženih rezultatov in preusmeritvah sredstev, ki so sledile vmesni reviziji z morebitnimi popravki, je bilo treba upoštevati programska načela, določena v programskih smernicah Komisije (30). Vendar pa je Komisija šele avgusta 2003 izdala spremenjene programske smernice. Za večino držav članic in regij je bilo prepozno, da bi pri vmesnih revizijah z morebitnimi popravki lahko upoštevale spremenjene smernice. Po drugi strani so spremenjene smernice zajemale le omejeno število kvalitativnih premikov glede na začetne smernice, na primer v zvezi s konsolidacijo lizbonske strategije, na področjih transporta (s poudarkom na intermodalnosti, prehodu od cest na železnico in vodne poti) in energije. |
| --- | --- |

38.

Pri dodelitvah rezerve na podlagi doseženih rezultatov in preusmeritvah sredstev, ki so sledile vmesni reviziji z morebitnimi popravki, je bilo treba upoštevati programska načela, določena v programskih smernicah Komisije (30). Vendar pa je Komisija šele avgusta 2003 izdala spremenjene programske smernice. Za večino držav članic in regij je bilo prepozno, da bi pri vmesnih revizijah z morebitnimi popravki lahko upoštevale spremenjene smernice. Po drugi strani so spremenjene smernice zajemale le omejeno število kvalitativnih premikov glede na začetne smernice, na primer v zvezi s konsolidacijo lizbonske strategije, na področjih transporta (s poudarkom na intermodalnosti, prehodu od cest na železnico in vodne poti) in energije.

| 39. | Zaradi dodelitve rezerve na podlagi doseženih rezultatov je bilo treba vse operativne programe in okvire podpore Skupnosti prilagoditi. To je zajemalo prilagoditev vsakega programa prek podobnega postopka, kot je bil uporabljen pri začetnem programiranju, vključno s posvetovanjem z zadevnimi generalnimi direktorati Komisije in formalnim sprejetjem s strani Komisije. |
| --- | --- |

39.

Zaradi dodelitve rezerve na podlagi doseženih rezultatov je bilo treba vse operativne programe in okvire podpore Skupnosti prilagoditi. To je zajemalo prilagoditev vsakega programa prek podobnega postopka, kot je bil uporabljen pri začetnem programiranju, vključno s posvetovanjem z zadevnimi generalnimi direktorati Komisije in formalnim sprejetjem s strani Komisije.

| 40. | Za operativne programe/okvire podpore Skupnosti državam članicam takih prilagoditev ni bilo treba izvesti iz drugih razlogov kot zaradi dodelitve rezerve na podlagi doseženih rezultatov. Od 25 operativnih programov in okvirov podpore Skupnosti, ki jih je preučilo Sodišče, so bile vmesne prilagoditve zaradi drugih razlogov opravljene v 15 primerih. |
| --- | --- |

40.

Za operativne programe/okvire podpore Skupnosti državam članicam takih prilagoditev ni bilo treba izvesti iz drugih razlogov kot zaradi dodelitve rezerve na podlagi doseženih rezultatov. Od 25 operativnih programov in okvirov podpore Skupnosti, ki jih je preučilo Sodišče, so bile vmesne prilagoditve zaradi drugih razlogov opravljene v 15 primerih.

| 41. | Zaradi vmesnih revizij z morebitnimi popravki se je v številnih primerih izboljšalo upoštevanje prednostnih nalog politik ali sprememb v politikah EU v operativnih programih. V nekaterih primerih je prišlo do izboljšanja kazalnikov uspešnosti in do sprememb v upravljavskih strukturah. Do takih sprememb je na primer prišlo na Irskem, Portugalskem in v Italiji. |
| --- | --- |

41.

Zaradi vmesnih revizij z morebitnimi popravki se je v številnih primerih izboljšalo upoštevanje prednostnih nalog politik ali sprememb v politikah EU v operativnih programih. V nekaterih primerih je prišlo do izboljšanja kazalnikov uspešnosti in do sprememb v upravljavskih strukturah. Do takih sprememb je na primer prišlo na Irskem, Portugalskem in v Italiji.

| 42. | Kot je bilo v zvezi z rezervo na podlagi doseženih rezultatov že poudarjeno, so prednost dobile dejavnosti, kjer je bilo možno porabiti denar, na primer:






  — | enotni programski dokument Burgenland, Avstrija. Glavne spremembe: zmanjšanje načrtovane porabe za raziskave, tehnologijo in razvoj ter ohranjanje krajine zaradi težav z absorpcijo, |
| --- | --- | --- |

42.

Kot je bilo v zvezi z rezervo na podlagi doseženih rezultatov že poudarjeno, so prednost dobile dejavnosti, kjer je bilo možno porabiti denar, na primer:

—

enotni programski dokument Burgenland, Avstrija. Glavne spremembe: zmanjšanje načrtovane porabe za raziskave, tehnologijo in razvoj ter ohranjanje krajine zaradi težav z absorpcijo,

| — | enotni programski dokument Hainault, Belgija: absorpcija je imela pomembno vlogo, zaradi majhne absorpcije se je na primer precej zmanjšala načrtovana poraba za „upravljanje okolja'“, prenesena pa je bila v pomoč za sanacijo industrijskih območij, |
| --- | --- |

—

enotni programski dokument Hainault, Belgija: absorpcija je imela pomembno vlogo, zaradi majhne absorpcije se je na primer precej zmanjšala načrtovana poraba za „upravljanje okolja'“, prenesena pa je bila v pomoč za sanacijo industrijskih območij,

| — | operativni program Brandenburg, Nemčija: načrtovana poraba za okoljske ukrepe je bila precej zmanjšana, opuščen je bil ukrep „obnovljiva energija“, |
| --- | --- |

—

operativni program Brandenburg, Nemčija: načrtovana poraba za okoljske ukrepe je bila precej zmanjšana, opuščen je bil ukrep „obnovljiva energija“,

| — | operativni program transport, Nemčija: dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov izključno cestnim projektom je pomembno spremenila razmerje med porabo za ceste in porabo za železnice, |
| --- | --- |

—

operativni program transport, Nemčija: dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov izključno cestnim projektom je pomembno spremenila razmerje med porabo za ceste in porabo za železnice,

| — | operativni program Kalabrija: velik del spremenjenega programa zadeva „združljive“ projekte. To so javni projekti, ki so se že pred tekočim programskim obdobjem financirali z nacionalnimi sredstvi. V začetnem programu niso bili predvideni. Ta pristop se je v glavnem uporabljal zato, da bi se izognili razveljavitvam, |
| --- | --- |

—

operativni program Kalabrija: velik del spremenjenega programa zadeva „združljive“ projekte. To so javni projekti, ki so se že pred tekočim programskim obdobjem financirali z nacionalnimi sredstvi. V začetnem programu niso bili predvideni. Ta pristop se je v glavnem uporabljal zato, da bi se izognili razveljavitvam,

| — | okvir podpore Skupnosti Italija, operativni program S&E Irska: finančni načrti so bili precej spremenjeni, ker se je zmanjšalo v začetku predvideno zasebno financiranje (za okvir podpore skupnosti v Italiji za 95 %, za operativni program S&E za 70 %), delno pa so ga nadomestila nacionalna javna sredstva. To je omogočilo povečanje nacionalno financirane porabe in preprečitev razveljavitev; |
| --- | --- |

—

okvir podpore Skupnosti Italija, operativni program S&E Irska: finančni načrti so bili precej spremenjeni, ker se je zmanjšalo v začetku predvideno zasebno financiranje (za okvir podpore skupnosti v Italiji za 95 %, za operativni program S&E za 70 %), delno pa so ga nadomestila nacionalna javna sredstva. To je omogočilo povečanje nacionalno financirane porabe in preprečitev razveljavitev;

| 43. | Pri pregledu, ki ga je opravilo Sodišče, je bilo ugotovljeno, da je prišlo do prenosov sredstev za okoljske ukrepe predvsem v korist pomoči za podjetja in transportno infrastrukturo (zlasti za ceste). Tako je bilo v primerih Nemčije, Španije, Italije in Belgije, za katere so sredstva znašala približno 800 milijonov EUR (približno 1 % dodelitev iz strukturnih skladov za te države članice). |
| --- | --- |

43.

Pri pregledu, ki ga je opravilo Sodišče, je bilo ugotovljeno, da je prišlo do prenosov sredstev za okoljske ukrepe predvsem v korist pomoči za podjetja in transportno infrastrukturo (zlasti za ceste). Tako je bilo v primerih Nemčije, Španije, Italije in Belgije, za katere so sredstva znašala približno 800 milijonov EUR (približno 1 % dodelitev iz strukturnih skladov za te države članice).

| 44. | Sodišče je na splošno ugotovilo, da so pri določenem številu programov strukturnih skladov vmesne revizije z morebitnimi popravki vodile k izboljšavam (na primer upoštevanje prednostnih politik ali spremembe v politikah EU ali izboljšanje kazalnikov uspešnosti). V praksi pa je bil pomemben vpliv preusmeritev proračunskih sredstev od ukrepov s porabo, manjšo od načrtovane. |
| --- | --- |

44.

Sodišče je na splošno ugotovilo, da so pri določenem številu programov strukturnih skladov vmesne revizije z morebitnimi popravki vodile k izboljšavam (na primer upoštevanje prednostnih politik ali spremembe v politikah EU ali izboljšanje kazalnikov uspešnosti). V praksi pa je bil pomemben vpliv preusmeritev proračunskih sredstev od ukrepov s porabo, manjšo od načrtovane.

UREDITVE ZA OBDOBJE 2007–2013

| 45. | Za naslednje programsko obdobje strukturnih skladov 2007–2013 so bile dogovorjene spremenjene ureditve za vrednotenje, pregled in vmesne revizije z morebitnimi popravki programov. Od ureditev, ki so se uporabljale za obdobje 2000–2006, se razlikujejo v več pogledih. Kjer je prišlo do sprememb, te ureditve na splošno predvidevajo večjo stopnjo prožnosti kot ureditve za obdobje 2000–2006, morale pa bi pripomoči tudi k tesnejšemu usklajevanju vmesnega pregleda in vmesnih revizij z morebitnimi popravki načrtov porabe s posebnimi okoliščinami posameznih programov.






  — | Še vedno obstaja zahteva po vrednotenju pred in med programskim obdobjem ter po njem. Pri vrednotenju je treba zlasti upoštevati cilj trajnostnega razvoja in ustrezno zakonodajo Skupnosti v zvezi z vplivom na okolje in strateško okoljsko presojo (31). |
| --- | --- | --- |

45.

Za naslednje programsko obdobje strukturnih skladov 2007–2013 so bile dogovorjene spremenjene ureditve za vrednotenje, pregled in vmesne revizije z morebitnimi popravki programov. Od ureditev, ki so se uporabljale za obdobje 2000–2006, se razlikujejo v več pogledih. Kjer je prišlo do sprememb, te ureditve na splošno predvidevajo večjo stopnjo prožnosti kot ureditve za obdobje 2000–2006, morale pa bi pripomoči tudi k tesnejšemu usklajevanju vmesnega pregleda in vmesnih revizij z morebitnimi popravki načrtov porabe s posebnimi okoliščinami posameznih programov.

—

Še vedno obstaja zahteva po vrednotenju pred in med programskim obdobjem ter po njem. Pri vrednotenju je treba zlasti upoštevati cilj trajnostnega razvoja in ustrezno zakonodajo Skupnosti v zvezi z vplivom na okolje in strateško okoljsko presojo (31).

| — | Po drugi strani vmesnega pregleda ni treba za vse programe izvesti na določeni točki programskega obdobja. |
| --- | --- |

—

Po drugi strani vmesnega pregleda ni treba za vse programe izvesti na določeni točki programskega obdobja.

| — | Načelo „sorazmernosti intervencije“ se nanaša na vrednotenje. Finančni in upravni viri, ki jih Komisija in države članice uporabljajo pri izvajanju skladov glede na izbiro kazalnikov, vrednotenja, sistem upravljanja in kontroliranja ter poročanje, so sorazmerni s celotnim zneskom izdatkov, dodeljenim operativnemu programu (32). |
| --- | --- |

—

Načelo „sorazmernosti intervencije“ se nanaša na vrednotenje. Finančni in upravni viri, ki jih Komisija in države članice uporabljajo pri izvajanju skladov glede na izbiro kazalnikov, vrednotenja, sistem upravljanja in kontroliranja ter poročanje, so sorazmerni s celotnim zneskom izdatkov, dodeljenim operativnemu programu (32).

| — | Ni obvezne rezerve na podlagi doseženih rezultatov. Države članice se namesto tega lahko odločijo za vzpostavitev nacionalne varnostne rezerve in/ali nacionalne rezerve na podlagi doseženih rezultatov (33). (Postopki za dodelitev kakršne koli nacionalne rezerve na podlagi doseženih rezultatov so podobni tistim, ki se uporabljajo za rezervo na podlagi doseženih rezultatov za obdobje 2000–2006). |
| --- | --- |

—

Ni obvezne rezerve na podlagi doseženih rezultatov. Države članice se namesto tega lahko odločijo za vzpostavitev nacionalne varnostne rezerve in/ali nacionalne rezerve na podlagi doseženih rezultatov (33). (Postopki za dodelitev kakršne koli nacionalne rezerve na podlagi doseženih rezultatov so podobni tistim, ki se uporabljajo za rezervo na podlagi doseženih rezultatov za obdobje 2000–2006).

| — | Enako kot v obdobju 2000–2006 vmesna revizija z morebitnimi popravki programov ni obvezna za vse programe. (Državam članicam po reviziji osrednjih programskih smernic, dogovorjenih s Svetom, ni treba spremeniti njihovih operativnih programov ali nacionalnega strateškega referenčnega okvira). Vendar sta v Uredbi opredeljena dva primera, v katerih se države članice lahko odločijo za izvedbo pregleda: 1) pri pomembnih socialno-gospodarskih spremembah in z namenom boljšega ali drugačnega upoštevanja večjih sprememb v Skupnosti, nacionalnih ali regionalnih prednostnih nalog, 2) v luči znatnih odstopanj od prvotno zastavljenih ciljev ali ob težavah pri izvajanju. |
| --- | --- |

—

Enako kot v obdobju 2000–2006 vmesna revizija z morebitnimi popravki programov ni obvezna za vse programe. (Državam članicam po reviziji osrednjih programskih smernic, dogovorjenih s Svetom, ni treba spremeniti njihovih operativnih programov ali nacionalnega strateškega referenčnega okvira). Vendar sta v Uredbi opredeljena dva primera, v katerih se države članice lahko odločijo za izvedbo pregleda: 1) pri pomembnih socialno-gospodarskih spremembah in z namenom boljšega ali drugačnega upoštevanja večjih sprememb v Skupnosti, nacionalnih ali regionalnih prednostnih nalog, 2) v luči znatnih odstopanj od prvotno zastavljenih ciljev ali ob težavah pri izvajanju.

| 46. | Pravilo „N + 2“ se bo še vedno uporabljalo, vendar bo (za omejeno obdobje) postalo pravilo „N + 3“ za države članice, katerih BDP na prebivalca je bil od leta 2001 do 2003 nižji od 85 % povprečja za EU 25. |
| --- | --- |

46.

Pravilo „N + 2“ se bo še vedno uporabljalo, vendar bo (za omejeno obdobje) postalo pravilo „N + 3“ za države članice, katerih BDP na prebivalca je bil od leta 2001 do 2003 nižji od 85 % povprečja za EU 25.

ZAKLJUČKI

| 47. | Vmesno vrednotenje je zagotovilo preverjanje napredka, doseženega pri izvajanju programov strukturnih skladov, in potrdilo, da so se sistemi izvajanja od prejšnje generacije strukturnih skladov precej izboljšali. Po drugi strani je bilo v številnih primerih prezgodaj za oceno uspešnosti in še zlasti vpliva programov. |
| --- | --- |

47.

Vmesno vrednotenje je zagotovilo preverjanje napredka, doseženega pri izvajanju programov strukturnih skladov, in potrdilo, da so se sistemi izvajanja od prejšnje generacije strukturnih skladov precej izboljšali. Po drugi strani je bilo v številnih primerih prezgodaj za oceno uspešnosti in še zlasti vpliva programov.

| 48. | Rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila uporabljena predvsem za čim večjo porabo, ne pa za osredotočanje porabe na področja, ki so se izkazala za posebej uspešna. Komisija je poudarila pomembnost absorpcije (glej odstavek 33). |
| --- | --- |

48.

Rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila uporabljena predvsem za čim večjo porabo, ne pa za osredotočanje porabe na področja, ki so se izkazala za posebej uspešna. Komisija je poudarila pomembnost absorpcije (glej odstavek 33).

| 49. | Pri operativnih programih se je z vmesno revizijo z morebitnimi popravki programov strukturnih skladov v številnih primerih izboljšal način upoštevanja prednostnih politik ali sprememb v politikah EU (kot se na primer odražajo iz zasedanj Evropskega sveta v Lizboni in Göteborgu) oziroma so se izboljšali kazalniki uspešnosti. Pomemben vpliv vmesne revizije z morebitnimi popravki je bil, da se da prednost dejavnostim, kjer je možna poraba sredstev. |
| --- | --- |

49.

Pri operativnih programih se je z vmesno revizijo z morebitnimi popravki programov strukturnih skladov v številnih primerih izboljšal način upoštevanja prednostnih politik ali sprememb v politikah EU (kot se na primer odražajo iz zasedanj Evropskega sveta v Lizboni in Göteborgu) oziroma so se izboljšali kazalniki uspešnosti. Pomemben vpliv vmesne revizije z morebitnimi popravki je bil, da se da prednost dejavnostim, kjer je možna poraba sredstev.

| 50. | Prišlo je do resnih prizadevanj za izvedbo vmesnih postopkov, kot jih določa uredba o strukturnih skladih. Ker pa so bila po drugi strani vmesna vrednotenja izvedena na relativno zgodnji stopnji programa, so lahko vmesna vrednotenja in vmesne revizije z morebitnimi popravki le v manjši meri zagotovili, da bo imela poraba iz strukturnih skladov želene učinke in vplive. Države članice in Komisija so uporabile rezervo na podlagi doseženih rezultatov in vmesno revizijo z morebitnimi popravki, da bi spodbudile porabo, ki bi bila lahko izvedena v dovoljenem časovnem okviru. |
| --- | --- |

50.

Prišlo je do resnih prizadevanj za izvedbo vmesnih postopkov, kot jih določa uredba o strukturnih skladih. Ker pa so bila po drugi strani vmesna vrednotenja izvedena na relativno zgodnji stopnji programa, so lahko vmesna vrednotenja in vmesne revizije z morebitnimi popravki le v manjši meri zagotovili, da bo imela poraba iz strukturnih skladov želene učinke in vplive. Države članice in Komisija so uporabile rezervo na podlagi doseženih rezultatov in vmesno revizijo z morebitnimi popravki, da bi spodbudile porabo, ki bi bila lahko izvedena v dovoljenem časovnem okviru.

| 51. | Sodišče meni, da je še vedno ustrezno, da se v programe z velikimi izdatki, ki potekajo tudi po 7 let, vključi določba za ponoven premislek o programskih ciljih, ukrepih in proračunskih dodelitvah v času trajanja programa. Vendar je revizija ponazorila pripadajoča trenja pri načrtovanju in upravljanju strukturnih skladov, ki jih je treba upoštevati pri zasnovi in uporabi ureditev za vmesna vrednotenja in vmesne revizije z morebitnimi popravki.






  — | Izdatki bi morali biti učinkoviti, uspešni in gospodarni. Po drugi strani predstavljajo skupni zneski obveznosti, dogovorjeni za strukturne sklade in kohezijski sklad, ki so določeni v zaporednih finančnih perspektivah EU, tako cilje kot zgornje meje porabe (34). Absorpcija je sama po sebi impliciten cilj pri porabi sredstev EU za kohezijo. |
| --- | --- | --- |

51.

Sodišče meni, da je še vedno ustrezno, da se v programe z velikimi izdatki, ki potekajo tudi po 7 let, vključi določba za ponoven premislek o programskih ciljih, ukrepih in proračunskih dodelitvah v času trajanja programa. Vendar je revizija ponazorila pripadajoča trenja pri načrtovanju in upravljanju strukturnih skladov, ki jih je treba upoštevati pri zasnovi in uporabi ureditev za vmesna vrednotenja in vmesne revizije z morebitnimi popravki.

—

Izdatki bi morali biti učinkoviti, uspešni in gospodarni. Po drugi strani predstavljajo skupni zneski obveznosti, dogovorjeni za strukturne sklade in kohezijski sklad, ki so določeni v zaporednih finančnih perspektivah EU, tako cilje kot zgornje meje porabe (34). Absorpcija je sama po sebi impliciten cilj pri porabi sredstev EU za kohezijo.

| — | Pravilo N + 2 pomeni disciplinski ukrep za zagotavljanje dobrega načrtovanja porabe, za države članice in Komisijo pa ustvarja spodbudo, da dajo prednost dejavnostim, kjer je poraba pri dodelitvi vsake rezerve relativno lahko izvedljiva. |
| --- | --- |

—

Pravilo N + 2 pomeni disciplinski ukrep za zagotavljanje dobrega načrtovanja porabe, za države članice in Komisijo pa ustvarja spodbudo, da dajo prednost dejavnostim, kjer je poraba pri dodelitvi vsake rezerve relativno lahko izvedljiva.

| — | Pri vmesni reviziji z morebitnimi popravki se pojavljajo težave s časovno razporeditvijo. Čim pozneje je izvedena ta revizija, tem manjša je možnost za uvedbo sprememb v program; toda čim bolj zgodaj je opravljena kakršna koli revizija, toliko težje je oblikovati robustno presojo o uspešnosti in vplivu izdatkov. Če naj torej vrednotenje igra pomembno vlogo pri dodeljevanju sredstev, je pomembno izvesti visokokakovostno predhodno vrednotenje. |
| --- | --- |

—

Pri vmesni reviziji z morebitnimi popravki se pojavljajo težave s časovno razporeditvijo. Čim pozneje je izvedena ta revizija, tem manjša je možnost za uvedbo sprememb v program; toda čim bolj zgodaj je opravljena kakršna koli revizija, toliko težje je oblikovati robustno presojo o uspešnosti in vplivu izdatkov. Če naj torej vrednotenje igra pomembno vlogo pri dodeljevanju sredstev, je pomembno izvesti visokokakovostno predhodno vrednotenje.

| 52. | Posebni kontekst programskega obdobja 2000–2006 je nekatere od teh težav še zaostril. Za izdatke za obdobje 1994–1999 ni veljalo pravilo N + 2 in pri njih je prišlo do velikih zamud (dejansko programi obdobja 1994–1999 še niso zaprti). To je prispevalo k zamudi pri začenjanju programov za obdobje 2000–2006. Bolj temeljne so nekatere druge omejitve pri vmesnem vrednotenju: neto izid naložb v infrastrukturo ali pobud v zvezi z zaposlovanjem je samo po sebi težko oceniti. |
| --- | --- |

52.

Posebni kontekst programskega obdobja 2000–2006 je nekatere od teh težav še zaostril. Za izdatke za obdobje 1994–1999 ni veljalo pravilo N + 2 in pri njih je prišlo do velikih zamud (dejansko programi obdobja 1994–1999 še niso zaprti). To je prispevalo k zamudi pri začenjanju programov za obdobje 2000–2006. Bolj temeljne so nekatere druge omejitve pri vmesnem vrednotenju: neto izid naložb v infrastrukturo ali pobud v zvezi z zaposlovanjem je samo po sebi težko oceniti.

PRIPOROČILA

| 53. | Za povečanje koristnosti vmesnega vrednotenja, vmesnih revizij z morebitnimi popravki in prerazporeditve v obdobju 2007–2013 in v prihodnjih programskih obdobjih Sodišče priporoča naslednje ukrepe:






  — | Za „vmesno“ vrednotenje in revizijo z morebitnimi popravki programov je večja verjetnost, da bosta uspešna, če do izdatkov v čim večji meri pride v programskem obdobju, ne pa z nekaj leti zamude. Da bi se zmanjšale zamude pri zagonu programov za obdobje 2007–2013, bi morale Komisija in države članice zagotoviti hitro in učinkovito zaprtje programov za obdobje 2000–2006. |
| --- | --- | --- |

53.

Za povečanje koristnosti vmesnega vrednotenja, vmesnih revizij z morebitnimi popravki in prerazporeditve v obdobju 2007–2013 in v prihodnjih programskih obdobjih Sodišče priporoča naslednje ukrepe:

—

Za „vmesno“ vrednotenje in revizijo z morebitnimi popravki programov je večja verjetnost, da bosta uspešna, če do izdatkov v čim večji meri pride v programskem obdobju, ne pa z nekaj leti zamude. Da bi se zmanjšale zamude pri zagonu programov za obdobje 2007–2013, bi morale Komisija in države članice zagotoviti hitro in učinkovito zaprtje programov za obdobje 2000–2006.

| — | Posebna težava, ki so jo ugotovili ocenjevalci programov iz obdobja 2000–2006, je bilo slabo delovanje sistemov spremljanja. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, da se od samega začetka novega programskega obdobja zagotovi spremljanje kazalnikov uspešnosti. |
| --- | --- |

—

Posebna težava, ki so jo ugotovili ocenjevalci programov iz obdobja 2000–2006, je bilo slabo delovanje sistemov spremljanja. Komisija bi morala sprejeti ukrepe, da se od samega začetka novega programskega obdobja zagotovi spremljanje kazalnikov uspešnosti.

| — | Vrednotenje in ponovna ocena izdatkov bi morala biti izvedena dovolj pozno, da je izkušenj v zvezi s programom dovolj za izvedbo koristne ocene, toda dovolj zgodaj, da so možne spremembe v prednostnih nalogah. |
| --- | --- |

—

Vrednotenje in ponovna ocena izdatkov bi morala biti izvedena dovolj pozno, da je izkušenj v zvezi s programom dovolj za izvedbo koristne ocene, toda dovolj zgodaj, da so možne spremembe v prednostnih nalogah.

| — | Vmesni postopki za obdobje 2000–2006 so se izkazali za dolgotrajen in zapleten proces. Komisija bi morala premisliti, kako bi lahko ta postopek postal hitrejši in odzivnejši. |
| --- | --- |

—

Vmesni postopki za obdobje 2000–2006 so se izkazali za dolgotrajen in zapleten proces. Komisija bi morala premisliti, kako bi lahko ta postopek postal hitrejši in odzivnejši.

| — | Čeprav Komisija ne bi smela predpisovati opredelitve metod, ki naj jih uporabljajo ocenjevalci, bi morala opredeliti, kako je mogoče programe dopolniti, da se zagotovi, da je mogoče opredeliti vplive na kohezijo, da so vrednotenja vir najboljših praks in da se tam, kjer so vzpostavljene rezerve na podlagi doseženih rezultatov, te uporabljajo tako, da ima uspešno in učinkovito izvajanje programov ustrezno težo. |
| --- | --- |

—

Čeprav Komisija ne bi smela predpisovati opredelitve metod, ki naj jih uporabljajo ocenjevalci, bi morala opredeliti, kako je mogoče programe dopolniti, da se zagotovi, da je mogoče opredeliti vplive na kohezijo, da so vrednotenja vir najboljših praks in da se tam, kjer so vzpostavljene rezerve na podlagi doseženih rezultatov, te uporabljajo tako, da ima uspešno in učinkovito izvajanje programov ustrezno težo.

| — | Vse smernice, ki jih zagotovi Komisija, bi morale biti pravočasno na voljo. |
| --- | --- |

—

Vse smernice, ki jih zagotovi Komisija, bi morale biti pravočasno na voljo.

| — | Komisija in države članice bi morale posebno pozornost nameniti ureditvam za programiranje in upravljanje izdatkov za prednostne politike EU. |
| --- | --- |

—

Komisija in države članice bi morale posebno pozornost nameniti ureditvam za programiranje in upravljanje izdatkov za prednostne politike EU.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 8. marca 2007.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  Za obdobje 2004–2006 je bilo iz strukturnih skladov okoli 200 programom novih držav članic dodeljenih približno 16 milijard EUR.

1

(2)  Glej Naslov II Programiranje – členi 13–19 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (UL L 161, 26.6.1999, str. 1).

2

(3)  Člen 10(3) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

3

(4)  Člena 18 in 19 Uredbe (ES) št. 1260/1999. Kadar dodelitve Skupnosti niso presegle 1 milijarde EUR, je bila pomoč možna v obliki „enotnega programskega dokumenta“, ki je vseboval enake informacije, kot jih je najti v okviru podpore Skupnosti in operativnem programu.

4

(5)  Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

5

(6)  Člen 35(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

6

(7)  Rezerva na podlagi doseženih rezultatov, glej člen 44, pravilo N + 2, glej člen 31(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

7

(8)  Obveznosti za skupni znesek sredstev iz strukturnih skladov, dodeljen programu Cilja 1, se v skladu z njegovim finančnim načrtom prevzamejo v letnih obrokih od leta 2000 do 2006. Plačila imajo lahko obliko predplačil (ki predstavljajo 7 % celotnega obsega vsakega programa, na začetku pa zagotavljajo relativno dolgotrajno zaščito proti uporabi pravila N + 2) ali povračila izdatkov, ki se dejansko izplačajo končnim prejemnikom. Da bi se izognile razveljavitvi, morajo države članice do konca drugega leta, ki sledi letu prevzema obveznosti, Komisiji predložiti zahtevek za plačilo, v katerega so zajeti zneski, predvideni za vsako leto v finančnem načrtu (člena 31(2) in 32(3) Uredbe (ES) št. 1260/1999).

8

(9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun ES (UL L 248, 16.9.2002, str. 1), člen 27. Gospodarnost pomeni, da morajo biti sredstva na voljo pravočasno, v primerni količini in primerni kakovosti ter za najprimernejšo ceno. Uspešnost pomeni doseganje zastavljenih ciljev in predvidenih rezultatov; učinkovitost pomeni najboljše razmerje med uporabljenimi sredstvi in doseženimi rezultati. Na vrednotenje uspešnosti socialnega sklada se nanaša tudi člen 40 Uredbe (ES) št. 1260/1999.

9

(10)  Člen 41 Uredbe (ES) št. 1260/1999.

10

(11)  Člen 42 Uredbe (ES) št. 1260/1999.

11

(12)  Člen 43 Uredbe (ES) št. 1260/1999.

12

(13)  Posebno poročilo št. 7/2003 o izvajanju načrtovanja za pomoč za obdobje od leta 2000 do 2006 v okviru strukturnih skladov (UL C 174, 23.7.2003).

13

(14)  Glej Posebno poročilo št. 10/2006 o naknadnih vrednotenjih programov Ciljev 1 in 3 za obdobje 1994–1999.

14

(15)  Člen 42(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

15

(16)  Člen 44(1) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

16

(17)  Člen 44(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

17

(18)  Člen 14(2) skupaj z Naslovom II Programiranje in členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

18

(19)  Člen 42(3) Uredbe (ES) št. 1260/1999.

19

(20)  Enotni programski dokument Belgija: Flandrija Cilj 3; Francija: enotni programski dokument Korzika in Cilj 3; Nemčija: okvir podpore Skupnosti in operativna programa transporta, Brandenburg; Italija: okvir podpore Skupnosti in operativni program Kalabrija, Ponsil, transport; enotni programski dokument Lombardija Cilj 3; Irska: okvir podpore Skupnosti in operativna programa jugo-vzhod, proizvodni sektor; Španija: okvir podpore Skupnosti in operativna programa Andaluzija, Galicija; Združeno kraljestvo: enotni programski dokument Merseyside, operativni program 3.

20

Na ravni Komisije so bili preučeni postopki za vmesna vrednotenja, dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov in revizijo z morebitnimi popravki za okvir podpore Skupnosti za Portugalsko, operativni program Algarve (Portugalska), enotni programski dokument Burgenland (Avstrija), enotni programski dokument Hainault (Belgija), enotni programski dokument Réunion (Francija) in enotni programski dokument Flevoland (Nizozemska).

(21)  Komisija je tretjino poročil na stopnji osnutka ocenila kot dobra ali odlična. Ocena končnih poročil je bila veliko ugodnejša: dve tretjini poročil sta bili ocenjeni kot dobri ali odlični. Glavni vzrok za ugotovljene pomanjkljivosti je bila obremenitev ocenjevalcev zaradi:

21

| — | števila vprašanj vrednotenja, |
| --- | --- |

—

števila vprašanj vrednotenja,

| — | števila zadevnih projektov, |
| --- | --- |

—

števila zadevnih projektov,

| — | zapletenosti nekaterih velikih programov in omejenih sredstev nekaterih ocenjevalcev. |
| --- | --- |

—

zapletenosti nekaterih velikih programov in omejenih sredstev nekaterih ocenjevalcev.

(22)  Naraščajoča zmogljivost vrednotenja, Evropska komisija, november 2004 (stran 35).

22

(23)  Te učinke prikazujejo številne empirične študije in vrednotenja. Na splošno so podatki glede resničnih potreb, vključno z vrsto infrastrukture, potrebne za čim večje učinke strukturnih skladov, pomanjkljivi.

23

(24)  Do učinka „mrtvih izgub“ pride, ko bi se dejavnost ali naložba opravljala tudi brez financiranja.

24

(25)  Evropska komisija, novo programsko obdobje 2000–2006: metodološki delovni dokument 4 – Izvajanje rezerve na podlagi doseženih rezultatov.

25

(26)  Ti kazalniki so medsebojno povezani: med finančno absorpcijo in izložki obstaja močna soodvisnost.

26

(27)  Posebno poročilo Sodišča št. 7/2003 je poudarilo, da je v praksi rezerva na podlagi doseženih rezultatov vsebovala zapleten postopek za prerazporeditev sredstev, kar bi lahko privedlo do nedoslednosti in neuspešnosti pri uporabi rezerve.

27

(28)  V primeru nizozemskega programa Cilja 3 Komisija ni imela druge možnosti, kot da dodeli rezervo na podlagi doseženih rezultatov, kljub dejstvu, da je že prišlo do precejšnjih razveljavitev zaradi neporabljenih sredstev.

28

(29)  To je bilo v skladu z zahtevami koncepta Unije o trajnostnem razvoju iz Amsterdamske pogodbe in je v veliki meri vnaprej opredelilo zaključke Evropskega sveta v Lizboni (marec 2000: „da EU postane najbolj konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu“), čemur je Evropski svet v Göteborgu (junij 2001) dodal še okoljsko strategijo trajnostnega razvoja.

29

(30)  Glej člena 10(3) in 14 Uredbe (ES) št. 1260/1999. „... v skladu s tem naslovom“. Ta „naslov“ se nanaša na določbe o programiranju v členih 15–19.

30

(31)  Člen 47 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

31

(32)  Člen 13 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

32

(33)  Člena 50 in 51 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

33

(34)  V skladu z odstavkom 12, tretjim pododstavkom medinstitucionalnega sporazuma (vključno s finančno perspektivo) med Evropskim parlamentom in Svetom ter Komisijo z dne 6. maja 1999 (UL C 172, 18.6.1999, str. 1), se Evropski parlament in Svet zavezujeta upoštevati dodeljene odobritve za prevzem obveznosti iz finančne perspektive za strukturne dejavnosti.

34

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| III. | Prva alinea – Cilji srednjeročnega vrednotenja v zvezi z oceno učinkovitosti, uspešnosti in pričakovanih vplivov so bili omejeni na analizo začetnih izidov in rezultatov. Pozen ali počasen začetek številnih programov je otežkočal tovrstno analizo, čeprav je bila ta v nekaterih primerih vendarle opravljena (glej poglavje 5 poročila Komisije Naraščajoča zmogljivost vrednotenja). Kljub temu so drugi vidiki, proučeni med srednjeročnim vrednotenjem, koristno prispevali k odločitvam o dodelitvi rezerve na podlagi doseženih rezultatov in prilagoditvi operativnih programov.
  Druga alinea – Rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila uporabljena za dodelitev sredstev za programe na podlagi več meril, za katera je Komisija priporočila tri skupine kazalnikov. Pomemben dejavnik je bila finančna absorpcija, vendar so se merila med državami članicami spreminjala in so bila pogosto odvisna tudi od razpoložljivosti zanesljivih podatkov (glej točki 28 in 32).
  Tretja alinea – Komisija meni, da je srednjeročni pregled močno vplival na splošno uspešnost programov in na to, koliko so upoštevali prednostne naloge politike. Komisija se je hkrati želela izogniti dodeljevanju dodatnih sredstev za področja, ki so imela težave s porabo že obstoječih sredstev. |
| --- | --- |

III.

Prva alinea – Cilji srednjeročnega vrednotenja v zvezi z oceno učinkovitosti, uspešnosti in pričakovanih vplivov so bili omejeni na analizo začetnih izidov in rezultatov. Pozen ali počasen začetek številnih programov je otežkočal tovrstno analizo, čeprav je bila ta v nekaterih primerih vendarle opravljena (glej poglavje 5 poročila Komisije Naraščajoča zmogljivost vrednotenja). Kljub temu so drugi vidiki, proučeni med srednjeročnim vrednotenjem, koristno prispevali k odločitvam o dodelitvi rezerve na podlagi doseženih rezultatov in prilagoditvi operativnih programov.

Druga alinea – Rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila uporabljena za dodelitev sredstev za programe na podlagi več meril, za katera je Komisija priporočila tri skupine kazalnikov. Pomemben dejavnik je bila finančna absorpcija, vendar so se merila med državami članicami spreminjala in so bila pogosto odvisna tudi od razpoložljivosti zanesljivih podatkov (glej točki 28 in 32).

Tretja alinea – Komisija meni, da je srednjeročni pregled močno vplival na splošno uspešnost programov in na to, koliko so upoštevali prednostne naloge politike. Komisija se je hkrati želela izogniti dodeljevanju dodatnih sredstev za področja, ki so imela težave s porabo že obstoječih sredstev.

| IV. | Komisija se strinja, da je primerno ponovno proučiti cilje programa, ukrepe in proračunsko dodeljevanje sredstev v programskem obdobju. Pri predlaganju revidiranih dogovorov za obdobje 2007–2013 je izhajala iz izkušenj, pridobljenih v obdobju 2000–2006.
  Prva alinea – Naloga Komisije je zagotoviti, da bosta ustrezno upoštevani učinkovitost in cenovna primernost, pa tudi absorpcija kot taka. Komisija si prizadeva izpolniti to odgovornost.
  Druga alinea – Nasprotje, ki ga vzpostavlja pravilo N + 2 med hitro absorpcijo in kakovostjo, ne pomeni nujno žrtvovanje kakovosti. Komisija si prizadeva, da bi to preprečila.
  Tretja alinea – Dogovori za spremljanje in vrednotenje za programsko obdobje 2007–2013 so namenjeni odzivanju na praktične izzive, s katerimi se programi spopadajo. |
| --- | --- |

IV.

Komisija se strinja, da je primerno ponovno proučiti cilje programa, ukrepe in proračunsko dodeljevanje sredstev v programskem obdobju. Pri predlaganju revidiranih dogovorov za obdobje 2007–2013 je izhajala iz izkušenj, pridobljenih v obdobju 2000–2006.

Prva alinea – Naloga Komisije je zagotoviti, da bosta ustrezno upoštevani učinkovitost in cenovna primernost, pa tudi absorpcija kot taka. Komisija si prizadeva izpolniti to odgovornost.

Druga alinea – Nasprotje, ki ga vzpostavlja pravilo N + 2 med hitro absorpcijo in kakovostjo, ne pomeni nujno žrtvovanje kakovosti. Komisija si prizadeva, da bi to preprečila.

Tretja alinea – Dogovori za spremljanje in vrednotenje za programsko obdobje 2007–2013 so namenjeni odzivanju na praktične izzive, s katerimi se programi spopadajo.

| V. | Prva alinea – Komisija je izdala dokument s podrobnimi navodili za obdobje 2000–2006 z zaključkom avgusta 2006. Zahteve po zaključevanju so zdaj bolj znane kot so bile pred zaključkom obdobja 1994–1999.
  Druga alinea – Komisija bo posvetila posebno pozornost vzpostavitvi sistemov spremljanja in opredelitvi kazalnikov v novih programih.
  Tretja alinea – V obdobju 2007–2013 bodo prejšnjo splošno zahtevo po srednjeročnem vrednotenju zamenjala tekoča vrednotenja na podlagi potreb zaradi ocene izvajanja programa in odziva na spremembe zunanjega okolja. Ta pristop se lahko bolje prilagodi zahtevam uporabnikov vrednotenja.
  Sorazmernost, ki so jo uvedle uredbe, in racionalizacija postopka programiranja bosta tudi povečala prilagodljivost dogovorov za vrednotenje.
  Četrta alinea – To bo možno z bolj prilagodljivimi dogovori.
  Peta alinea – Komisija je leta 2006 zagotovila dokumente z navodili za obdobje 2007–2013.
  Šesta alinea – Sofinancirane dejavnosti so namenjene podpiranju prednostnih nalog politike Evropske unije (EU), vključno z načrtom za rast in delovna mesta. Države članice EU-15 morajo izpolniti določene cilje za porabo na tem področju. |
| --- | --- |

V.

Prva alinea – Komisija je izdala dokument s podrobnimi navodili za obdobje 2000–2006 z zaključkom avgusta 2006. Zahteve po zaključevanju so zdaj bolj znane kot so bile pred zaključkom obdobja 1994–1999.

Druga alinea – Komisija bo posvetila posebno pozornost vzpostavitvi sistemov spremljanja in opredelitvi kazalnikov v novih programih.

Tretja alinea – V obdobju 2007–2013 bodo prejšnjo splošno zahtevo po srednjeročnem vrednotenju zamenjala tekoča vrednotenja na podlagi potreb zaradi ocene izvajanja programa in odziva na spremembe zunanjega okolja. Ta pristop se lahko bolje prilagodi zahtevam uporabnikov vrednotenja.

Sorazmernost, ki so jo uvedle uredbe, in racionalizacija postopka programiranja bosta tudi povečala prilagodljivost dogovorov za vrednotenje.

Četrta alinea – To bo možno z bolj prilagodljivimi dogovori.

Peta alinea – Komisija je leta 2006 zagotovila dokumente z navodili za obdobje 2007–2013.

Šesta alinea – Sofinancirane dejavnosti so namenjene podpiranju prednostnih nalog politike Evropske unije (EU), vključno z načrtom za rast in delovna mesta. Države članice EU-15 morajo izpolniti določene cilje za porabo na tem področju.

UVOD

| 6. | Okvir 1 – Komisija je v začetku predlagala rezervo na podlagi doseženih rezultatov, ki bi jo bilo možno prerazporediti med državami članicami, vendar je bil med pogajanji o prihodnji zakonodaji ta predlog spremenjen. |
| --- | --- |

6.

Okvir 1 – Komisija je v začetku predlagala rezervo na podlagi doseženih rezultatov, ki bi jo bilo možno prerazporediti med državami članicami, vendar je bil med pogajanji o prihodnji zakonodaji ta predlog spremenjen.

| 9. | Prva alinea – Komisija je menila, da je bil pri načrtovanju Strukturnih skladov dosežen napredek, da se zagotovi njihovo izvajanje v skladu z jasno določeno razvojno strategijo in prizadevanje za učinkovitost ni bilo zapostavljeno v korist porabe sredstev.
  Druga alinea – Vse države članice so izvedle predhodno vrednotenje, kar je prispevalo k večji skladnosti strategij in k večjemu poznavanju razlogov za posamezne izbire, ter bistveno izboljšalo kvantitativno oceno ciljev. Države članice, ki so med predhodnim vrednotenjem proučile alternativne strategije, so nameravale to vrednotenje uporabiti za svoje nacionalno načrtovanje. |
| --- | --- |

9.

Prva alinea – Komisija je menila, da je bil pri načrtovanju Strukturnih skladov dosežen napredek, da se zagotovi njihovo izvajanje v skladu z jasno določeno razvojno strategijo in prizadevanje za učinkovitost ni bilo zapostavljeno v korist porabe sredstev.

Druga alinea – Vse države članice so izvedle predhodno vrednotenje, kar je prispevalo k večji skladnosti strategij in k večjemu poznavanju razlogov za posamezne izbire, ter bistveno izboljšalo kvantitativno oceno ciljev. Države članice, ki so med predhodnim vrednotenjem proučile alternativne strategije, so nameravale to vrednotenje uporabiti za svoje nacionalno načrtovanje.

| 10. | Komisija se strinja, da bi naknadna vrednotenja v prihodnje morala biti bolj ciljno usmerjena in v celoti upoštevati pomanjkanje podatkov in virov. Komisija bo izvajanje skrbno pripravila. |
| --- | --- |

10.

Komisija se strinja, da bi naknadna vrednotenja v prihodnje morala biti bolj ciljno usmerjena in v celoti upoštevati pomanjkanje podatkov in virov. Komisija bo izvajanje skrbno pripravila.

OCENA SREDNJEROČNEGA VREDNOTENJA

| 20. | Okvir 4 – Poročilo Komisije o srednjeročnem vrednotenju – Naraščajoča zmogljivost vrednotenja navaja tudi, da so se nekatera vrednotenja lotila analize stroškov na enoto, ki bi se v prihodnje lahko podrobneje obdelali. |
| --- | --- |

20.

Okvir 4 – Poročilo Komisije o srednjeročnem vrednotenju – Naraščajoča zmogljivost vrednotenja navaja tudi, da so se nekatera vrednotenja lotila analize stroškov na enoto, ki bi se v prihodnje lahko podrobneje obdelali.

| 23. | Prva alinea – Poleg tega je Komisija v svojem poročilu „Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“ (točka 4.1.1) priznala tudi, da je nizka raven porabe omejila potencial vrednotenj.
  Druga alinea – Ugotovitve vrednotenj v zvezi z lizbonsko in göteborško agendo so pregledane v točki 5.2 poročila Komisije „Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“.
  Tretja alinea – Poročilo Komisije „Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“ ni obravnavalo metodoloških problemov ocene vplivov, saj so bili nizka raven porabe in, posledično, sorazmerno nizki rezultati, večja omejitev. Vendar delovni dokument o srednjeročnem vrednotenju nedvoumno navaja, da so se cilji srednjeročnega vrednotenja v zvezi z oceno učinkovitosti, uspešnosti in pričakovanih vplivov omejili na analizo začetnih učinkov in rezultatov. To velja tudi za oceno uspešnosti v smislu učinkov zaposlovanja. |
| --- | --- |

23.

Prva alinea – Poleg tega je Komisija v svojem poročilu „Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“ (točka 4.1.1) priznala tudi, da je nizka raven porabe omejila potencial vrednotenj.

Druga alinea – Ugotovitve vrednotenj v zvezi z lizbonsko in göteborško agendo so pregledane v točki 5.2 poročila Komisije „Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“.

Tretja alinea – Poročilo Komisije „Naraščajoča zmogljivost vrednotenja“ ni obravnavalo metodoloških problemov ocene vplivov, saj so bili nizka raven porabe in, posledično, sorazmerno nizki rezultati, večja omejitev. Vendar delovni dokument o srednjeročnem vrednotenju nedvoumno navaja, da so se cilji srednjeročnega vrednotenja v zvezi z oceno učinkovitosti, uspešnosti in pričakovanih vplivov omejili na analizo začetnih učinkov in rezultatov. To velja tudi za oceno uspešnosti v smislu učinkov zaposlovanja.

| 25. | Tretja alinea – Težko je vzpostaviti ravnovesje med zadovoljevanjem dolgoročnih potreb, na primer za R&R in inovacije, ter financiranjem ukrepov na podlagi zahtev po hitrejši porabi.
  Četrta alinea – Problem premajhne primerljivosti med različnimi rezultati modeliranja in vrednotenji je obravnavan v točki 5.1.2.1 poročila Komisije Naraščajoča zmogljivost vrednotenja (glej tudi točko 22 zgoraj). |
| --- | --- |

25.

Tretja alinea – Težko je vzpostaviti ravnovesje med zadovoljevanjem dolgoročnih potreb, na primer za R&R in inovacije, ter financiranjem ukrepov na podlagi zahtev po hitrejši porabi.

Četrta alinea – Problem premajhne primerljivosti med različnimi rezultati modeliranja in vrednotenji je obravnavan v točki 5.1.2.1 poročila Komisije Naraščajoča zmogljivost vrednotenja (glej tudi točko 22 zgoraj).

| 26. | Kot je bilo poudarjeno v odgovoru na zadnjo alinejo točke 23, so bili cilji srednjeročnega vrednotenja v zvezi z oceno učinkovitosti, uspešnosti in vpliva omejeni.
  Tretja alinea – Delovni dokument o srednjeročnem vrednotenju poudarja, da bi bila ocena teh učinkov tudi odvisna od razpoložljivosti podatkov.
  Četrta alinea – Glej odgovor na okvir 4 in na zadnjo alinejo točke 23. |
| --- | --- |

26.

Kot je bilo poudarjeno v odgovoru na zadnjo alinejo točke 23, so bili cilji srednjeročnega vrednotenja v zvezi z oceno učinkovitosti, uspešnosti in vpliva omejeni.

Tretja alinea – Delovni dokument o srednjeročnem vrednotenju poudarja, da bi bila ocena teh učinkov tudi odvisna od razpoložljivosti podatkov.

Četrta alinea – Glej odgovor na okvir 4 in na zadnjo alinejo točke 23.

| 27. | Drug pomemben cilj srednjeročnih vrednotenj je bil oceniti ustreznost strategij, ki bi se kljub nizkim izdatkom lahko izvedle v časovnem okviru, določenem za srednjeročno vrednotenje (glej delovni dokument). Kar zadeva omejene cilje ocene učinkovitosti in uspešnosti, glej točko 23. |
| --- | --- |

27.

Drug pomemben cilj srednjeročnih vrednotenj je bil oceniti ustreznost strategij, ki bi se kljub nizkim izdatkom lahko izvedle v časovnem okviru, določenem za srednjeročno vrednotenje (glej delovni dokument). Kar zadeva omejene cilje ocene učinkovitosti in uspešnosti, glej točko 23.

DODELITEV REZERVE NA PODLAGI DOSEŽENIH REZULTATOV

| 30. | Srednjeročno vrednotenje je prispevalo informacije za dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov na drugih področjih kot je poraba. Nekateri kazalniki, ki jih je priporočila Komisija za srednjeročno vrednotenje, niso bili odvisni od ravni izdatkov, ampak so se z njimi merili različni vidiki izvajanja programa.
  Treba je poudariti, da nekateri infrastrukturni projekti vendarle prispevajo k lizbonskim in göteborškim ciljem. |
| --- | --- |

30.

Srednjeročno vrednotenje je prispevalo informacije za dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov na drugih področjih kot je poraba. Nekateri kazalniki, ki jih je priporočila Komisija za srednjeročno vrednotenje, niso bili odvisni od ravni izdatkov, ampak so se z njimi merili različni vidiki izvajanja programa.

Treba je poudariti, da nekateri infrastrukturni projekti vendarle prispevajo k lizbonskim in göteborškim ciljem.

| 31. | Delovni dokument Komisije priporoča uporabo kazalnikov izhodnih rezultatov, pri katerih so podatki na voljo z zelo kratkim časovnim zamikom, namesto kazalnikov rezultatov, pri katerih so podatki na voljo šele po daljšem obdobju. Kazalniki vpliva so na voljo šele več let po končani intervenciji. |
| --- | --- |

31.

Delovni dokument Komisije priporoča uporabo kazalnikov izhodnih rezultatov, pri katerih so podatki na voljo z zelo kratkim časovnim zamikom, namesto kazalnikov rezultatov, pri katerih so podatki na voljo šele po daljšem obdobju. Kazalniki vpliva so na voljo šele več let po končani intervenciji.

| 33. | Razlog za izjavo Komisije, da bo posvetila posebno pozornost absorpciji, je ta, da ni smiselno dodeliti dodatnih sredstev za program ali prednostno nalogo, ki še nista absorbirala prvotne dodelitve.
  Komisija se strinja, da hitra poraba sama po sebi ni pokazatelj uspešnosti programa. Vendar je učinkovita poraba potreben pogoj, da bi program lahko dosegel zastavljene cilje. Čeprav je bila finančna absorpcija pomemben dejavnik pri dodelitvi rezerve na podlagi doseženih rezultatov, so se merila med državami članicami razlikovala in so bila pogosto širša tam, kjer so bili podatki dovolj zanesljivi (glej točki 28 in 32).
  Prva alinea – Čeprav je bila naložba v železnice z okoljskega vidika zaželena, je moral upravni organ upoštevati dejstvo, da je uporabila samo 14,5 % razpoložljivih sredstev.
  Druga alinea – Finančna dodelitev za okoljske namene je bila med najspornejšimi deli pogajanj. Njihov rezultat je bil, da so nekatere okoljske projekte (na primer sežigalnik odpadkov, katerega izgradnja je bila preložena) delno nadomestile večje dodelitve za druge okolju prijazne projekte. Čeprav za ukrep enakih možnosti niso bila dodeljena nova sredstva, je razprava privedla do intenzivnejših dejavnosti na tem področju.
  Tretja alinea – Komisija ni bila zadovoljna z visokim obsegom dodeljenih sredstev Brandenburga za prometno infrastrukturo, zlasti cestno, in je zadevo redno obravnavala z zvezno deželo, ki pa svojo odločitev utemeljuje z obrazcem N + 2. Komisija namerava to točko obravnavati med pogajanji za naslednje programsko obdobje. |
| --- | --- |

33.

Razlog za izjavo Komisije, da bo posvetila posebno pozornost absorpciji, je ta, da ni smiselno dodeliti dodatnih sredstev za program ali prednostno nalogo, ki še nista absorbirala prvotne dodelitve.

Komisija se strinja, da hitra poraba sama po sebi ni pokazatelj uspešnosti programa. Vendar je učinkovita poraba potreben pogoj, da bi program lahko dosegel zastavljene cilje. Čeprav je bila finančna absorpcija pomemben dejavnik pri dodelitvi rezerve na podlagi doseženih rezultatov, so se merila med državami članicami razlikovala in so bila pogosto širša tam, kjer so bili podatki dovolj zanesljivi (glej točki 28 in 32).

Prva alinea – Čeprav je bila naložba v železnice z okoljskega vidika zaželena, je moral upravni organ upoštevati dejstvo, da je uporabila samo 14,5 % razpoložljivih sredstev.

Druga alinea – Finančna dodelitev za okoljske namene je bila med najspornejšimi deli pogajanj. Njihov rezultat je bil, da so nekatere okoljske projekte (na primer sežigalnik odpadkov, katerega izgradnja je bila preložena) delno nadomestile večje dodelitve za druge okolju prijazne projekte. Čeprav za ukrep enakih možnosti niso bila dodeljena nova sredstva, je razprava privedla do intenzivnejših dejavnosti na tem področju.

Tretja alinea – Komisija ni bila zadovoljna z visokim obsegom dodeljenih sredstev Brandenburga za prometno infrastrukturo, zlasti cestno, in je zadevo redno obravnavala z zvezno deželo, ki pa svojo odločitev utemeljuje z obrazcem N + 2. Komisija namerava to točko obravnavati med pogajanji za naslednje programsko obdobje.

| 34. | Namen je bil, da dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov ne bo odvisna od posebnega strukturnega sklada, iz katerega bi se naložba financirala.
  Dodelitev je bila odziv na dolgoročne razvojne prednostne naloge, pa tudi na velike zahteve posameznih sektorjev po financiranju. V nekaterih primerih, ki jih navaja Sodišče, se programi niso mogli potegovati za rezervo zaradi neposrednega tveganja razveljavitve financiranja na podlagi pravila N + 2. |
| --- | --- |

34.

Namen je bil, da dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov ne bo odvisna od posebnega strukturnega sklada, iz katerega bi se naložba financirala.

Dodelitev je bila odziv na dolgoročne razvojne prednostne naloge, pa tudi na velike zahteve posameznih sektorjev po financiranju. V nekaterih primerih, ki jih navaja Sodišče, se programi niso mogli potegovati za rezervo zaradi neposrednega tveganja razveljavitve financiranja na podlagi pravila N + 2.

| 36. | Kot je bilo poudarjeno v odgovoru na točko 34, dodelitev nikakor ni temeljila na absorpciji, čeprav je bila ta med kazalniki za dodelitev rezerve, upoštevala pa je tudi učinkovitost v smislu izida in rezultatov, odvisno od razpoložljivosti zanesljivih podatkov ter dolgoročnih potreb. |
| --- | --- |

36.

Kot je bilo poudarjeno v odgovoru na točko 34, dodelitev nikakor ni temeljila na absorpciji, čeprav je bila ta med kazalniki za dodelitev rezerve, upoštevala pa je tudi učinkovitost v smislu izida in rezultatov, odvisno od razpoložljivosti zanesljivih podatkov ter dolgoročnih potreb.

VPLIV VMESNE REVIZIJE Z MOREBITNIMI POPRAVKI

| 42. | Kar zadeva vprašanje o vlogi absorpcije v srednjeročni oceni, se Komisija sklicuje na svoje odgovore na točko 34 v zvezi z rezervo na podlagi doseženih rezultatov.
  Druga alinea – Poleg finančne uspešnosti je bilo merilo tudi učinkovitost izdatkov, zlasti za ustvarjanje delovnih mest. Tveganje, da bi okoljski projekti prekoračili časovno omejitev za izdatke, je bil eden od vzrokov zmanjšanja sredstev za tovrstno naložbo.
  Peta alinea – Komisija spremlja upravičenost projektov za financiranje iz EU z revizorji in ustreznim nadzornim odborom. Revizije projektov, ki so se financirali iz Evropskega socialnega sklada (ESF) v okviru programa za Kalabrijo, bodo na primer opravljene marca 2007.
  Šesta alinea – Delni vzrok za umik zasebnega financiranja je bil v tem, da je bilo slednje po pomoti vključeno v finančne razpredelnice (ni bilo namenjeno za vključitev v osnovo za sofinanciranje), in delno njegova nestanovitnost, zaradi česar je bilo treba finančne načrte redno pregledovati, medtem ko je bilo javno financiranje stabilnejše. Dodelitve za omenjene ukrepe iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) so ostale nespremenjene in zasebno financiranje se je še naprej uporabljalo za izvajanje ukrepov, čeprav ni bilo več vključeno v osnovo za sofinanciranje. |
| --- | --- |

42.

Kar zadeva vprašanje o vlogi absorpcije v srednjeročni oceni, se Komisija sklicuje na svoje odgovore na točko 34 v zvezi z rezervo na podlagi doseženih rezultatov.

Druga alinea – Poleg finančne uspešnosti je bilo merilo tudi učinkovitost izdatkov, zlasti za ustvarjanje delovnih mest. Tveganje, da bi okoljski projekti prekoračili časovno omejitev za izdatke, je bil eden od vzrokov zmanjšanja sredstev za tovrstno naložbo.

Peta alinea – Komisija spremlja upravičenost projektov za financiranje iz EU z revizorji in ustreznim nadzornim odborom. Revizije projektov, ki so se financirali iz Evropskega socialnega sklada (ESF) v okviru programa za Kalabrijo, bodo na primer opravljene marca 2007.

Šesta alinea – Delni vzrok za umik zasebnega financiranja je bil v tem, da je bilo slednje po pomoti vključeno v finančne razpredelnice (ni bilo namenjeno za vključitev v osnovo za sofinanciranje), in delno njegova nestanovitnost, zaradi česar je bilo treba finančne načrte redno pregledovati, medtem ko je bilo javno financiranje stabilnejše. Dodelitve za omenjene ukrepe iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) so ostale nespremenjene in zasebno financiranje se je še naprej uporabljalo za izvajanje ukrepov, čeprav ni bilo več vključeno v osnovo za sofinanciranje.

| 43. | Komisija se sklicuje na svoj odgovor v točki 33. |
| --- | --- |

43.

Komisija se sklicuje na svoj odgovor v točki 33.

UREDITVE ZA OBDOBJE 2007–2013

| 45. | V obdobju 2007–2013 bodo prejšnjo splošno zahtevo po srednjeročnem vrednotenju zamenjala tekoča vrednotenja na podlagi potreb zaradi ocene izvajanja programa in odziva na spremembe zunanjega okolja. Ta pristop poudarja potrebo po močnejši povezavi med spremljanjem, vrednotenjem in odločanjem ter ga je možno bolje prilagoditi potrebam uporabnikov vrednotenja. Podlaga za vrednotenje bodo dejanske ali potencialne težave, ki jih bo odkril sistem spremljanja, vendar ga bo možno opravljati tudi za namene rednega pregleda strateških ali operativnih vidikov, ki jih ni mogoče analizirati zgolj na podlagi podatkov, pridobljenih s spremljanjem.
  Prva alinea – Komisija je leta 2006 priskrbela navodila za ta novi pristop (Delovni dokument št. 5 „Okvirne smernice o načinih vrednotenja: vrednotenje v programskem obdobju 2007–2013“). |
| --- | --- |

45.

V obdobju 2007–2013 bodo prejšnjo splošno zahtevo po srednjeročnem vrednotenju zamenjala tekoča vrednotenja na podlagi potreb zaradi ocene izvajanja programa in odziva na spremembe zunanjega okolja. Ta pristop poudarja potrebo po močnejši povezavi med spremljanjem, vrednotenjem in odločanjem ter ga je možno bolje prilagoditi potrebam uporabnikov vrednotenja. Podlaga za vrednotenje bodo dejanske ali potencialne težave, ki jih bo odkril sistem spremljanja, vendar ga bo možno opravljati tudi za namene rednega pregleda strateških ali operativnih vidikov, ki jih ni mogoče analizirati zgolj na podlagi podatkov, pridobljenih s spremljanjem.

Prva alinea – Komisija je leta 2006 priskrbela navodila za ta novi pristop (Delovni dokument št. 5 „Okvirne smernice o načinih vrednotenja: vrednotenje v programskem obdobju 2007–2013“).

ZAKLJUČKI

| 47. | Kar zadeva oceno učinkovitosti, uspešnosti in pričakovanih vplivov, so bili cilji srednjeročnega vrednotenja omejeni na analizo začetnih izidov in rezultatov. Pozen ali počasen začetek številnih programov je otežkočal tovrstno analizo, čeprav je bila ta v nekaterih primerih vendarle opravljena (glej poglavje 5 poročila Komisije Naraščajoča zmogljivost vrednotenja). Kljub temu so drugi vidiki, proučeni med srednjeročnim vrednotenjem, koristno prispevali k odločitvam o dodelitvi rezerve na podlagi doseženih rezultatov in prilagoditvi operativnih programov. |
| --- | --- |

47.

Kar zadeva oceno učinkovitosti, uspešnosti in pričakovanih vplivov, so bili cilji srednjeročnega vrednotenja omejeni na analizo začetnih izidov in rezultatov. Pozen ali počasen začetek številnih programov je otežkočal tovrstno analizo, čeprav je bila ta v nekaterih primerih vendarle opravljena (glej poglavje 5 poročila Komisije Naraščajoča zmogljivost vrednotenja). Kljub temu so drugi vidiki, proučeni med srednjeročnim vrednotenjem, koristno prispevali k odločitvam o dodelitvi rezerve na podlagi doseženih rezultatov in prilagoditvi operativnih programov.

| 48. | Rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila uporabljena za dodelitev sredstev programom na podlagi več meril, za katera je Komisija priporočila tri skupine kazalnikov. Pomemben dejavnik je bila finančna absorpcija, vendar so se merila med državami članicami spreminjala in so bila pogosto odvisna tudi od razpoložljivosti zanesljivih podatkov (glej točki 28 in 32). |
| --- | --- |

48.

Rezerva na podlagi doseženih rezultatov je bila uporabljena za dodelitev sredstev programom na podlagi več meril, za katera je Komisija priporočila tri skupine kazalnikov. Pomemben dejavnik je bila finančna absorpcija, vendar so se merila med državami članicami spreminjala in so bila pogosto odvisna tudi od razpoložljivosti zanesljivih podatkov (glej točki 28 in 32).

| 49. | Komisija meni, da je srednjeročna ocena močno vplivala na splošno uspešnost programov in na to, kako so se upoštevale prednostne naloge politike. Komisija se je hkrati želela izogniti dodeljevanju dodatnih sredstev za področja, ki so imela težave s porabo že obstoječih sredstev. |
| --- | --- |

49.

Komisija meni, da je srednjeročna ocena močno vplivala na splošno uspešnost programov in na to, kako so se upoštevale prednostne naloge politike. Komisija se je hkrati želela izogniti dodeljevanju dodatnih sredstev za področja, ki so imela težave s porabo že obstoječih sredstev.

| 50. | Glede na nizko raven porabe lahko srednjeročno vrednotenje samo nakaže ustrezno preusmeritev sredstev. |
| --- | --- |

50.

Glede na nizko raven porabe lahko srednjeročno vrednotenje samo nakaže ustrezno preusmeritev sredstev.

| 51. | Komisija se strinja, da je primerno ponovno proučiti cilje programa, ukrepe in proračunsko dodeljevanje sredstev v programskem obdobju 2000–2006. Pri predlaganju revidiranih dogovorov za obdobje 2007–2013 je izhajala iz izkušenj, pridobljenih v obdobju 2000–2006.
  Prva alinea – Naloga Komisije je zagotoviti, da bosta ustrezno upoštevani učinkovitost in cenovna primernost, pa tudi absorpcija kot taka. Komisija si prizadeva izpolniti to odgovornost.
  Druga alinea – Nasprotje, ki ga vzpostavlja pravilo N + 2 med hitro absorpcijo in kakovostjo, ne pomeni nujno žrtvovanja kakovosti. Komisija si prizadeva, da bi to preprečila.
  Tretja alinea – Dogovori za spremljanje in vrednotenje za programsko obdobje 2007–2013 so namenjeni odzivanju na praktične izzive, s katerimi se programi spopadajo. |
| --- | --- |

51.

Komisija se strinja, da je primerno ponovno proučiti cilje programa, ukrepe in proračunsko dodeljevanje sredstev v programskem obdobju 2000–2006. Pri predlaganju revidiranih dogovorov za obdobje 2007–2013 je izhajala iz izkušenj, pridobljenih v obdobju 2000–2006.

Prva alinea – Naloga Komisije je zagotoviti, da bosta ustrezno upoštevani učinkovitost in cenovna primernost, pa tudi absorpcija kot taka. Komisija si prizadeva izpolniti to odgovornost.

Druga alinea – Nasprotje, ki ga vzpostavlja pravilo N + 2 med hitro absorpcijo in kakovostjo, ne pomeni nujno žrtvovanja kakovosti. Komisija si prizadeva, da bi to preprečila.

Tretja alinea – Dogovori za spremljanje in vrednotenje za programsko obdobje 2007–2013 so namenjeni odzivanju na praktične izzive, s katerimi se programi spopadajo.

| 52. | Komisija se strinja, da bo nemoten začetek izvajanja povečal koristnost vrednotenj, opravljenih v srednjeročnem obdobju. Vloga srednjeročnega vrednotenja v obdobju 2000–2006 je bila preveriti, kako dobro delujejo programi in na podlagi začetnih rezultatov opraviti ustrezne spremembe, namesto nadaljevati po poti, ki ovira pozitiven izid. Razen obveznosti, ki so ostale odprte zaradi sodnega postopka, so bili programi za obdobje 1994–1999 večinoma zaključeni, neporavnane obveznosti na dan 31. decembra 2006 pa so se zmanjšale na manj kot 0,6 % (917 milijonov EUR) prvotnih dodelitev. |
| --- | --- |

52.

Komisija se strinja, da bo nemoten začetek izvajanja povečal koristnost vrednotenj, opravljenih v srednjeročnem obdobju. Vloga srednjeročnega vrednotenja v obdobju 2000–2006 je bila preveriti, kako dobro delujejo programi in na podlagi začetnih rezultatov opraviti ustrezne spremembe, namesto nadaljevati po poti, ki ovira pozitiven izid. Razen obveznosti, ki so ostale odprte zaradi sodnega postopka, so bili programi za obdobje 1994–1999 večinoma zaključeni, neporavnane obveznosti na dan 31. decembra 2006 pa so se zmanjšale na manj kot 0,6 % (917 milijonov EUR) prvotnih dodelitev.

PRIPOROČILA

| 53. | Prva alinea – Komisija je izdala dokument s podrobnimi navodili za obdobje 2000–2006 z zaključkom avgusta 2006. Zahteve po zaključevanju so zdaj bolj znane kot so bile pred zaključkom obdobja 1994–1999.
  Druga alinea – Komisija bo posvetila posebno pozornost vzpostavitvi sistemov spremljanja in opredelitvi kazalnikov v programih za obdobje 2007–2013.
  Tretja alinea – Novi dogovori za vrednotenje povečujejo prilagodljivost. V obdobju 2007–2013 bodo prejšnjo splošno zahtevo po srednjeročnem vrednotenju zamenjala tekoča vrednotenja na podlagi potreb zaradi ocene izvajanja programa in odziva na spremembe zunanjega okolja. Ta pristop se lahko bolje prilagodi zahtevam uporabnikov vrednotenja.
  Sorazmernost, ki so jo uvedle uredbe, in racionalizacija postopka programiranja bosta tudi povečala prilagodljivost dogovorov za vrednotenje.
  Četrta alinea – Dogovori za obdobje 2007–2013 so bolj prilagodljivi.
  Peta alinea – Uredba o strukturnih skladih predvideva za obdobje 2007–2013 gibljivo razmerje med vrednotenjem in reprogramiranjem. Vrednotenja so vir dragocenih priporočil in lahko pomagajo določiti dobro in slabo prakso.
  Šesta alinea – Glavna navodila za obdobje 2000–2006 so bila pravočasno zagotovljena. Komisija je leta 2006 zagotovila dokumente z navodili za obdobje 2007–2013.
  Sedma alinea – Sofinancirane dejavnosti so namenjene podpiranju prednostnih nalog politike EU, vključno z načrtom za rast in delovna mesta. Države članice EU-15 morajo izpolniti določene cilje za porabo na tem področju. |
| --- | --- |

53.

Prva alinea – Komisija je izdala dokument s podrobnimi navodili za obdobje 2000–2006 z zaključkom avgusta 2006. Zahteve po zaključevanju so zdaj bolj znane kot so bile pred zaključkom obdobja 1994–1999.

Druga alinea – Komisija bo posvetila posebno pozornost vzpostavitvi sistemov spremljanja in opredelitvi kazalnikov v programih za obdobje 2007–2013.

Tretja alinea – Novi dogovori za vrednotenje povečujejo prilagodljivost. V obdobju 2007–2013 bodo prejšnjo splošno zahtevo po srednjeročnem vrednotenju zamenjala tekoča vrednotenja na podlagi potreb zaradi ocene izvajanja programa in odziva na spremembe zunanjega okolja. Ta pristop se lahko bolje prilagodi zahtevam uporabnikov vrednotenja.

Sorazmernost, ki so jo uvedle uredbe, in racionalizacija postopka programiranja bosta tudi povečala prilagodljivost dogovorov za vrednotenje.

Četrta alinea – Dogovori za obdobje 2007–2013 so bolj prilagodljivi.

Peta alinea – Uredba o strukturnih skladih predvideva za obdobje 2007–2013 gibljivo razmerje med vrednotenjem in reprogramiranjem. Vrednotenja so vir dragocenih priporočil in lahko pomagajo določiti dobro in slabo prakso.

Šesta alinea – Glavna navodila za obdobje 2000–2006 so bila pravočasno zagotovljena. Komisija je leta 2006 zagotovila dokumente z navodili za obdobje 2007–2013.

Sedma alinea – Sofinancirane dejavnosti so namenjene podpiranju prednostnih nalog politike EU, vključno z načrtom za rast in delovna mesta. Države članice EU-15 morajo izpolniti določene cilje za porabo na tem področju.

---