# Uradni list C 71/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 71 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5028. marec 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 71

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5028. marec 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2007/C 071/01 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Finske za stabilnost, 2006-2010 | 1 |
| 2007/C 071/02 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost, 2006-2010 | 5 |
| 2007/C 071/03 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o programu Slovenije za stabilnost, 2006-2009 | 9 |
| 2007/C 071/04 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Danske za konvergenco, 2006-2010 | 12 |
| 2007/C 071/05 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Cipra za konvergenco, 2006-2009 | 16 |
| 2007/C 071/06 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2006-2009 | 19 |
| 2007/C 071/07 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2006-2010 | 23 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Svet

2007/C 071/01

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Finske za stabilnost, 2006-2010

1

2007/C 071/02

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost, 2006-2010

5

2007/C 071/03

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o programu Slovenije za stabilnost, 2006-2009

9

2007/C 071/04

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Danske za konvergenco, 2006-2010

12

2007/C 071/05

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Cipra za konvergenco, 2006-2009

16

2007/C 071/06

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2006-2009

19

2007/C 071/07

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2006-2010

23

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 071/08 | Začetek postopka (Št. primera COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 071/09 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 29 |
| 2007/C 071/10 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/11 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4544 — RANK/SIG) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/12 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  ) | 34 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 071/08

Začetek postopka (Št. primera COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  )

1

28

2007/C 071/09

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

29

2007/C 071/10

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/11

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4544 — RANK/SIG) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/12

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  )

1

34

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Pobude držav članic |
| | Svet |
| 2007/C 071/13 | Pobuda Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Slovenije, Slovaške republike, Italijanske republike, Republike Finske, Portugalske republike, Romunije in Kraljevine Švedske z namenom sprejetja Sklepa Sveta o pospešitvi čezmejnega sodelovanja zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu | 35 |

III   Pripravljalni akti

Pobude držav članic

Svet

2007/C 071/13

Pobuda Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Slovenije, Slovaške republike, Italijanske republike, Republike Finske, Portugalske republike, Romunije in Kraljevine Švedske z namenom sprejetja Sklepa Sveta o pospešitvi čezmejnega sodelovanja zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu

35

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 071/14 | Menjalni tečaji eura | 46 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2007/C 071/15 | Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  ) | 47 |
| 2007/C 071/16 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 49 |
| 2007/C 071/17 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 53 |
| 2007/C 071/18 | Povzetek podatkov, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št.1/2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov | 57 |
| 2007/C 071/19 | Objava odločb in sklepov v državah članicah o izdaji ali odvzemu operativnih licenc v skladu s členom 13(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 o licenciranju letalskih prevoznikov | 60 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 071/14

Menjalni tečaji eura

46

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2007/C 071/15

Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  )

1

47

2007/C 071/16

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

49

2007/C 071/17

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

53

2007/C 071/18

Povzetek podatkov, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št.1/2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov

57

2007/C 071/19

Objava odločb in sklepov v državah članicah o izdaji ali odvzemu operativnih licenc v skladu s členom 13(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 o licenciranju letalskih prevoznikov

60

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Komisija |
| 2007/C 071/20 | Razpis za oddajo predlogov za postopke prenos načina, pospeševalni, ukrepi za vzpostavitev pomorskih avtocest, ukrep izogibanje prometu ter za delovanje in skupno učenje v okviru drugega programa Marco Polo (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1692/2006 (UL L 328, z dne 24.11.2006, str. 1)) | 61 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 071/21 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 62 |
| 2007/C 071/22 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  ) | 63 |
| 2007/C 071/23 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 64 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

2007/C 071/20

Razpis za oddajo predlogov za postopke prenos načina, pospeševalni, ukrepi za vzpostavitev pomorskih avtocest, ukrep izogibanje prometu ter za delovanje in skupno učenje v okviru drugega programa Marco Polo (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1692/2006 (UL L 328, z dne 24.11.2006, str. 1))

61

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 071/21

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

62

2007/C 071/22

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  )

1

63

2007/C 071/23

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Svet

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/1

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Finske za stabilnost, 2006-2010

(2007/C 71/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Finske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2006 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Finske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2006 do 2010.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s cikličnega vrha 4,5 % v letu 2006 na povprečno 2,5 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, ki se za leti 2006 in 2010 zdijo previdne. Napovedi programa glede inflacije so videti stvarne. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s cikličnega vrha 4,5 % v letu 2006 na povprečno 2,5 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, ki se za leti 2006 in 2010 zdijo previdne. Napovedi programa glede inflacije so videti stvarne.

| (3) | Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 in v tej posodobljeni različici programa ocenjen na 2,9 % BDP, pri čemer je bil cilj iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost 1,6 % BDP. To je posledica prenosa rezultata, ki je bil leta 2005 boljši od napovedanega, ter nepričakovane pozitivne rasti v letu 2006, kar je povečalo javnofinančne prihodke, medtem ko so odhodki ostali omejeni. |
| --- | --- |

(3)

Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 in v tej posodobljeni različici programa ocenjen na 2,9 % BDP, pri čemer je bil cilj iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost 1,6 % BDP. To je posledica prenosa rezultata, ki je bil leta 2005 boljši od napovedanega, ter nepričakovane pozitivne rasti v letu 2006, kar je povečalo javnofinančne prihodke, medtem ko so odhodki ostali omejeni.

| (4) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je ohranitev vzdržnosti javnih financ in uravnoteženo financiranje institucionalnih enot centralne ravni države pod običajnimi pogoji gospodarske rasti. Glede na napovedi bosta nominalni presežek in primarni presežek javnih financ rahlo upadala, saj se bosta do leta 2010 oba zmanjšala za 0,5 % BDP. Upad deleža prihodkov, ki je posledica postopnega uvajanja svežnja zniževanja davkov do leta 2007, se ne izravna popolnoma z zmanjšanjem deleža odhodkov zaradi zgornjih mej javnofinančnih proračunskih odhodkov ter ukrepov reform v javnem sektorju. Medtem ko proračunska strategija v primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico ni bila spremenjena, so bili proračunski cilji popravljeni navzgor na vrednost približno 1 % BDP letno, kar naj bi bila posledica prenosa rezultata, ki je bil v letu 2005 boljši od pričakovanega, in boljših možnosti za rast. |
| --- | --- |

(4)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je ohranitev vzdržnosti javnih financ in uravnoteženo financiranje institucionalnih enot centralne ravni države pod običajnimi pogoji gospodarske rasti. Glede na napovedi bosta nominalni presežek in primarni presežek javnih financ rahlo upadala, saj se bosta do leta 2010 oba zmanjšala za 0,5 % BDP. Upad deleža prihodkov, ki je posledica postopnega uvajanja svežnja zniževanja davkov do leta 2007, se ne izravna popolnoma z zmanjšanjem deleža odhodkov zaradi zgornjih mej javnofinančnih proračunskih odhodkov ter ukrepov reform v javnem sektorju. Medtem ko proračunska strategija v primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico ni bila spremenjena, so bili proračunski cilji popravljeni navzgor na vrednost približno 1 % BDP letno, kar naj bi bila posledica prenosa rezultata, ki je bil v letu 2005 boljši od pričakovanega, in boljših možnosti za rast.

| (5) | Načrtuje se, da bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal stabilen s presežkom blizu 3 % BDP skozi vse programsko obdobje. Srednjeročni cilj za proračunsko stanje iz programa je strukturni presežek v višini 2 % BDP, ki naj bi se ohranil skozi vse programsko obdobje. Prejšnja posodobitev programa ni izrecno opredelila srednjeročnega cilja, izpeljati pa ga je mogoče iz mnenja Sveta, in sicer iz napovedi glede strukturnega presežka v prejšnjem programu (v višini 1,5 % BDP). Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,25 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in precej presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast. Program spodbuja določitev srednjeročnega cilja, ki je precej večji od minimalnih zahtev, z željo zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ, ob upoštevanju dejstva, da Finska že izkuša vpliv staranja prebivalstva. |
| --- | --- |

(5)

Načrtuje se, da bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal stabilen s presežkom blizu 3 % BDP skozi vse programsko obdobje. Srednjeročni cilj za proračunsko stanje iz programa je strukturni presežek v višini 2 % BDP, ki naj bi se ohranil skozi vse programsko obdobje. Prejšnja posodobitev programa ni izrecno opredelila srednjeročnega cilja, izpeljati pa ga je mogoče iz mnenja Sveta, in sicer iz napovedi glede strukturnega presežka v prejšnjem programu (v višini 1,5 % BDP). Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,25 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in precej presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast. Program spodbuja določitev srednjeročnega cilja, ki je precej večji od minimalnih zahtev, z željo zagotoviti dolgoročno vzdržnost javnih financ, ob upoštevanju dejstva, da Finska že izkuša vpliv staranja prebivalstva.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Makroekonomska predvidevanja v programu in napovedi davčnih dohodkov se zdijo verjetni. Tveganja, povezana s sestavo rasti, se uravnotežijo s previdnimi predvidevanji glede elastičnosti davkov. Odstopanja od predvidene rasti bi lahko imela močan vpliv na fiskalni učinek. Poleg tega se zdi, da so znatna tveganja povezana z gibanjem odhodkov lokalnih uprav. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Makroekonomska predvidevanja v programu in napovedi davčnih dohodkov se zdijo verjetni. Tveganja, povezana s sestavo rasti, se uravnotežijo s previdnimi predvidevanji glede elastičnosti davkov. Odstopanja od predvidene rasti bi lahko imela močan vpliv na fiskalni učinek. Poleg tega se zdi, da so znatna tveganja povezana z gibanjem odhodkov lokalnih uprav.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj programa doseže z znatno rezervo skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Poleg tega zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Proračunska naravnanost programa je popolnoma v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj programa doseže z znatno rezervo skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Poleg tega zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja 3 % BDP, ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. Proračunska naravnanost programa je popolnoma v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti.

| (8) | Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal na 39 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 5,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal na 39 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 5,5 odstotne točke.

| (9) | Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva na Finskem so večje od povprečja v EU, čeprav so predpisani ukrepi reforme pokojninskega sistema pomagali omejiti povečanje odhodkov za pokojnine na povprečje EU v odstotkih BDP v naslednjih desetletjih. Začetno proračunsko stanje z velikim strukturnim presežkom dolgoročno bistveno prispeva k manjšemu vplivu staranja prebivalstva na proračun. Poleg tega se bo iz obsežnih sredstev javnega pokojninskega sklada financiral del povečanja odhodkov za pokojnine. Kljub temu bi ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju prispevalo k omejevanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno se zdi, da je Finska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena nizkemu tveganju. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva na Finskem so večje od povprečja v EU, čeprav so predpisani ukrepi reforme pokojninskega sistema pomagali omejiti povečanje odhodkov za pokojnine na povprečje EU v odstotkih BDP v naslednjih desetletjih. Začetno proračunsko stanje z velikim strukturnim presežkom dolgoročno bistveno prispeva k manjšemu vplivu staranja prebivalstva na proračun. Poleg tega se bo iz obsežnih sredstev javnega pokojninskega sklada financiral del povečanja odhodkov za pokojnine. Kljub temu bi ohranjanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju prispevalo k omejevanju tveganj glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno se zdi, da je Finska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena nizkemu tveganju.

| (10) | Program za stabilnost vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, proračunske napovedi pa natančno upoštevajo javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, se zdijo skladni z ukrepi, ki so predvideni v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata izvajanje ukrepov za izboljšanje produktivnosti institucionalnih enot centralne in lokalne ravni države ter potrjujeta namero, da se tudi po izteku trenutnega zakonodajnega obdobja nadaljuje uporaba proračunskih omejitev za porabo institucionalnih enot centralne ravni države. |
| --- | --- |

(10)

Program za stabilnost vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, proračunske napovedi pa natančno upoštevajo javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, se zdijo skladni z ukrepi, ki so predvideni v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata izvajanje ukrepov za izboljšanje produktivnosti institucionalnih enot centralne in lokalne ravni države ter potrjujeta namero, da se tudi po izteku trenutnega zakonodajnega obdobja nadaljuje uporaba proračunskih omejitev za porabo institucionalnih enot centralne ravni države.

| (11) | Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (2). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (2).

Svet meni, da je srednjeročno proračunsko stanje zdravo in da je proračunska strategija dober zgled fiskalnih politik, ki so v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti. Vendar pa omejitev odhodkov ostaja bistven element v naslednjih letih, ko bo napovedana upočasnitev gospodarskih gibanj upočasnila rast davčnih osnov in ko bo viden učinek staranja prebivalstva.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS nov. 2006 | 2,9 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 |
| COM nov. 2006 | 2,9 | 4,9 | 3,0 | 2,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2005 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS nov. 2006 | 0,9 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |
| COM nov. 2006 | 0,8 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2005 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PS nov. 2006
   (3) | – 1,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 |
| COM nov. 2006 (7) | – 1,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2005
   (3) | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 |
| COM nov. 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,9 | 2,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2005 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2006 | 3,9 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 |
| COM nov. 2006 | 4,1 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2005 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PS nov. 2006
   (3) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| COM nov. 2006 | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2005
   (3) | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (4)

  (v % BDP) | PS nov. 2006
   (5) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| COM nov. 2006 (6) | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2005 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS nov. 2006 | 41,3 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 |
| COM nov. 2006 | 41,3 | 38,8 | 37,3 | 35,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2005 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 | ni podatkov |
| Program za stabilnost (PS); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PS nov. 2006

2,9

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

COM nov. 2006

2,9

4,9

3,0

2,6

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2005

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS nov. 2006

0,9

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

COM nov. 2006

0,8

1,3

1,5

1,6

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2005

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PS nov. 2006
   (3)

– 1,3

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

COM nov. 2006 (7)

– 1,5

0,1

0,2

– 0,2

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2005
   (3)

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2006

2,7

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

COM nov. 2006

2,7

2,9

2,9

2,9

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2005

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2006

3,9

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

COM nov. 2006

4,1

4,3

4,2

4,1

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2005

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PS nov. 2006
   (3)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

COM nov. 2006

3,4

2,9

2,8

2,9

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2005
   (3)

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

ni podatkov

Strukturni saldo (4)

(v % BDP)

PS nov. 2006
   (5)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

COM nov. 2006 (6)

3,4

2,9

2,8

2,9

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2005

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS nov. 2006

41,3

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

COM nov. 2006

41,3

38,8

37,3

35,8

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2005

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

ni podatkov

Program za stabilnost (PS); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Manjkajo zlasti podatki o predpostavkah mednarodnega ekonomskega okolja za leta 2008-2010.

(3)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(4)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(5)  V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,2 %, 3,1 %, 3,0 % oziroma 2,9 % v obdobju 2005-2008.

Vir:

Program za stabilnost (PS); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/5

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost, 2006-2010

(2007/C 71/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Portugalske za stabilnost, ki zajema obdobje 2006-2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Portugalske za stabilnost, ki zajema obdobje 2006-2010.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP povečala z 1,4 % BDP iz leta 2006 na 1,8 % BDP v letu 2007, 2,4 % BDP v letu 2008 ter na koncu na 3 % BDP letno v preostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na predpostavki, da bo rast v letu 2008 in v kasnejših letih programskega obdobja ugodna, pri čemer naj bi se proizvodna vrzel hitro zmanjšala. Napovedi glede inflacije v programu se zdijo realistične. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP povečala z 1,4 % BDP iz leta 2006 na 1,8 % BDP v letu 2007, 2,4 % BDP v letu 2008 ter na koncu na 3 % BDP letno v preostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na predpostavki, da bo rast v letu 2008 in v kasnejših letih programskega obdobja ugodna, pri čemer naj bi se proizvodna vrzel hitro zmanjšala. Napovedi glede inflacije v programu se zdijo realistične.

| (3) | Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi 2006 služb Komisije in v novi posodobljeni različici ocenjen na 4,6 % BDP, kar bi ustrezalo ciljni vrednosti iz prejšnje posodobitve programa za stabilnost. V skladu z novo posodobljeno različico so bile ciljne vrednosti na področju skupnih javnofinančnih prihodkov in odhodkov v veliki meri dosežene. V odstotkih BDP sta oba deleža nekoliko nižja kot v jesenski napovedi 2006 služb Komisije. |
| --- | --- |

(3)

Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi 2006 služb Komisije in v novi posodobljeni različici ocenjen na 4,6 % BDP, kar bi ustrezalo ciljni vrednosti iz prejšnje posodobitve programa za stabilnost. V skladu z novo posodobljeno različico so bile ciljne vrednosti na področju skupnih javnofinančnih prihodkov in odhodkov v veliki meri dosežene. V odstotkih BDP sta oba deleža nekoliko nižja kot v jesenski napovedi 2006 služb Komisije.

| (4) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je trajno izboljšanje velikih fiskalnih neravnovesij, zlasti zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2008 in nadaljnja fiskalna konsolidacija. V celotnem programskem obdobju se načrtujejo bistveni ukrepi v smeri fiskalne konsolidacije; javnofinančni primanjkljaj naj bi se postopoma znižal s 4,6 % BDP v letu 2006 na 0,4 % BDP v letu 2010, podobno se prilagodi tudi primarni saldo – s primanjkljaja v višini 1,7 % BDP leta 2006 na presežek v višini 2,5 % BDP v letu 2010. Načrtovano zmanjšanje primanjkljaja naj bi dosegli predvsem z omejevanjem primarnih odhodkov, katerih skupni obseg naj bi se v programskem obdobju realno zmanjšal zaradi korektivnih ukrepov strukturne narave, osredotočenih na prestrukturiranje centralne uprave, osebja in javnih služb, pa tudi na nadzor odhodkov za socialno varstvo ter zdravstveno varstvo. V prvih letih programa bodo k fiskalni konsolidaciji prispevali tudi večji davčni prihodki, večinoma zaradi povečanja nekaterih davčnih stopenj in nižjih davčnih olajšav ter stalnih prizadevanj v boju proti davčnim goljufijam in utaji davkov. Program potrjuje načrtovano prilagoditev iz posodobljene različice programa za stabilnost iz decembra 2005 v okviru večinoma nespremenjenega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(4)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je trajno izboljšanje velikih fiskalnih neravnovesij, zlasti zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2008 in nadaljnja fiskalna konsolidacija. V celotnem programskem obdobju se načrtujejo bistveni ukrepi v smeri fiskalne konsolidacije; javnofinančni primanjkljaj naj bi se postopoma znižal s 4,6 % BDP v letu 2006 na 0,4 % BDP v letu 2010, podobno se prilagodi tudi primarni saldo – s primanjkljaja v višini 1,7 % BDP leta 2006 na presežek v višini 2,5 % BDP v letu 2010. Načrtovano zmanjšanje primanjkljaja naj bi dosegli predvsem z omejevanjem primarnih odhodkov, katerih skupni obseg naj bi se v programskem obdobju realno zmanjšal zaradi korektivnih ukrepov strukturne narave, osredotočenih na prestrukturiranje centralne uprave, osebja in javnih služb, pa tudi na nadzor odhodkov za socialno varstvo ter zdravstveno varstvo. V prvih letih programa bodo k fiskalni konsolidaciji prispevali tudi večji davčni prihodki, večinoma zaradi povečanja nekaterih davčnih stopenj in nižjih davčnih olajšav ter stalnih prizadevanj v boju proti davčnim goljufijam in utaji davkov. Program potrjuje načrtovano prilagoditev iz posodobljene različice programa za stabilnost iz decembra 2005 v okviru večinoma nespremenjenega makroekonomskega scenarija.

| (5) | Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, naj bi se izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini okrog 3,5 % BDP v letu 2006 na 0,5 % BDP do leta 2010. Načrtuje se, da se bo strukturni saldo v programskem obdobju v povprečju zmanjševal za skoraj 0,75 % BDP letno. Srednjeročni proračunski cilj v programu je strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki naj bi bil dosežen do leta 2010, eno leto prej kot je bilo implicitno načrtovano v prejšnjem programu. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast. |
| --- | --- |

(5)

Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, naj bi se izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini okrog 3,5 % BDP v letu 2006 na 0,5 % BDP do leta 2010. Načrtuje se, da se bo strukturni saldo v programskem obdobju v povprečju zmanjševal za skoraj 0,75 % BDP letno. Srednjeročni proračunski cilj v programu je strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki naj bi bil dosežen do leta 2010, eno leto prej kot je bilo implicitno načrtovano v prejšnjem programu. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast.

| (6) | Proračunski rezultati so odvisni od negativnih tveganj, ki so zlasti posledica ukrepov za omejevanje javnofinančne porabe. Zaradi neugodnih makroekonomskih razmer je vlada v zadnjem času poleg novega pravnega okvira za izboljšanje fiskalne discipline regionalnih in lokalnih vlad sprejela odločne ukrepe v zvezi z rastjo odhodkov, zlasti v javni upravi ter na področju zdravstvenega in socialnega varstva. Drugi ukrepi, ki se deloma nanašajo na državni sektor, so še v pripravi. Vendar še ni jasno, v kolikšni meri bodo ti ukrepi razbremenili proračun, zlasti v letu 2008 in po njem. Ker je fiskalna konsolidacija v veliki meri odvisna od omejevanja odhodkov, bosta za doseganje proračunskih ciljev ključnega pomena tudi nadaljnji napredek pri tekočem izboljševanju proračunskega okvira ter vzpostavitev mehanizmov za ocenjevanje in nadzor izvrševanja proračuna. Makroekonomski scenarij povečuje tveganje, da bo okrevanje gospodarske dejavnosti slabše, zaradi česar bo razbremenitev javnih financ manjša. Predpostavke o elastičnosti davčnih prihodkov glede na gospodarsko dejavnost v letu 2007 so odvisne od načrtovanega nadaljnjega izboljšanja pobiranja davkov. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati so odvisni od negativnih tveganj, ki so zlasti posledica ukrepov za omejevanje javnofinančne porabe. Zaradi neugodnih makroekonomskih razmer je vlada v zadnjem času poleg novega pravnega okvira za izboljšanje fiskalne discipline regionalnih in lokalnih vlad sprejela odločne ukrepe v zvezi z rastjo odhodkov, zlasti v javni upravi ter na področju zdravstvenega in socialnega varstva. Drugi ukrepi, ki se deloma nanašajo na državni sektor, so še v pripravi. Vendar še ni jasno, v kolikšni meri bodo ti ukrepi razbremenili proračun, zlasti v letu 2008 in po njem. Ker je fiskalna konsolidacija v veliki meri odvisna od omejevanja odhodkov, bosta za doseganje proračunskih ciljev ključnega pomena tudi nadaljnji napredek pri tekočem izboljševanju proračunskega okvira ter vzpostavitev mehanizmov za ocenjevanje in nadzor izvrševanja proračuna. Makroekonomski scenarij povečuje tveganje, da bo okrevanje gospodarske dejavnosti slabše, zaradi česar bo razbremenitev javnih financ manjša. Predpostavke o elastičnosti davčnih prihodkov glede na gospodarsko dejavnost v letu 2007 so odvisne od načrtovanega nadaljnjega izboljšanja pobiranja davkov.

| (7) | Glede na to oceno tveganja je proračunska naravnanost v programu na splošno skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, kot je priporočil Svet, pod pogojem, da se bodo ukrepi iz programa izvajali v polni meri in učinkovito ter da bodo v primeru gospodarske rasti, ki bi bila manjša od pričakovane, okrepljeni. Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je v programu načrtovana prilagoditev, ki je skladna s Paktom. Vendar pa ob upoštevanju tveganj za proračunske cilje proračunska naravnanost v programu morda ne bo zagotovila zadostne varnostne rezerve za to, da prag primanjkljaja v višini 3 % BDP vse do konca programskega obdobja ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne bi bil prekoračen. Zaradi tega lahko tveganja, povezana s proračunskimi cilji, negativno vplivajo na doseganje srednjeročnega cilja do leta 2010, kot to predvideva program. Zato bi v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja iz programa lahko zahtevala okrepitev ukrepov, da bodo skladni s Paktom o stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljati letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer ter bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja je proračunska naravnanost v programu na splošno skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, kot je priporočil Svet, pod pogojem, da se bodo ukrepi iz programa izvajali v polni meri in učinkovito ter da bodo v primeru gospodarske rasti, ki bi bila manjša od pričakovane, okrepljeni. Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je v programu načrtovana prilagoditev, ki je skladna s Paktom. Vendar pa ob upoštevanju tveganj za proračunske cilje proračunska naravnanost v programu morda ne bo zagotovila zadostne varnostne rezerve za to, da prag primanjkljaja v višini 3 % BDP vse do konca programskega obdobja ob običajnih makroekonomskih nihanjih ne bi bil prekoračen. Zaradi tega lahko tveganja, povezana s proračunskimi cilji, negativno vplivajo na doseganje srednjeročnega cilja do leta 2010, kot to predvideva program. Zato bi v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja iz programa lahko zahtevala okrepitev ukrepov, da bodo skladni s Paktom o stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljati letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer ter bi lahko bila nižja v času slabih gospodarskih razmer.

| (8) | Po ocenah bo bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 67,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v letu 2007 povečal, v preostalem programskem obdobju pa zmanjšal za skoraj 6 odstotnih točk. Tudi spreminjanje deleža dolga je odvisno od zgoraj navedenih tveganj za proračunske cilje, poleg tega pa tudi od stalne negotovosti glede usklajevanja stanj in tokov, ki je bila v preteklosti velika in je večinoma povečevala dolg. Navsezadnje rezultati javnih podjetij srednjeročno predstavljajo tveganje. Glede na ta tveganja se bo delež dolga ob koncu programskega obdobja začel zmanjševati proti referenčni vrednosti. |
| --- | --- |

(8)

Po ocenah bo bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 67,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. Program predvideva, da se bo delež dolga v letu 2007 povečal, v preostalem programskem obdobju pa zmanjšal za skoraj 6 odstotnih točk. Tudi spreminjanje deleža dolga je odvisno od zgoraj navedenih tveganj za proračunske cilje, poleg tega pa tudi od stalne negotovosti glede usklajevanja stanj in tokov, ki je bila v preteklosti velika in je večinoma povečevala dolg. Navsezadnje rezultati javnih podjetij srednjeročno predstavljajo tveganje. Glede na ta tveganja se bo delež dolga ob koncu programskega obdobja začel zmanjševati proti referenčni vrednosti.

| (9) | Portugalska je nedavno izvedla pokojninske reforme, katerih cilj je povečanje vzdržnosti javnih financ. Po ocenah iz programa naj bi se zaradi reforme odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, v naslednjih desetletjih na splošno povečali za veliko manj, kot je bilo pričakovano, čeprav bodo še vedno visoki. Začetno proračunsko stanje se je glede na leto 2005 sicer precej izboljšalo, vendar še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi pred upoštevanjem dolgoročnih proračunskih posledic staranja prebivalstva. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Na splošno se zdi, da je Portugalska izpostavljena velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Načrtovana proračunska konsolidacija naj bi skupaj s pričakovanim omejevanjem izdatkov, povezanih s staranjem prebivalstva, ki izhaja iz tekočih reform, bistveno prispevala k zmanjšanju takih tveganj. |
| --- | --- |

(9)

Portugalska je nedavno izvedla pokojninske reforme, katerih cilj je povečanje vzdržnosti javnih financ. Po ocenah iz programa naj bi se zaradi reforme odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, v naslednjih desetletjih na splošno povečali za veliko manj, kot je bilo pričakovano, čeprav bodo še vedno visoki. Začetno proračunsko stanje se je glede na leto 2005 sicer precej izboljšalo, vendar še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi pred upoštevanjem dolgoročnih proračunskih posledic staranja prebivalstva. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Na splošno se zdi, da je Portugalska izpostavljena velikemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. Načrtovana proračunska konsolidacija naj bi skupaj s pričakovanim omejevanjem izdatkov, povezanih s staranjem prebivalstva, ki izhaja iz tekočih reform, bistveno prispevala k zmanjšanju takih tveganj.

| (10) | Program za stabilnost vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije o neposrednih proračunskih stroških ali prihrankih glavnih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, njegove proračunske napovedi pa natančno upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi, določeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa obravnavata predvsem povezave med reformo javne uprave in strategijo fiskalne konsolidacije ter zagotavljata dodatne informacije o različnih ukrepih politike. |
| --- | --- |

(10)

Program za stabilnost vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije o neposrednih proračunskih stroških ali prihrankih glavnih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, njegove proračunske napovedi pa natančno upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi, določeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa obravnavata predvsem povezave med reformo javne uprave in strategijo fiskalne konsolidacije ter zagotavljata dodatne informacije o različnih ukrepih politike.

| (11) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomske politike, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomske politike, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in konvergence, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (2). V zvezi s strukturnim modelom pa se v več pomembnih točkah razlikuje od modela iz kodeksa ravnanja (3). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in konvergence, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (2). V zvezi s strukturnim modelom pa se v več pomembnih točkah razlikuje od modela iz kodeksa ravnanja (3).

Svet meni, da je program na splošno v skladu z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2008, če se bodo ukrepi iz programa izvajali v polni meri in učinkovito ter če se bodo ti ukrepi v primeru gospodarske rasti, ki bi bila nižja od pričakovane, okrepili. Strategijo za spodbujanje konkurenčnosti in gospodarske rasti bo podprla tudi fiskalna konsolidacija. Program po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja predvideva ustrezno napredovanje k srednjeročnemu cilju, vendar obstajajo tveganja kar zadeva doseganje proračunskih ciljev. Svet ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 20. septembra 2005 Portugalsko poziva, naj:

| (i) | strogo izvaja strukturne ukrepe, predvidene v programu, da bo do leta 2008 zmanjšala čezmerni primanjkljaj, in naj bo pripravljena okrepiti te ukrepe, da se bo lahko spoprijela s vplivom gospodarske rasti na proračun, če bi bila ta nižja od pričakovane; |
| --- | --- |

(i)

strogo izvaja strukturne ukrepe, predvidene v programu, da bo do leta 2008 zmanjšala čezmerni primanjkljaj, in naj bo pripravljena okrepiti te ukrepe, da se bo lahko spoprijela s vplivom gospodarske rasti na proračun, če bi bila ta nižja od pričakovane;

| (ii) | po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja izvede predvideno prilagoditev k srednjeročnemu cilju in jo po potrebi podkrepi z okrepljenimi ukrepi ter zagotovi, da se bo razmerje med dolgom in BDP temu ustrezno zmanjšalo; |
| --- | --- |

(ii)

po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja izvede predvideno prilagoditev k srednjeročnemu cilju in jo po potrebi podkrepi z okrepljenimi ukrepi ter zagotovi, da se bo razmerje med dolgom in BDP temu ustrezno zmanjšalo;

| (iii) | nadaljuje s tekočo reformo javne uprave; še naprej krepi proračunski okvir, vključno z oceno in nadzorom izvajanja proračuna na vseh stopnjah državnega sektorja, da bo dosegla zlasti načrtovano omejitev odhodkov; |
| --- | --- |

(iii)

nadaljuje s tekočo reformo javne uprave; še naprej krepi proračunski okvir, vključno z oceno in nadzorom izvajanja proračuna na vseh stopnjah državnega sektorja, da bo dosegla zlasti načrtovano omejitev odhodkov;

| (iv) | ob upoštevanju stopnje dolga in načrtovanega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer z doseganjem srednjeročnega cilja ter zagotovitvijo in po možnosti povečanjem koristi sprejetih pokojninskih reform. |
| --- | --- |

(iv)

ob upoštevanju stopnje dolga in načrtovanega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer z doseganjem srednjeročnega cilja ter zagotovitvijo in po možnosti povečanjem koristi sprejetih pokojninskih reform.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PS dec. 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |
| COM nov. 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec. 2006
   (9) | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |
| COM nov. 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005
   (9) | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2006
   (4) | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0.2 |
| COM nov. 2006 (8) | – 2,0 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005
   (4) | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 |
| COM nov. 2006 | – 6,0 | – 4,6 | – 4,0 | – 3,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | – 3,3 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |
| COM nov. 2006 | – 3,3 | – 1,7 | – 1,0 | – 0,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006
   (4) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM nov. 2006 | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005
   (4) | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)

  (v % BDP) | PS dec. 2006
   (6) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| COM nov. 2006 (7) | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |
| COM nov. 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS dec. 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | ni podatkov |
| Program za stabilnosti (PS); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v % )

PS dec. 2006

0,4

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

COM nov. 2006

0,4

1,2

1,5

1,7

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS dec. 2006
   (9)

2,5

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

COM nov. 2006

2,1

2,9

2,2

2,1

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005
   (9)

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2006
   (4)

– 2,5

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0.2

COM nov. 2006 (8)

– 2,0

– 2,0

– 1,8

– 1,5

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005
   (4)

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

COM nov. 2006

– 6,0

– 4,6

– 4,0

– 3,9

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006

– 3,3

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

COM nov. 2006

– 3,3

– 1,7

– 1,0

– 0,7

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006
   (4)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

COM nov. 2006

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005
   (4)

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

ni podatkov

Strukturni saldo (5)

(v % BDP)

PS dec. 2006
   (6)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

COM nov. 2006 (7)

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2006

64,0

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

COM nov. 2006

64,0

67,4

69,4

70,7

ni podatkov

ni podatkov

PS dec. 2005

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

ni podatkov

Program za stabilnosti (PS); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Predvsem manjkajo podatki o inflaciji po HICP in kompenzaciji delavcem v javni upravi.

(3)  Program vsebuje pet delov: Povzetek, Makroekonomsko in proračunsko stanje, Makroekonomske in proračunske napovedi, Dolgoročno vzdržnost javnih financ in institucij, Postopke in Proračunska pravila.

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(5)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,2 % v obdobju 2005-2007 in 1,4 % v letu 2008.

(9)  Deflator zasebne potrošnje.

Vir:

Program za stabilnosti (PS); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/9

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o programu Slovenije za stabilnost, 2006-2009

(2007/C 71/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil prvi program Slovenije za stabilnost, ki zajema obdobje 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil prvi program Slovenije za stabilnost, ki zajema obdobje 2006-2009.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva stalno rast BDP nad 4 % v programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije realistične. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva stalno rast BDP nad 4 % v programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije realistične.

| (3) | Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi 2006 služb Komisije ocenjen na 1,6 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v posodobljenem programu za konvergenco decembra 2005, 1,7 % BDP. Ocenjeni rezultat za leto 2006 je – na podlagi novejših številk – z 1,2 % BDP boljši od rezultata v letu 2005. |
| --- | --- |

(3)

Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi 2006 služb Komisije ocenjen na 1,6 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v posodobljenem programu za konvergenco decembra 2005, 1,7 % BDP. Ocenjeni rezultat za leto 2006 je – na podlagi novejših številk – z 1,2 % BDP boljši od rezultata v letu 2005.

| (4) | Proračunska strategija programa je usmerjena v doseganje srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2009, kot je navedeno v Paktu o stabilnosti in rasti, in sicer s konsolidacijo, ki bo potekala ob koncu programskega obdobja. Davčna reforma in številni ukrepi za znižanje stroškov bodo v celotnem programskem obdobju povzročili občuten upad prihodkov in odhodkov kot odstotek BDP. Do leta 2008, ko se bodo prihodki in odhodki zmanjšali na približno enak način, bi se moral javnofinančni primanjkljaj obdržati na ravni 1,5 % BDP. Leta 2009 se bo javnofinančni primanjkljaj zmanjšal na 1 %, saj bo zmanjšanje odhodkov uravnotežilo izgubo prihodkov. Primarni saldo bo v začetku padel z 0,1 % BDP v letu 2006 na -0,3 % BDP v letu 2008, preden se bo popravil na 0,3 % BDP v letu 2009. V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo programa za konvergenco pa program za stabilnost za eno leto odlaga cilj doseči nominalni primanjkljaj v višini 1 % BDP v okviru ugodnejšega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(4)

Proračunska strategija programa je usmerjena v doseganje srednjeročnega proračunskega cilja do leta 2009, kot je navedeno v Paktu o stabilnosti in rasti, in sicer s konsolidacijo, ki bo potekala ob koncu programskega obdobja. Davčna reforma in številni ukrepi za znižanje stroškov bodo v celotnem programskem obdobju povzročili občuten upad prihodkov in odhodkov kot odstotek BDP. Do leta 2008, ko se bodo prihodki in odhodki zmanjšali na približno enak način, bi se moral javnofinančni primanjkljaj obdržati na ravni 1,5 % BDP. Leta 2009 se bo javnofinančni primanjkljaj zmanjšal na 1 %, saj bo zmanjšanje odhodkov uravnotežilo izgubo prihodkov. Primarni saldo bo v začetku padel z 0,1 % BDP v letu 2006 na -0,3 % BDP v letu 2008, preden se bo popravil na 0,3 % BDP v letu 2009. V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo programa za konvergenco pa program za stabilnost za eno leto odlaga cilj doseči nominalni primanjkljaj v višini 1 % BDP v okviru ugodnejšega makroekonomskega scenarija.

| (5) | Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za okoli 0,25 % BDP. Kot v prejšnji posodobitvi programa za konvergenco iz decembra 2005 je srednjeročni proračunski cilj v programu stabilnosti strukturni primanjkljaj 1 % BDP, ki naj bi bil dosežen do leta 2009, kar je eno leto kasneje, kot je bilo določeno v prejšnjem programu. V programu se zamuda pripisuje večjemu železniškemu projektu, katerega stroški so ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2007, 0,5 % BDP v letu 2008 in 0,2 % BDP v letu 2009, ter nekaterim začasnim izdatkom. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast. |
| --- | --- |

(5)

Načrtuje se, da se bo v programskem obdobju strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, izboljšal za okoli 0,25 % BDP. Kot v prejšnji posodobitvi programa za konvergenco iz decembra 2005 je srednjeročni proračunski cilj v programu stabilnosti strukturni primanjkljaj 1 % BDP, ki naj bi bil dosežen do leta 2009, kar je eno leto kasneje, kot je bilo določeno v prejšnjem programu. V programu se zamuda pripisuje večjemu železniškemu projektu, katerega stroški so ocenjeni na 0,4 % BDP v letu 2007, 0,5 % BDP v letu 2008 in 0,2 % BDP v letu 2009, ter nekaterim začasnim izdatkom. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena, vendar bi lahko bil proračunski rezultat v letu 2009 slabši od napovedanega. Po eni strani se zdijo predvidevanja glede rasti in davčnih prihodkov verjetna. Poleg tega je Slovenija v zadnjih letih redno dosegala proračunske rezultate, ki so bili boljši od predvidenih in hkrati podprti z učinkovitim proračunskim mehanizmom za omejevanje javnofinančnih odhodkov v primeru nepričakovanega primanjkljaja prihodkov. Po drugi strani pa je delež obveznih odhodkov kljub prizadevanjem za prestrukturiranje javnofinančnih odhodkov še zmeraj zelo visok, vendar upada. Ukrepe, s pomočjo katerih bi dosegli za leto 2009 napovedano občutno znižanje primarnih odhodkov glede na odstotek BDP, je treba natančneje določiti. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena, vendar bi lahko bil proračunski rezultat v letu 2009 slabši od napovedanega. Po eni strani se zdijo predvidevanja glede rasti in davčnih prihodkov verjetna. Poleg tega je Slovenija v zadnjih letih redno dosegala proračunske rezultate, ki so bili boljši od predvidenih in hkrati podprti z učinkovitim proračunskim mehanizmom za omejevanje javnofinančnih odhodkov v primeru nepričakovanega primanjkljaja prihodkov. Po drugi strani pa je delež obveznih odhodkov kljub prizadevanjem za prestrukturiranje javnofinančnih odhodkov še zmeraj zelo visok, vendar upada. Ukrepe, s pomočjo katerih bi dosegli za leto 2009 napovedano občutno znižanje primarnih odhodkov glede na odstotek BDP, je treba natančneje določiti.

| (7) | Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu verjetno ne bo dovolj za zagotovitev uresničitve srednjeročnega cilja do leta 2009, kot je predvideno v programu. Vendar zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v celotnem programskem obdobju. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja, predviden v programu, ne zadošča in ga je treba pospešiti, da bo skladen s Paktom o stabilnosti in rasti, ki navaja, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Čeprav naj bi bile gospodarske razmere ugodne v celotnem programskem obdobju, se pred zadnjim letom programa ne pričakuje vidnega izboljšanja strukturnega salda. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja proračunska naravnanost v programu verjetno ne bo dovolj za zagotovitev uresničitve srednjeročnega cilja do leta 2009, kot je predvideno v programu. Vendar zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v celotnem programskem obdobju. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja, predviden v programu, ne zadošča in ga je treba pospešiti, da bo skladen s Paktom o stabilnosti in rasti, ki navaja, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Čeprav naj bi bile gospodarske razmere ugodne v celotnem programskem obdobju, se pred zadnjim letom programa ne pričakuje vidnega izboljšanja strukturnega salda.

| (8) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 28,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 0,8 odstotne točke. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 28,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 0,8 odstotne točke.

| (9) | V Sloveniji so dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva v primerjavi z EU med najbolj opaznimi, kar si lahko razlagamo z občutnim povečanjem odhodkov za pokojnine v odstotkih BDP. Medtem ko se nekateri ukrepi že izvajajo, pa bi močnejša fiskalna konsolidacija in izvajanje nadaljnjih reformnih ukrepov za omejevanje strmega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, prispevala k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ. Čeprav izhodiščno proračunsko stanje prispeva k srednjeročni stabilizaciji deleža dolga, pa manjše strukturno izboljšanje v programskem obdobju ne bo dovolj za omejitev pričakovanih posledic staranja prebivalstva za proračun. Slovenija je, kot kaže, na splošno izpostavljena visokemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

V Sloveniji so dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva v primerjavi z EU med najbolj opaznimi, kar si lahko razlagamo z občutnim povečanjem odhodkov za pokojnine v odstotkih BDP. Medtem ko se nekateri ukrepi že izvajajo, pa bi močnejša fiskalna konsolidacija in izvajanje nadaljnjih reformnih ukrepov za omejevanje strmega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, prispevala k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ. Čeprav izhodiščno proračunsko stanje prispeva k srednjeročni stabilizaciji deleža dolga, pa manjše strukturno izboljšanje v programskem obdobju ne bo dovolj za omejitev pričakovanih posledic staranja prebivalstva za proračun. Slovenija je, kot kaže, na splošno izpostavljena visokemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (10) | Program za stabilnost vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka slovenskega nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, vendar v njegovih proračunskih napovedih niso izrecno upoštevane javnofinančne posledice vseh ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Program za stabilnost zlasti navaja podrobnosti glede davčne reforme, ki je napovedana v nacionalnem programu reform, in dopolnjuje ukrepe, predvidene v nacionalnem programu reform, z ukrepi glede odhodkov. |
| --- | --- |

(10)

Program za stabilnost vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka slovenskega nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, vendar v njegovih proračunskih napovedih niso izrecno upoštevane javnofinančne posledice vseh ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za stabilnost, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Program za stabilnost zlasti navaja podrobnosti glede davčne reforme, ki je napovedana v nacionalnem programu reform, in dopolnjuje ukrepe, predvidene v nacionalnem programu reform, z ukrepi glede odhodkov.

| (11) | Proračunska strategija programa je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. Predvsem pa ni zadostno prilagajanje srednjeročnemu cilju. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija programa je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. Predvsem pa ni zadostno prilagajanje srednjeročnemu cilju.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (2). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (2).

Svet meni, da se v programu sicer priznava, da sta zajezitev inflacijskih pritiskov in stalna fiskalna konsolidacija potrebni za ohranjanje prožnosti gospodarstva, vendar pa v programu ni predviden zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega cilja kljub optimističnim pričakovanjem glede gospodarske rasti. Ob upoštevanju zgornje ocene se Slovenijo poziva, naj:

| (i) | izkoristi dobre gospodarske pogoje, vključno s proračunskim rezultatom 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, in pospeši doseganje srednjeročnega cilja; |
| --- | --- |

(i)

izkoristi dobre gospodarske pogoje, vključno s proračunskim rezultatom 2006, ki je bil boljši od pričakovanega, in pospeši doseganje srednjeročnega cilja;

| (ii) | ob upoštevanju načrtovanega povečanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme z dodatnimi ukrepi, ki so posebej usmerjeni v povečanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev in spodbujanje večjega zaupanja v zasebne pokojninske varčevalne sheme. |
| --- | --- |

(ii)

ob upoštevanju načrtovanega povečanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, zlasti s pospeševanjem pokojninske reforme z dodatnimi ukrepi, ki so posebej usmerjeni v povečanje stopnje zaposlenosti starejših delavcev in spodbujanje večjega zaupanja v zasebne pokojninske varčevalne sheme.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS dec. 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |
| COM nov. 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS dec. 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |
| COM nov. 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2006
   (3) | – 1,2 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,1 | 0,3 |
| COM nov. 2006 (7) | – 1,1 | – 0,3 | 0,0 | 0,4 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (3) | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 |
| COM nov. 2006 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,5 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | 0,4 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 |
| COM nov. 2006 | 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,3 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2006
   (3) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| COM nov. 2006 | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (3) | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (4)

  (v % BDP) | PS dec. 2006
   (5) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| COM nov. 2006 (6) | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | – 0,4 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,0 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |
| COM nov. 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | ni podatkov |
| Program za konvergenco/program za stabilnost (PK/PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

PS dec. 2006

4,0

4,7

4,3

4,2

4,1

COM nov. 2006

4,0

4,8

4,2

4,5

ni podatkov

PK dec. 2005

3,9

4,0

4,0

3,8

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PS dec. 2006

2,5

2,7

2,7

2,5

2,2

COM nov. 2006

2,5

2,5

2,5

2,6

ni podatkov

PK dec. 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2006
   (3)

– 1,2

– 0,5

– 0,3

– 0,1

0,3

COM nov. 2006 (7)

– 1,1

– 0,3

0,0

0,4

ni podatkov

PK dec. 2005
   (3)

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006

– 1,4

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

COM nov. 2006

– 1,4

– 1,6

– 1,6

– 1,5

ni podatkov

PK dec. 2005

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006

0,4

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

COM nov. 2006

0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,3

ni podatkov

PK dec. 2005

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2006
   (3)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

COM nov. 2006

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

ni podatkov

PK dec. 2005
   (3)

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

ni podatkov

Strukturni saldo (4)

(v % BDP)

PS dec. 2006
   (5)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

COM nov. 2006 (6)

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

ni podatkov

PK dec. 2005

– 0,4

– 1,4

– 1,4

– 1,0

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2006

28,0

28,5

28,2

28,3

27,7

COM nov. 2006

28,0

28,4

28,0

27,6

ni podatkov

PK dec. 2005

29,0

29,6

29,8

29,4

ni podatkov

Program za konvergenco/program za stabilnost (PK/PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM);

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Predvsem manjkajo podatki o neto zunanjih saldih za 2006-2007 in določeni neobvezni podatki o sektorskih saldih, razvoju na trgu dela, javnofinančnih odhodkih po namenu in o razvoju dolga.

(3)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(4)  Ciklično prilagojeni saldo (kakor v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(5)  V programu ni enkratnih ali drugih začasnih ukrepov.

(6)  V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih ali drugih začasnih ukrepov.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti 3,8 % v 2005 in 4 % v 2006-2008.

Vir:

Program za konvergenco/program za stabilnost (PK/PS); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM);

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/12

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Danske za konvergenco, 2006-2010

(2007/C 71/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Odborom za ekonomske in finančne zadeve —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Danske za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Danske za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2010.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP spustila z 2,7 % v letu 2006 na povprečno 1 % v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij temelji na izrazito previdnih predpostavkah o rasti, zlasti za obdobje od 2008 do 2010, saj je v posodobljeni različici programa predvidena odprava (pozitivne) proizvodne vrzeli leta 2010. Videti je, da so v programu napovedi glede inflacije realistične. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP spustila z 2,7 % v letu 2006 na povprečno 1 % v ostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij temelji na izrazito previdnih predpostavkah o rasti, zlasti za obdobje od 2008 do 2010, saj je v posodobljeni različici programa predvidena odprava (pozitivne) proizvodne vrzeli leta 2010. Videti je, da so v programu napovedi glede inflacije realistične.

| (3) | Javnofinančni presežek za leto 2006 je bil v jesenski napovedi 2006 služb Komisije ocenjen na 3,2 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v prejšnji posodobitvi programa za konvergenco, 2,1 % BDP. To si lahko razlagamo z rastjo, ki je višja od pričakovane, in s še naprej visokimi cenami energije, kar ima za posledico visoke prihodke, povezane z dansko proizvodnjo nafte in plina. |
| --- | --- |

(3)

Javnofinančni presežek za leto 2006 je bil v jesenski napovedi 2006 služb Komisije ocenjen na 3,2 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v prejšnji posodobitvi programa za konvergenco, 2,1 % BDP. To si lahko razlagamo z rastjo, ki je višja od pričakovane, in s še naprej visokimi cenami energije, kar ima za posledico visoke prihodke, povezane z dansko proizvodnjo nafte in plina.

| (4) | Cilj proračunske strategije je v programskem obdobju ohraniti strukturni presežek (tj. ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, kot so nekatere posebne volatilne dohodkovne postavke) med povprečno 0,5 % in 1,5 % BDP, kar pomeni izrazito znižanje splošnega deleža javnega dolga, da se zagotovi dolgoročna proračunska vzdržnost. Strategija temelji na omejevanju odhodkov (omejitev letne rasti realne javne porabe povprečno na približno 1 % za obdobje od 2007 do 2010 v primerjavi z 0,5 % v predhodni posodobitvi) in na ohranjanju zamrznitve davkov iz leta 2001 ter na dogovorjenih reformah za okrepitev ponudbe delovne sile in zaposlitve. Posodobitev predvideva, da se bo presežek rahlo znižal s 3,1 % BDP v letu 2006 na 2,8 % v letu 2007, nato pa nadalje padel na 1,2 % v letu 2010 (padec primarnega presežka s 4,7 % v letu 2006 na 1,8 % v letu 2010). Razlog za ta padec od leta 2008 naprej so izrazito previdne predpostavke o rasti BDP. V primerjavi s predhodno posodobitvijo je javnofinančni saldo v letih 2006-2008 višji, proti koncu programskega obdobja pa nižji. |
| --- | --- |

(4)

Cilj proračunske strategije je v programskem obdobju ohraniti strukturni presežek (tj. ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, kot so nekatere posebne volatilne dohodkovne postavke) med povprečno 0,5 % in 1,5 % BDP, kar pomeni izrazito znižanje splošnega deleža javnega dolga, da se zagotovi dolgoročna proračunska vzdržnost. Strategija temelji na omejevanju odhodkov (omejitev letne rasti realne javne porabe povprečno na približno 1 % za obdobje od 2007 do 2010 v primerjavi z 0,5 % v predhodni posodobitvi) in na ohranjanju zamrznitve davkov iz leta 2001 ter na dogovorjenih reformah za okrepitev ponudbe delovne sile in zaposlitve. Posodobitev predvideva, da se bo presežek rahlo znižal s 3,1 % BDP v letu 2006 na 2,8 % v letu 2007, nato pa nadalje padel na 1,2 % v letu 2010 (padec primarnega presežka s 4,7 % v letu 2006 na 1,8 % v letu 2010). Razlog za ta padec od leta 2008 naprej so izrazito previdne predpostavke o rasti BDP. V primerjavi s predhodno posodobitvijo je javnofinančni saldo v letih 2006-2008 višji, proti koncu programskega obdobja pa nižji.

| (5) | Načrtuje se, da bo v celotnem programskem obdobju strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, znašal okoli 2 % BDP ali več, se rahlo poslabšal v letu 2007 in nekoliko izraziteje izboljšal v letu 2008. Srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor ga določa program, je do leta 2010 doseči strukturni saldo med 0,5 % in 1,5 % BDP, ki naj bi se v veliki meri ohranil v celotnem programskem obdobju. Srednjeročni cilj naj bi zagotavljal finančno vzdržnost in ostaja glede na predhodno posodobitev nespremenjen, če upoštevamo izključitev drugega stebra pokojninskega sistema iz novega programa (vključen v predhodne programe Danske) v skladu z odločitvijo Eurostata z dne 2. marca 2004 (2). Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 0,5 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in bistveno presega najnižje merilo glede deleža dolga in dolgoročne povprečne potencialne rasti. |
| --- | --- |

(5)

Načrtuje se, da bo v celotnem programskem obdobju strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, znašal okoli 2 % BDP ali več, se rahlo poslabšal v letu 2007 in nekoliko izraziteje izboljšal v letu 2008. Srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor ga določa program, je do leta 2010 doseči strukturni saldo med 0,5 % in 1,5 % BDP, ki naj bi se v veliki meri ohranil v celotnem programskem obdobju. Srednjeročni cilj naj bi zagotavljal finančno vzdržnost in ostaja glede na predhodno posodobitev nespremenjen, če upoštevamo izključitev drugega stebra pokojninskega sistema iz novega programa (vključen v predhodne programe Danske) v skladu z odločitvijo Eurostata z dne 2. marca 2004 (2). Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 0,5 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in bistveno presega najnižje merilo glede deleža dolga in dolgoročne povprečne potencialne rasti.

| (6) | Proračunski rezultat bi lahko bil zlasti v letih od 2008 do 2010 boljši od načrtovanega v programu. Poglavitni vzrok za to je izrazito previden makroekonomski scenarij programa, ki je protiutež tveganju za višjo rast odhodkov realne javne porabe od predvidene. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultat bi lahko bil zlasti v letih od 2008 do 2010 boljši od načrtovanega v programu. Poglavitni vzrok za to je izrazito previden makroekonomski scenarij programa, ki je protiutež tveganju za višjo rast odhodkov realne javne porabe od predvidene.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja v celotnem programskem obdobju, kakor je predvideno v programu. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu prepreči prekoračitev praga primanjkljaja 3 % BDP. Naravnanost fiskalne politike, opisane v programu, je popolnoma skladna s Paktom o stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja v celotnem programskem obdobju, kakor je predvideno v programu. Prav tako zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se ob običajnih makroekonomskih nihanjih v posameznem letu prepreči prekoračitev praga primanjkljaja 3 % BDP. Naravnanost fiskalne politike, opisane v programu, je popolnoma skladna s Paktom o stabilnosti in rasti.

| (8) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 padel pod 30 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za okoli 11 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 padel pod 30 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za okoli 11 odstotnih točk.

| (9) | Na Danskem bo staranje prebivalstva dolgoročno predvidoma močneje vplivalo na proračun kot v večini drugih držav EU, zlasti zaradi relativno visokega povečanja pokojninskih odhodkov v BDP v prihodnjih desetletjih. Vendar naj bi obsežen paket reform, sprejet junija 2006, „Sporazum o prihodnji blaginji, socialni varnosti in naložbah v prihodnosti “ali preprosto „Sporazum o socialni varnosti“, omogočil preložitev upokojitve na čim kasnejši čas. Običajna upokojitvena starost in starost za predčasno upokojitev naj bi se postopoma dvignili za dve leti, pozneje pa bi starostni prag prilagodili spremembam glede pričakovane življenjske dobe. Sporazum o socialni varnosti zato prispeva k upočasnjenemu dolgoročnemu gibanju odhodkov in s tem k izboljšani vzdržnosti javnih financ. Poleg tega izhodiščni proračunski položaj z visokim strukturnim presežkom občutno prispeva k omejitvi dolgoročnih proračunskih posledic staranja prebivalstva. Srednjeročna ohranitev visokih primarnih presežkov bo pomagala zmanjšati tveganja za vzdržnost javnih financ. Videti je, da je Danska ob upoštevanju tega razvoja izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Na Danskem bo staranje prebivalstva dolgoročno predvidoma močneje vplivalo na proračun kot v večini drugih držav EU, zlasti zaradi relativno visokega povečanja pokojninskih odhodkov v BDP v prihodnjih desetletjih. Vendar naj bi obsežen paket reform, sprejet junija 2006, „Sporazum o prihodnji blaginji, socialni varnosti in naložbah v prihodnosti “ali preprosto „Sporazum o socialni varnosti“, omogočil preložitev upokojitve na čim kasnejši čas. Običajna upokojitvena starost in starost za predčasno upokojitev naj bi se postopoma dvignili za dve leti, pozneje pa bi starostni prag prilagodili spremembam glede pričakovane življenjske dobe. Sporazum o socialni varnosti zato prispeva k upočasnjenemu dolgoročnemu gibanju odhodkov in s tem k izboljšani vzdržnosti javnih financ. Poleg tega izhodiščni proračunski položaj z visokim strukturnim presežkom občutno prispeva k omejitvi dolgoročnih proračunskih posledic staranja prebivalstva. Srednjeročna ohranitev visokih primarnih presežkov bo pomagala zmanjšati tveganja za vzdržnost javnih financ. Videti je, da je Danska ob upoštevanju tega razvoja izpostavljena nizkemu tveganju glede vzdržnosti javnih financ.

| (10) | Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa so izrecno upoštevane javnofinančne posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. V obeh programih je zlasti predvideno izvajanje reform za dolgoročno izboljšanje ponudbe delovne sile, predvsem za dvig predpisane upokojitvene starosti, ki bo spodbudila podaljšanje dejanske delovne dobe. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa so izrecno upoštevane javnofinančne posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. V obeh programih je zlasti predvideno izvajanje reform za dolgoročno izboljšanje ponudbe delovne sile, predvsem za dvig predpisane upokojitvene starosti, ki bo spodbudila podaljšanje dejanske delovne dobe.

| (11) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (3). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (3).

Svet meni, da je srednjeročni proračunski položaj na splošno zdrav in proračunska strategija zagotavlja dober zgled za fiskalne politike v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi (4)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK nov. 2006
   (5) | 3,6 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| COM nov. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,3 | 2,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | ni podatkov | 2,1 |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK nov. 2006 | 1,7 | 2 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| COM nov. 2006 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 1,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 1,6 | 2 | 1,3 | 1,9 | ni podatkov | 1,8 |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK nov. 2006 (6) | 0,3 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| COM nov. 2006 (7) | – 0,6 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005
   (5) | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | ni podatkov | – 0,6 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | 4,0 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| COM nov. 2006 | 4,0 | 3,2 | 3,3 | 3,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 2,7 | 2,1 | 2,2 | 1,7 | ni podatkov | 1,9 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | 5,8 | 4,7 | 4,3 | 3,4 | 2,5 | 1,8 |
| COM nov. 2006 | 5,8 | 4,9 | 4,6 | 4,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 4,7 | 3,7 | 3,1 | 2,5 | ni podatkov | 2,7 |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PK nov. 2006
   (6) | 3,8 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| COM nov. 2006 | 4,4 | 3,3 | 3,5 | 3,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005
   (6) | 2,9 | 2 | 2,6 | 2,3 | ni podatkov | 2,3 |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | PK nov. 2006
   (9) | 3,6 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| COM nov. 2006 (10) | 4,1 | 3,0 | 3,2 | 3,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 2,7 | 1,7 | 2,3 | 2,3 | ni podatkov | 2,3 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | 36,2 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| COM nov. 2006 | 36,2 | 29,7 | 25,7 | 23,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 35,9 | 32,9 | 30,1 | 27,7 | ni podatkov | 22,7 |
| Vir:

  Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PK nov. 2006
   (5)

3,6

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

COM nov. 2006

3,0

3,0

2,3

2,2

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

2,4

2,4

1,1

1,6

ni podatkov

2,1

Inflacija po HICP

(%)

PK nov. 2006

1,7

2

1,8

1,7

1,8

1,7

COM nov. 2006

1,7

2,0

2,0

1,9

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

1,6

2

1,3

1,9

ni podatkov

1,8

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK nov. 2006 (6)

0,3

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

COM nov. 2006 (7)

– 0,6

– 0,2

– 0,4

– 0,6

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005
   (5)

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

ni podatkov

– 0,6

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2006

4,0

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

COM nov. 2006

4,0

3,2

3,3

3,2

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

2,7

2,1

2,2

1,7

ni podatkov

1,9

Primarni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2006

5,8

4,7

4,3

3,4

2,5

1,8

COM nov. 2006

5,8

4,9

4,6

4,3

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

4,7

3,7

3,1

2,5

ni podatkov

2,7

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PK nov. 2006
   (6)

3,8

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

COM nov. 2006

4,4

3,3

3,5

3,6

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005
   (6)

2,9

2

2,6

2,3

ni podatkov

2,3

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

PK nov. 2006
   (9)

3,6

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

COM nov. 2006 (10)

4,1

3,0

3,2

3,6

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

2,7

1,7

2,3

2,3

ni podatkov

2,3

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK nov. 2006

36,2

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

COM nov. 2006

36,2

29,7

25,7

23,2

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

35,9

32,9

30,1

27,7

ni podatkov

22,7

Vir:

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Glej Sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.

(3)  Med neobveznimi podatki manjkajo zlasti specifikacije o usklajevanju stanj in tokov.

(4)  Te proračunske napovedi vključujejo učinek odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov. Z neupoštevanjem tega učinka bi javnofinančni saldo znašal 4,9 % BDP v letu 2005, 4,0 % v letu 2006, 3,8 % v letu 2007, 3,5 % v letu 2008, 2,8% v letu 2009 in 2,2 % v letu 2010, medtem ko bi bruto javni dolg znašal 35,9 % BDP v letu 2005, 28,6 % v letu 2006, 24,6 % v letu 2007, 21,5% v letu 2008 in 19,3 % v letu 2009 in 17,8 % v letu 2010.

(5)  Napovedi za rast BDP v posodobitvi za leta 2008, 2009 in 2010 temeljijo na predpostavki zapolnitve proizvodne vrzeli leta 2010.

(6)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,2 %, 2,6 %, 2,5 % oziroma 2,5 % v obdobju 2005-2008.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo (kakor v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(9)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,3 % BDP letno v obdobju 2005-2007, presežek se povečuje)

(10)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz jesenske napovedi 2006 služb Komisije so posledica zadržanja prispevkov, plačljivih v poseben pokojninski sistem do leta 2007. Ker je za prispevke možno uveljavljati davčno olajšavo, njihovo zadržanje razbremeni javne finance v letih 2005-2007 za približno 0,3 % BDP.

Vir:

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/16

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Cipra za konvergenco, 2006-2009

(2007/C 71/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Cipra za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Cipra za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2010.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP s 3,7 % v letu 2006 dvignila na povprečno 4,1 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, izdelan na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije realistične. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP s 3,7 % v letu 2006 dvignila na povprečno 4,1 % v ostalem programskem obdobju. Zdi se, da ta scenarij, izdelan na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije realistične.

| (3) | V jesenski napovedi 2006 služb Komisije se javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenjuje le malo pod 2 % BDP, kar ustreza cilju v predhodnem posodobljenem programu za konvergenco. Zaradi nižje realne rasti BDP od predvidene v predhodni posodobitvi (3,7 % namesto 4,2 %) bodo skupni odhodki predvidoma višji od načrtovanih, ki pa naj bi jih izravnali višji skupni prihodki. |
| --- | --- |

(3)

V jesenski napovedi 2006 služb Komisije se javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenjuje le malo pod 2 % BDP, kar ustreza cilju v predhodnem posodobljenem programu za konvergenco. Zaradi nižje realne rasti BDP od predvidene v predhodni posodobitvi (3,7 % namesto 4,2 %) bodo skupni odhodki predvidoma višji od načrtovanih, ki pa naj bi jih izravnali višji skupni prihodki.

| (4) | Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja leta 2005 in preklicu postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem je v programu predvidena nadaljnja konsolidacija javnih financ. Javnofinančni saldo naj bi se glede na primanjkljaj v višini 1,9 % BDP v letu 2006 izboljšal in dosegel uravnotežen položaj v letu 2010, in sicer izključno z omejevanjem odhodkov, medtem ko bi delež prihodkov v programskem obdobju ostal nespremenjen. V programskem obdobju naj bi skupni odhodki upadli za 1,75 odstotne točke BDP, pri čemer ena odstotna točka predstavlja zmanjšanje plačil obresti, socialni transferji pa naj bi se zvišali za 1,25 odstotne točke. Predvideva se, da se bo primarni presežek v letih 2006 in 2007 povečal z 1,5 % BDP na nekaj nad 2 % BDP v letu 2008 in nato ostal nespremenjen. Načrtovana konsolidacija poteka malo hitreje, kot je bilo predvideno v zadnji posodobitvi programa za konvergenco, pri čemer makroekonomski scenarij v glavnem ostaja nespremenjen. |
| --- | --- |

(4)

Po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja leta 2005 in preklicu postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem je v programu predvidena nadaljnja konsolidacija javnih financ. Javnofinančni saldo naj bi se glede na primanjkljaj v višini 1,9 % BDP v letu 2006 izboljšal in dosegel uravnotežen položaj v letu 2010, in sicer izključno z omejevanjem odhodkov, medtem ko bi delež prihodkov v programskem obdobju ostal nespremenjen. V programskem obdobju naj bi skupni odhodki upadli za 1,75 odstotne točke BDP, pri čemer ena odstotna točka predstavlja zmanjšanje plačil obresti, socialni transferji pa naj bi se zvišali za 1,25 odstotne točke. Predvideva se, da se bo primarni presežek v letih 2006 in 2007 povečal z 1,5 % BDP na nekaj nad 2 % BDP v letu 2008 in nato ostal nespremenjen. Načrtovana konsolidacija poteka malo hitreje, kot je bilo predvideno v zadnji posodobitvi programa za konvergenco, pri čemer makroekonomski scenarij v glavnem ostaja nespremenjen.

| (5) | Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se iz primanjkljaja okoli 1,5 % BDP v letu 2006 preoblikoval v presežek okoli 0,25 % BDP ob koncu programskega obdobja. Tako kot v zadnji posodobitvi programa za konvergenco je za srednjeročni proračunski cilj določen strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki naj bi bil v skladu s programom dosežen do leta 2008, tj. leto prej, kot je bilo predvideno v zadnji posodobitvi. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,75 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenemu za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast. |
| --- | --- |

(5)

Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se iz primanjkljaja okoli 1,5 % BDP v letu 2006 preoblikoval v presežek okoli 0,25 % BDP ob koncu programskega obdobja. Tako kot v zadnji posodobitvi programa za konvergenco je za srednjeročni proračunski cilj določen strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki naj bi bil v skladu s programom dosežen do leta 2008, tj. leto prej, kot je bilo predvideno v zadnji posodobitvi. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,75 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenemu za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Cilj za leto 2007 se zdi glede na jesensko napoved 2006 služb Komisije izvedljiv, za leto 2008, ko naj bi se primarni presežek povišal, pa so v programu natančni podatki o ukrepih, ki podpirajo prilagoditev. Vendar obstaja določeno tveganje odstopanja pri porabi glede na predvideno visoko omejevanje odhodkov in omejene podatke o zgornjih mejah porabe in njihovega izvrševanja. Po drugi strani pa so skupni doseženi rezultati pri doseganju proračunskih ciljev dobri. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Cilj za leto 2007 se zdi glede na jesensko napoved 2006 služb Komisije izvedljiv, za leto 2008, ko naj bi se primarni presežek povišal, pa so v programu natančni podatki o ukrepih, ki podpirajo prilagoditev. Vendar obstaja določeno tveganje odstopanja pri porabi glede na predvideno visoko omejevanje odhodkov in omejene podatke o zgornjih mejah porabe in njihovega izvrševanja. Po drugi strani pa so skupni doseženi rezultati pri doseganju proračunskih ciljev dobri.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da bo proračunska naravnanost v programu dovolj za zagotovitev uresničitve srednjeročnega cilja do leta 2008, kot je predvideno v programu. Poleg tega se zdi, da zagotavlja dovolj varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v celotnem programskem obdobju. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja, predviden v programu, je v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti, ki navaja, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v času slabih gospodarskih razmer. Naravnanost fiskalne politike, opisane v programu za čas po izpolnitvi srednjeročnega cilja, je prav tako skladna s Paktom o stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da bo proračunska naravnanost v programu dovolj za zagotovitev uresničitve srednjeročnega cilja do leta 2008, kot je predvideno v programu. Poleg tega se zdi, da zagotavlja dovolj varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v celotnem programskem obdobju. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja, predviden v programu, je v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti, ki navaja, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v času slabih gospodarskih razmer. Naravnanost fiskalne politike, opisane v programu za čas po izpolnitvi srednjeročnega cilja, je prav tako skladna s Paktom o stabilnosti in rasti.

| (8) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 64,75 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da bo delež dolga v letu 2008 padel pod referenčno vrednost 60 % BDP in do konca programskega obdobja dosegel nekaj več kot 46 % BDP. Tveganja za predvideni razvoj deleža dolga se na splošno zdijo uravnotežena. Glede na to oceno tveganja se delež dolga v začetnem delu programskega obdobja zadovoljivo zmanjšuje in približuje referenčni vrednosti, ki naj bi jo dosegel do leta 2007. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 64,75 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da bo delež dolga v letu 2008 padel pod referenčno vrednost 60 % BDP in do konca programskega obdobja dosegel nekaj več kot 46 % BDP. Tveganja za predvideni razvoj deleža dolga se na splošno zdijo uravnotežena. Glede na to oceno tveganja se delež dolga v začetnem delu programskega obdobja zadovoljivo zmanjšuje in približuje referenčni vrednosti, ki naj bi jo dosegel do leta 2007.

| (9) | Na Cipru so dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva glede na povprečje v EU med najvišjimi, zlasti zaradi zelo visokega porasta odhodkov za pokojnine v odstotkih BDP. Izhodiščni proračunski položaj prispeva k delni omilitvi predvidenih znatnih dolgoročnih proračunskih posledic staranja prebivalstva, vendar ne zadostuje za pokritje stroškov. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Ciprske oblasti so priznale, da bi lahko nadaljnja konsolidacija javnih financ in hkratno sprejetje ukrepov pokojninskih reform za zajezitev strmega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, pripomogla k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ. Na splošno je Ciper izpostavljen večjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Na Cipru so dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva glede na povprečje v EU med najvišjimi, zlasti zaradi zelo visokega porasta odhodkov za pokojnine v odstotkih BDP. Izhodiščni proračunski položaj prispeva k delni omilitvi predvidenih znatnih dolgoročnih proračunskih posledic staranja prebivalstva, vendar ne zadostuje za pokritje stroškov. Poleg tega je trenutna stopnja bruto javnega dolga nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Ciprske oblasti so priznale, da bi lahko nadaljnja konsolidacija javnih financ in hkratno sprejetje ukrepov pokojninskih reform za zajezitev strmega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, pripomogla k zmanjšanju tveganja za vzdržnost javnih financ. Na splošno je Ciper izpostavljen večjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (10) | Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa se zdijo upoštevane javnofinančne posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. V obeh programih je zlasti predvideno postopno izvajanje pokojninskih reform in reform zdravstvenega varstva, da bi se soočili s posledicami staranja prebivalstva. Prav tako je treba spodbuditi vseživljensko učenje in še izboljšati možnosti zaposlovanja in usposabljanja mladih. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa se zdijo upoštevane javnofinančne posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. V obeh programih je zlasti predvideno postopno izvajanje pokojninskih reform in reform zdravstvenega varstva, da bi se soočili s posledicami staranja prebivalstva. Prav tako je treba spodbuditi vseživljensko učenje in še izboljšati možnosti zaposlovanja in usposabljanja mladih.

| (11) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, ki jih vsebujejo integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (2). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (2).

Svet meni, da Ciper zaradi omejevanja odhodkov in ugodnih napovedi rasti po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja leta 2005 v programskem obdobju uspešno napreduje v smeri doseganja srednjeročnega cilja. Predvideva se, da se bo splošni bruto javni dolg do leta 2007 približal referenčni vrednosti, ki znaša 60 % BDP, in se v naslednjih letih še naprej zmanjševal.

Ob upoštevanju zgornje ocene, zlasti glede stopnje dolga in napovedanega povečanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva, se Ciper poziva, naj:

| (i) | nadzoruje javne pokojninske odhodke in izvaja nadaljnje reforme pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, da bi izboljšal dolgoročno vzdržnost javnih financ; |
| --- | --- |

(i)

nadzoruje javne pokojninske odhodke in izvaja nadaljnje reforme pokojninskega sistema in sistema zdravstvenega varstva, da bi izboljšal dolgoročno vzdržnost javnih financ;

| (ii) | izvaja fiskalno konsolidacijo, kot je predvideno v programu. |
| --- | --- |

(ii)

izvaja fiskalno konsolidacijo, kot je predvideno v programu.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK december 2006 | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |
| COM nov. 2006 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK december 2005 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK december 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK december 2005 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK december 2006
   (3) | – 0,9 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 |
| COM nov. 2006 (7) | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK december 2005
   (3) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK december 2006 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 |
| COM nov. 2006 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK december 2005 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK december 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |
| COM nov. 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK december 2005 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PK december 2006
   (3) | – 2,0 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 |
| COM nov. 2006 | – 1,8 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK december 2005
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (4)

  (v % BDP) | PK december 2006
   (5) | – 3,3 | – 1,9 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,1 | – 0,1 |
| COM nov. 2006 (6) | – 2,7 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK december 2005 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK december 2006 | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |
| COM nov. 2006 | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK december 2005 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | ni podatkov |
| Vir:

  Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v %)

PK december 2006

3,9

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

COM nov. 2006

3,8

3,8

3,8

3,9

ni podatkov

ni podatkov

PK december 2005

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK december 2006

2,0

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

COM nov. 2006

2,0

2,4

2,0

2,4

ni podatkov

ni podatkov

PK december 2005

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK december 2006
   (3)

– 0,9

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

COM nov. 2006 (7)

– 1,3

– 1,3

– 1,3

– 1,3

ni podatkov

ni podatkov

PK december 2005
   (3)

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK december 2006

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

COM nov. 2006

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,7

ni podatkov

ni podatkov

PK december 2005

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK december 2006

1,1

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

COM nov. 2006

1,1

1,4

1,4

1,4

ni podatkov

ni podatkov

PK december 2005

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PK december 2006
   (3)

– 2,0

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

COM nov. 2006

– 1,8

– 1,4

– 1,2

– 1,2

ni podatkov

ni podatkov

PK december 2005
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

ni podatkov

Strukturni saldo (4)

(v % BDP)

PK december 2006
   (5)

– 3,3

– 1,9

– 1,0

– 0,3

– 0,1

– 0,1

COM nov. 2006 (6)

– 2,7

– 1,4

– 1,2

– 1,2

ni podatkov

ni podatkov

PK december 2005

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK december 2006

69,2

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

COM nov. 2006

69,2

64,8

62,2

59,6

ni podatkov

ni podatkov

PK december 2005

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

ni podatkov

Vir:

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Manjkajo zlasti podatki o „cikličnem razvoju “(razpredelnica 5) in o dejavnikih, ki vplivajo na potencialno rast BDP (postavka 4).

(3)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(4)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(5)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (1,3 % BDP v letu 2005 in 0,4 % v letu 2006; primanjkljaj se niža), vključno z 0,4 % BDP v letih 2005 in 2006 zaradi upoštevanja transakcij, povezanih s sredstvi EU.

(6)  Enkratni in drugi začasni ukrepi v skladu z jesensko napovedjo 2006 služb Komisije (0,9% BDP v letu 2005, ki so povzročili zmanjšanje primanjkljaja, pri čemer službe Komisije v primerjavi s programom (glej opombo 3) nobene transakcije, povezane s sredstvi EU, niso obravnavale kot enkratne.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,9 %, 3,7 %, 3,9 % oziroma 4,0 % v obdobju 2005-2008.

Vir:

Program za konvergenco (PK); gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/19

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2006-2009

(2007/C 71/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Litve za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2009. Posodobljena različica je bila predložena skoraj dva tedna po 1. decembru, tj. roku, določenem v kodeksu ravnanja zaradi spremembe v odobritvenem postopku za program, ki zdaj vključuje Parlament. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Litve za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2009. Posodobljena različica je bila predložena skoraj dva tedna po 1. decembru, tj. roku, določenem v kodeksu ravnanja zaradi spremembe v odobritvenem postopku za program, ki zdaj vključuje Parlament.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da bo realna rast BDP postopoma upadla, in sicer s 7,8 % v letu 2006 na 4,5 % v letu 2009. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na previdnih predpostavkah o rasti od leta 2007 dalje. Napovedi programa glede inflacije se zdijo, glede na nedavni razvoj, nizke. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da bo realna rast BDP postopoma upadla, in sicer s 7,8 % v letu 2006 na 4,5 % v letu 2009. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na previdnih predpostavkah o rasti od leta 2007 dalje. Napovedi programa glede inflacije se zdijo, glede na nedavni razvoj, nizke.

| (3) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 je bil v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 1 % BDP, pri čemer je napoved iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco znašala 1,4 % BDP. Primanjkljaj je v posodobljenem programu ocenjen na 1,2 % BDP. Vendar prvi podatki za celo leto 2006 napovedujejo še boljši rezultat glede primanjkljaja, in sicer blizu uravnoteženega stanja. Razlog za to so gibanje gospodarskih dejavnosti in zaposlovanja, ki je veliko ugodnejše od predvidenega, hitrejša rast plač in izboljšanje pobiranja davkov; doseženo pa je bilo kljub spremembi proračuna julija 2006, s katero so se odhodki povečali za 0,5 % BDP. |
| --- | --- |

(3)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 je bil v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 1 % BDP, pri čemer je napoved iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco znašala 1,4 % BDP. Primanjkljaj je v posodobljenem programu ocenjen na 1,2 % BDP. Vendar prvi podatki za celo leto 2006 napovedujejo še boljši rezultat glede primanjkljaja, in sicer blizu uravnoteženega stanja. Razlog za to so gibanje gospodarskih dejavnosti in zaposlovanja, ki je veliko ugodnejše od predvidenega, hitrejša rast plač in izboljšanje pobiranja davkov; doseženo pa je bilo kljub spremembi proračuna julija 2006, s katero so se odhodki povečali za 0,5 % BDP.

| (4) | Glavni cilj programa je postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v celotnem programskem obdobju, kar bo omogočilo dosego srednjeročnega cilja (srednjeročni cilj, glej spodaj) do leta 2008 in uravnotežen proračun v letu 2009. Primarni primanjkljaj naj bi se uravnovesil do leta 2007 in ob koncu programskega obdobja zabeležil presežek v višini 0,8 % BDP. V primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico je načrtovana prilagoditev bolj ambiciozna, vendar ob manj ugodnem makroekonomskem scenariju osredotočena na konec programskega obdobja. Predvidena javnofinančna konsolidacija temelji na povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP, ki je višji od povečanja deleža prihodkov v razmerju do BDP (2,6 odstotne točke v primerjavi z 1,4 odstotne točke). Prihodki so se povečali samo za 0,5 odstotne točke, kar na strani je posledica povečanja deleža davkov, do katerega je prišlo zlasti zaradi predvidenega izboljšanja pri pobiranju davkov. Preostalo povečanje prihodkov v programu ni določeno, vendar se zdi, da je povezano z dotokom sredstev EU. Spremembe na strani odhodkov so posledica povečanja javnih naložb, socialnih transferjev in „drugih “primarnih odhodkov, ki je samo delno izravnano z znatnim zmanjšanjem javne porabe v odstotku BDP (za več kot 2 odstotni točki). |
| --- | --- |

(4)

Glavni cilj programa je postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v celotnem programskem obdobju, kar bo omogočilo dosego srednjeročnega cilja (srednjeročni cilj, glej spodaj) do leta 2008 in uravnotežen proračun v letu 2009. Primarni primanjkljaj naj bi se uravnovesil do leta 2007 in ob koncu programskega obdobja zabeležil presežek v višini 0,8 % BDP. V primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico je načrtovana prilagoditev bolj ambiciozna, vendar ob manj ugodnem makroekonomskem scenariju osredotočena na konec programskega obdobja. Predvidena javnofinančna konsolidacija temelji na povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP, ki je višji od povečanja deleža prihodkov v razmerju do BDP (2,6 odstotne točke v primerjavi z 1,4 odstotne točke). Prihodki so se povečali samo za 0,5 odstotne točke, kar na strani je posledica povečanja deleža davkov, do katerega je prišlo zlasti zaradi predvidenega izboljšanja pri pobiranju davkov. Preostalo povečanje prihodkov v programu ni določeno, vendar se zdi, da je povezano z dotokom sredstev EU. Spremembe na strani odhodkov so posledica povečanja javnih naložb, socialnih transferjev in „drugih “primarnih odhodkov, ki je samo delno izravnano z znatnim zmanjšanjem javne porabe v odstotku BDP (za več kot 2 odstotni točki).

| (5) | Načrtuje se, da se bo strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, postopoma izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini 1,75 % BDP v letu 2006 na presežek v višini 0,5 % v letu 2009. V tem programu, tako kot tudi v predhodni posodobitvi programa za konvergenco, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki naj bi bil s pomočjo programa dosežen do leta 2008. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi morala njegova uresničitev omogočiti zadostno varnostno rezervo za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast proizvodnje v dolgoročnem obdobju. |
| --- | --- |

(5)

Načrtuje se, da se bo strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, postopoma izboljšal, in sicer s primanjkljaja v višini 1,75 % BDP v letu 2006 na presežek v višini 0,5 % v letu 2009. V tem programu, tako kot tudi v predhodni posodobitvi programa za konvergenco, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki naj bi bil s pomočjo programa dosežen do leta 2008. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi morala njegova uresničitev omogočiti zadostno varnostno rezervo za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj programa je v razponu, ki je za države članice euroobmočja in MDT II naveden v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast proizvodnje v dolgoročnem obdobju.

| (6) | Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena za obdobje do leta 2007, toda od leta 2008 dalje bi lahko bili proračunski rezultati slabši od napovedanih v programu. Proračunska strategija temelji na občutnem povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP ter na znatnem zmanjšanju javne porabe v razmerju do deleža BDP, kar bi bilo lahkobolje utemeljeno glede na to, da srednjeročni okvir za načrtovanje in nadzor javnih financ ni dovolj zavezujoč. Glede na to, da bo rezultat glede primanjkljaja, ki je bil v letu 2006 nižji od pričakovanega, verjetno prenesen v naslednje leto, to pomeni, da je cilj za leto 2007 mogoče doseči; vendar pa pomanjkanje natančnih informacij o predvidenih ukrepih obenem povzroča precejšnjo negotovost v povezavi z doseganjem proračunskih ciljev od leta 2008 dalje. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena za obdobje do leta 2007, toda od leta 2008 dalje bi lahko bili proračunski rezultati slabši od napovedanih v programu. Proračunska strategija temelji na občutnem povečanju deleža prihodkov v razmerju do BDP ter na znatnem zmanjšanju javne porabe v razmerju do deleža BDP, kar bi bilo lahkobolje utemeljeno glede na to, da srednjeročni okvir za načrtovanje in nadzor javnih financ ni dovolj zavezujoč. Glede na to, da bo rezultat glede primanjkljaja, ki je bil v letu 2006 nižji od pričakovanega, verjetno prenesen v naslednje leto, to pomeni, da je cilj za leto 2007 mogoče doseči; vendar pa pomanjkanje natančnih informacij o predvidenih ukrepih obenem povzroča precejšnjo negotovost v povezavi z doseganjem proračunskih ciljev od leta 2008 dalje.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost programa ne bo zadostovala za uresničitev predvidenega srednjeročnega cilja do leta 2008. Kaže pa, da zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se v programskem obdobju, ob običajnih makroekonomskih nihanjih, prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. Glede na program je ritem prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti, ki določa, da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Glede na navedeno tveganje je treba okrepiti načrtovano strukturno prilagoditev in jo podpreti z ukrepi, ki zagotavljajo, da bo za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljalo letno izboljšanje strukturnega salda v višini 0,5 % BDP. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost programa ne bo zadostovala za uresničitev predvidenega srednjeročnega cilja do leta 2008. Kaže pa, da zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se v programskem obdobju, ob običajnih makroekonomskih nihanjih, prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP. Glede na program je ritem prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti, ki določa, da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. Glede na navedeno tveganje je treba okrepiti načrtovano strukturno prilagoditev in jo podpreti z ukrepi, ki zagotavljajo, da bo za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljalo letno izboljšanje strukturnega salda v višini 0,5 % BDP.

| (8) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 18,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da bo delež dolga znašal okoli 19 % BDP v letih 2007-2008, preden se bo leta 2009 zmanjšal na 17,75 %. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 18,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da bo delež dolga znašal okoli 19 % BDP v letih 2007-2008, preden se bo leta 2009 zmanjšal na 17,75 %.

| (9) | Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva v Litvi so manjše od povprečja v EU; v prihodnjih desetletjih bo prišlo do omejenega povečanja odhodkov za pokojnine, na katere vplivajo izvedene pokojninske reforme. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je v Litvi zelo nizka, zato bi izboljšanje proračunskega položaja, kot ga predvideva program za konvergenco, prispevalo k omejevanju tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Litva, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena nizkemu tveganju. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva v Litvi so manjše od povprečja v EU; v prihodnjih desetletjih bo prišlo do omejenega povečanja odhodkov za pokojnine, na katere vplivajo izvedene pokojninske reforme. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je v Litvi zelo nizka, zato bi izboljšanje proračunskega položaja, kot ga predvideva program za konvergenco, prispevalo k omejevanju tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Litva, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena nizkemu tveganju.

| (10) | Program za konvergenco ne vsebuje kakovostne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Zagotavlja pa sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in zdi se, da so v njegovih proračunskih napovedih upoštevane javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Programa poudarjata zlasti trenutne pokojninske, zdravstvene in davčne reforme. Vendar pa so ciljni javnofinančni primanjkljaji iz konvergnečnega programa znatno nižji od tistih iz nacionalnega programa reform. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco ne vsebuje kakovostne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Zagotavlja pa sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in zdi se, da so v njegovih proračunskih napovedih upoštevane javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Programa poudarjata zlasti trenutne pokojninske, zdravstvene in davčne reforme. Vendar pa so ciljni javnofinančni primanjkljaji iz konvergnečnega programa znatno nižji od tistih iz nacionalnega programa reform.

| (11) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (2). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (2).

Svet ugotavlja, da program na podlagi dobrih možnosti za rast predvideva napredek na poti k doseganju srednjeročnega cilja do leta 2008. Obstajajo pa tveganja, povezana z doseganjem proračunskih ciljev od leta 2008 dalje. Trdno proračunsko stanje je še zlasti pomembno zaradi pritiskov na inflacijo in tekoči račun.

Svet glede na zgornjo oceno Litvo poziva, naj:

| (i) | izkoristi obdobje ugodnih gospodarskih razmer in si ob upoštevanju verjetnega boljšega rezultata glede primanjkljaja v letu 2006 prizadeva za nižji javnofinančni ciljni primanjkljaj v letu 2007; podpre naj ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja z ukrepi, ki bodo zagotovili, da bo za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljalo letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP, ter predvideno izboljšanje, ki bo preseglo srednjeročni cilj; |
| --- | --- |

(i)

izkoristi obdobje ugodnih gospodarskih razmer in si ob upoštevanju verjetnega boljšega rezultata glede primanjkljaja v letu 2006 prizadeva za nižji javnofinančni ciljni primanjkljaj v letu 2007; podpre naj ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja z ukrepi, ki bodo zagotovili, da bo za države članice v euroobmočju in MDT II kot merilo veljalo letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP, ter predvideno izboljšanje, ki bo preseglo srednjeročni cilj;

| (ii) | še naprej izboljšuje srednjeročni okvir za načrtovanje in nadzor javnih financ. |
| --- | --- |

(ii)

še naprej izboljšuje srednjeročni okvir za načrtovanje in nadzor javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK dec. 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |
| COM nov. 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK dec. 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |
| COM nov. 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK dec. 2006
   (3) | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 |
| COM nov. 2006 (7) | 1,2 | 1,4 | 0,7 | – 0,6 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (3) | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | – 0,5 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 |
| COM nov. 2006 | – 0,5 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |
| COM nov. 2006 | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| COM nov. 2006 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (3) | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (4)

  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| COM nov. 2006 (6) | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |
| COM nov. 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | ni podatkov |
| Vir:

  Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

PK dec. 2006

7,6

7,8

6,3

5,3

4,5

COM nov. 2006

7,6

7,8

7,0

6,5

ni podatkov

PK dec. 2005

7,0

6,0

5,3

6,8

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK dec. 2006

2,7

3,9

4,7

3,4

3,1

COM nov. 2006

2,7

3,8

4,6

3,3

ni podatkov

PK dec. 2005

2,7

2,7

2,7

2,5

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK dec. 2006
   (3)

1,9

2,4

1,6

0,1

– 1,9

COM nov. 2006 (7)

1,2

1,4

0,7

– 0,6

ni podatkov

PK dec. 2005
   (3)

2,9

2,1

0,5

0,6

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

– 0,5

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

COM nov. 2006

– 0,5

– 1,0

– 1,2

– 1,3

ni podatkov

PK dec. 2005

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

0,3

– 0,4

0,0

0,4

0,8

COM nov. 2006

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,5

ni podatkov

PK dec. 2005

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,4

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (3)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

COM nov. 2006

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

ni podatkov

PK dec. 2005
   (3)

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

ni podatkov

Strukturni saldo (4)

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

COM nov. 2006 (6)

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

ni podatkov

PK dec. 2005

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK dec. 2006

18,7

18,4

19,2

19,0

17,7

COM nov. 2006

18,7

18,9

19,6

19,8

ni podatkov

PK dec. 2005

19,2

19,9

19,8

18,9

ni podatkov

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Manjkajo zlasti podatki o prispevkih usklajevanja stanj s spremembami glede višine dolga ter ocenami prispevkov k potencialni rasti BDP s strani dela, kapitala in skupne faktorske produktivnosti. Pri oceni proizvodne vrzeli – v kodeksu ravnanja je ta možnost predvidena za države članice, ki so nedavno pristopile k EU – je bila uporabljena metoda filtra Hodrick-Prescott.

(3)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(4)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(5)  V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(6)  V napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 7,9 %, 7,7 %, 7,8 % oziroma 7,9 % v obdobju 2005-2008.

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/23

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Madžarske za konvergenco, 2006-2010

(2007/C 71/07)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Madžarske za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Madžarske za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2010.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa kot posledico ukrepov za fiskalno konsolidacijo predvideva upočasnitev gospodarske dejavnosti v letih 2007 in 2008; do leta 2009 pa naj bi se stopnje rasti okrepile in dosegle stanje pred konsolidacijo. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, se za leti do 2008 zdi na splošno uresničljiv oziroma celo nekoliko previden, medtem ko je za prihodnja leta precej optimističen. Program za leto 2007 napoveduje porast inflacije, nato pa hiter upad; vendar je načrtovani potek inflacije v celotnem programskem obdobju nekoliko optimističen. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa kot posledico ukrepov za fiskalno konsolidacijo predvideva upočasnitev gospodarske dejavnosti v letih 2007 in 2008; do leta 2009 pa naj bi se stopnje rasti okrepile in dosegle stanje pred konsolidacijo. Ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, se za leti do 2008 zdi na splošno uresničljiv oziroma celo nekoliko previden, medtem ko je za prihodnja leta precej optimističen. Program za leto 2007 napoveduje porast inflacije, nato pa hiter upad; vendar je načrtovani potek inflacije v celotnem programskem obdobju nekoliko optimističen.

| (3) | Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ocenjen na 10,1 % BDP v skladu s popravljenim ciljem v posodobitvi iz septembra 2006 (2), pri čemer je bil cilj, določen v posodobljenem programu za konvergenco iz decembra 2005, 6,1 % BDP. Prekoračitev je v primerjavi s prvotnim ciljem glede primanjkljaja nastala skoraj v celoti na strani odhodkov (okrog 5 % BDP), zlasti pri stroških poslovanja osrednjih proračunskih ustanov, pokojninskih odhodkih in odhodkih za zdravstveno varstvo ter naložbah lokalnih uprav. Je tudi odraz vključitve naložb v avtoceste v okvir javnih financ (1,1 % BDP). Sveženj korektivnih proračunskih ukrepov v višini 1,5 % BDP, sprejet poleti 2006, vsebuje ukrepe za povečanje prihodkov, poleg tega pa določa takojšnje zmanjšanje nekaterih odhodkov na področju zdravstvenega varstva, subvencij k ceni plina in javne uprave. Ti ukrepi (razen ukinitve splošne proračunske rezerve v višini 0,3 % BDP) naj bi imeli pomembne učinke tudi leta 2007 in pozneje. |
| --- | --- |

(3)

Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 ocenjen na 10,1 % BDP v skladu s popravljenim ciljem v posodobitvi iz septembra 2006 (2), pri čemer je bil cilj, določen v posodobljenem programu za konvergenco iz decembra 2005, 6,1 % BDP. Prekoračitev je v primerjavi s prvotnim ciljem glede primanjkljaja nastala skoraj v celoti na strani odhodkov (okrog 5 % BDP), zlasti pri stroških poslovanja osrednjih proračunskih ustanov, pokojninskih odhodkih in odhodkih za zdravstveno varstvo ter naložbah lokalnih uprav. Je tudi odraz vključitve naložb v avtoceste v okvir javnih financ (1,1 % BDP). Sveženj korektivnih proračunskih ukrepov v višini 1,5 % BDP, sprejet poleti 2006, vsebuje ukrepe za povečanje prihodkov, poleg tega pa določa takojšnje zmanjšanje nekaterih odhodkov na področju zdravstvenega varstva, subvencij k ceni plina in javne uprave. Ti ukrepi (razen ukinitve splošne proračunske rezerve v višini 0,3 % BDP) naj bi imeli pomembne učinke tudi leta 2007 in pozneje.

| (4) | Glavni namen posodobitve je zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2009 (zmanjšanje primanjkljaja z 10,1 % BDP v letu 2006 na 3,2 % BDP v letu 2009 (3)) v skladu s posodobitvijo iz septembra 2006, pri čemer se makroekonomski scenarij bistveno ne spremeni, ter nadaljnje zmanjšanje leta 2010. Primarni saldo se izboljšuje v enakem obsegu. Načrtovana prilagoditev je izrazitejša na začetku programskega obdobja, pri čemer naj bi bila skoraj polovica zmanjšanja razmerja primanjkljaja uresničena leta 2007. Načrtovano nominalno prilagoditev v programskem obdobju je treba doseči s povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP za skoraj 1 odstotno točko in z zmanjšanjem deleža odhodkov v razmerju do BDP za 6,5 odstotnih točk. Začetno povečanje davčne obremenitve za 1,6 odstotne točke BDP leta 2007 se postopoma nadomešča z ukrepi na strani odhodkov. Poleg zmanjšanja odhodkov in zamrznitev proračuna, sprejetih od poletja 2006 dalje, so organi začeli krepiti nadzor nad odhodki in izboljševati institucionalni okvir javnih financ. Program obenem jasno navaja obsežen načrt strukturnih reform, katerih cilj je zagotoviti doseganje ciljne stopnje primanjkljaja, zlasti v zadnjih letih programa. |
| --- | --- |

(4)

Glavni namen posodobitve je zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2009 (zmanjšanje primanjkljaja z 10,1 % BDP v letu 2006 na 3,2 % BDP v letu 2009 (3)) v skladu s posodobitvijo iz septembra 2006, pri čemer se makroekonomski scenarij bistveno ne spremeni, ter nadaljnje zmanjšanje leta 2010. Primarni saldo se izboljšuje v enakem obsegu. Načrtovana prilagoditev je izrazitejša na začetku programskega obdobja, pri čemer naj bi bila skoraj polovica zmanjšanja razmerja primanjkljaja uresničena leta 2007. Načrtovano nominalno prilagoditev v programskem obdobju je treba doseči s povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP za skoraj 1 odstotno točko in z zmanjšanjem deleža odhodkov v razmerju do BDP za 6,5 odstotnih točk. Začetno povečanje davčne obremenitve za 1,6 odstotne točke BDP leta 2007 se postopoma nadomešča z ukrepi na strani odhodkov. Poleg zmanjšanja odhodkov in zamrznitev proračuna, sprejetih od poletja 2006 dalje, so organi začeli krepiti nadzor nad odhodki in izboljševati institucionalni okvir javnih financ. Program obenem jasno navaja obsežen načrt strukturnih reform, katerih cilj je zagotoviti doseganje ciljne stopnje primanjkljaja, zlasti v zadnjih letih programa.

| (5) | Za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje izboljšanje od približno 9,75 % BDP v letu 2006 na okrog 3 % BDP ob koncu programskega obdobja. Srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor ga določa program, je strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki ga program ne namerava doseči v okviru programskega obdobja. Ta cilj presega tistega iz predhodne prilagoditve programa, ki kot srednjeročni cilj določa strukturni primanjkljaj med 0,5 % in 1 % BDP. Srednjeročni cilj ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast proizvodnje v dolgoročnem obdobju. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (strukturni primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(5)

Za strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se načrtuje izboljšanje od približno 9,75 % BDP v letu 2006 na okrog 3 % BDP ob koncu programskega obdobja. Srednjeročni cilj za proračunski položaj, kakor ga določa program, je strukturni primanjkljaj v višini 0,5 % BDP, ki ga program ne namerava doseči v okviru programskega obdobja. Ta cilj presega tistega iz predhodne prilagoditve programa, ki kot srednjeročni cilj določa strukturni primanjkljaj med 0,5 % in 1 % BDP. Srednjeročni cilj ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast proizvodnje v dolgoročnem obdobju. Ker srednjeročni cilj presega najnižje merilo (strukturni primanjkljaj, ocenjen v višini okoli 1,5 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju.

| (6) | Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu, zlasti od leta 2008 dalje. Tveganja za potek gibanja primanjkljaja na podlagi makroekonomskih napovedi so do leta 2008 na splošno uravnotežena, vendar lahko rast BDP, manjša od pričakovane, v naslednjih letih povzroči večji primanjkljaj. Čeprav so bila kratkoročna zmanjšanja odhodkov in začasne zamrznitve proračuna načrtno vključena v proračun za leto 2007, se še vedno pojavljajo nejasnosti v zvezi z učinkovitim izvrševanjem zamrznitev odhodkov (tudi zaradi slabih rezultatov podobnih nadzorov v letih 2004-2006). Treba bo preveriti učinkovitost novih davčnih predpisov in začetnih ukrepov za vzpostavitev večletnega proračunskega okvira pri poskusu preobrata stalnega trenda prekoračitev odhodkov. Vlada je sprejela številne ukrepe za reformo javne uprave, glede sistema zdravstvenega varstva, pokojnin, subvencij k cenam in izobraževanja. Na podlagi teh ukrepov bi se lahko proračunski rezultati ciljnemu primanjkljaju za leti 2007 in 2008 približali bolj, kot je to predvideno v napovedih služb Komisije iz jeseni 2006. Vendar je treba preostale ukrepe v okviru strukturne reforme, potrebne za nadomestitev ukrepov, ki so bili sprejeti za zmanjšanje odhodkov in prenehajo veljati konec leta 2008, še dodatno opredeliti in izvesti v celoti. Poleg tega obstaja tveganje, da se stanje proračuna v zadnjih letih programa poslabša, kar se je v preteklosti že dogajalo. In končno, če načrti prestrukturiranja družb za javni prevoz ne prinesejo pričakovanih rezultatov, lahko kopičenje izgub teh družb začasno poveča primanjkljaj. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu, zlasti od leta 2008 dalje. Tveganja za potek gibanja primanjkljaja na podlagi makroekonomskih napovedi so do leta 2008 na splošno uravnotežena, vendar lahko rast BDP, manjša od pričakovane, v naslednjih letih povzroči večji primanjkljaj. Čeprav so bila kratkoročna zmanjšanja odhodkov in začasne zamrznitve proračuna načrtno vključena v proračun za leto 2007, se še vedno pojavljajo nejasnosti v zvezi z učinkovitim izvrševanjem zamrznitev odhodkov (tudi zaradi slabih rezultatov podobnih nadzorov v letih 2004-2006). Treba bo preveriti učinkovitost novih davčnih predpisov in začetnih ukrepov za vzpostavitev večletnega proračunskega okvira pri poskusu preobrata stalnega trenda prekoračitev odhodkov. Vlada je sprejela številne ukrepe za reformo javne uprave, glede sistema zdravstvenega varstva, pokojnin, subvencij k cenam in izobraževanja. Na podlagi teh ukrepov bi se lahko proračunski rezultati ciljnemu primanjkljaju za leti 2007 in 2008 približali bolj, kot je to predvideno v napovedih služb Komisije iz jeseni 2006. Vendar je treba preostale ukrepe v okviru strukturne reforme, potrebne za nadomestitev ukrepov, ki so bili sprejeti za zmanjšanje odhodkov in prenehajo veljati konec leta 2008, še dodatno opredeliti in izvesti v celoti. Poleg tega obstaja tveganje, da se stanje proračuna v zadnjih letih programa poslabša, kar se je v preteklosti že dogajalo. In končno, če načrti prestrukturiranja družb za javni prevoz ne prinesejo pričakovanih rezultatov, lahko kopičenje izgub teh družb začasno poveča primanjkljaj.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu dokaj skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2009, kot je to priporočil Svet, pod pogojem, da se proračunska strategija izvaja v celoti. To zadeva zlasti dosledno izvajanje ukrepov za konsolidacijo, predvidenih v proračunu za leto 2007 in v novem programu, ter nadaljnjo opredelitev in pravočasno sprejetje predvidenih dodatnih ukrepov v okviru strukturne reforme. Po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja bi bilo treba leta 2010 pospešiti ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja, zastavljenega v programu. To bi bil prvi korak k zagotovitvi zadostne varnostne rezerve – ki trenutno ne obstaja –, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi proračunska naravnanost v programu dokaj skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2009, kot je to priporočil Svet, pod pogojem, da se proračunska strategija izvaja v celoti. To zadeva zlasti dosledno izvajanje ukrepov za konsolidacijo, predvidenih v proračunu za leto 2007 in v novem programu, ter nadaljnjo opredelitev in pravočasno sprejetje predvidenih dodatnih ukrepov v okviru strukturne reforme. Po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja bi bilo treba leta 2010 pospešiti ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja, zastavljenega v programu. To bi bil prvi korak k zagotovitvi zadostne varnostne rezerve – ki trenutno ne obstaja –, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih.

| (8) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 67,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v letu 2008 zvišal na 71,25 %. Po letu 2008 se bo po pričakovanjih spet zmanjšal in leta 2010 ponovno dosegel raven 67,5 %. Gibanje deleža dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z napovedanim v programu. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se do konca programskega obdobja delež dolga referenčni vrednosti ne bo približeval dovolj hitro. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 67,5 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v letu 2008 zvišal na 71,25 %. Po letu 2008 se bo po pričakovanjih spet zmanjšal in leta 2010 ponovno dosegel raven 67,5 %. Gibanje deleža dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z napovedanim v programu. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se do konca programskega obdobja delež dolga referenčni vrednosti ne bo približeval dovolj hitro.

| (9) | Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva so na Madžarskem precej večje od povprečja EU; vzrok temu je predvsem dolgoročno visok porast odhodkov za pokojnine kot deleža v odstotkih BDP. Medtem ko se prvi pomembni ukrepi že izvajajo, pa bi dosledno izvajanje nadaljnjih reformnih ukrepov za zajezitev strmega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kot jih predvideva program, prispevalo k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Poleg tega pa je zelo pomembno dejstvo, da šibko začetno proračunsko stanje, ki se je znatno poslabšalo glede na stanje iz leta 2005, predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, pri čemer je treba upoštevati še dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva. Tudi trenutna stopnja bruto javnega dolga je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Nadaljnja proračunska konsolidacija bi po načrtih prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno se zdi, da je Madžarska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena visokemu tveganju. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva so na Madžarskem precej večje od povprečja EU; vzrok temu je predvsem dolgoročno visok porast odhodkov za pokojnine kot deleža v odstotkih BDP. Medtem ko se prvi pomembni ukrepi že izvajajo, pa bi dosledno izvajanje nadaljnjih reformnih ukrepov za zajezitev strmega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kot jih predvideva program, prispevalo k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Poleg tega pa je zelo pomembno dejstvo, da šibko začetno proračunsko stanje, ki se je znatno poslabšalo glede na stanje iz leta 2005, predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, pri čemer je treba upoštevati še dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva. Tudi trenutna stopnja bruto javnega dolga je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. Nadaljnja proračunska konsolidacija bi po načrtih prispevala k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Na splošno se zdi, da je Madžarska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena visokemu tveganju.

| (10) | Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka revidiranega madžarskega nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru celotne srednjeročne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, toda proračunske napovedi iz programa ne upoštevajo vseh javnofinančnih posledic ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Načrti strukturnih reform in nedavno sprejeti ukrepi, določeni v programu za konvergenco, v celoti ustrezajo načrtu reform, predstavljenemu v nacionalnem programu reform, kar zlasti velja za reformne ukrepe, sprejete na področju javne uprave, sistema zdravstvenega varstva, pokojnin in izobraževanja ter raznih sistemov za subvencije. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka revidiranega madžarskega nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru celotne srednjeročne strategije. Poleg tega zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, toda proračunske napovedi iz programa ne upoštevajo vseh javnofinančnih posledic ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Načrti strukturnih reform in nedavno sprejeti ukrepi, določeni v programu za konvergenco, v celoti ustrezajo načrtu reform, predstavljenemu v nacionalnem programu reform, kar zlasti velja za reformne ukrepe, sprejete na področju javne uprave, sistema zdravstvenega varstva, pokojnin in izobraževanja ter raznih sistemov za subvencije.

| (11) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimi v integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimi v integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (4).

Svet meni, da bi s programom zelo visoke primanjkljaje iz preteklih let zmanjšali s prilagoditvijo, bolj poudarjeno na začetku, in da je program na splošno skladen z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2009, to je do roka, ki ga je določil Svet. Od poletja 2006 so bili sprejeti številni ukrepi za povečanje prihodkov in obvladovanje odhodkov, skupaj z uvodnimi reformnimi ukrepi s področja javne uprave, zdravstvenega varstva, pokojnin in izobraževanja. Vseeno se lahko zlasti od leta 2008 dalje pojavijo tveganja, povezana s ciljno vrednostjo primanjkljaja in dolga.

Svet ob upoštevanju zgornje ocene ter v okviru priporočila z dne 10. oktobra 2006, oblikovanega v skladu s členom 104(7) Pogodbe, Madžarsko spodbuja k nadaljnjim močnim prizadevanjem in jo poziva, naj:

| (i) | dosledno izvaja proračun za leto 2007 in ustrezno ukrepa, da zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2009, po potrebi tudi z dodatnimi ukrepi; poleg tega naj po možnosti pred letom 2009 zagotovi trajno zniževanje razmerja med javnim dolgom in BDP – med drugim naj pri tem vse dodatne prihodke uporabi za zmanjšanje primanjkljaja; |
| --- | --- |

(i)

dosledno izvaja proračun za leto 2007 in ustrezno ukrepa, da zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2009, po potrebi tudi z dodatnimi ukrepi; poleg tega naj po možnosti pred letom 2009 zagotovi trajno zniževanje razmerja med javnim dolgom in BDP – med drugim naj pri tem vse dodatne prihodke uporabi za zmanjšanje primanjkljaja;

| (ii) | s krepitvijo davčnih predpisov in institucionalnega okvira javnih financ izboljša proračunski nadzor, in sicer na podlagi prvih ukrepov, sprejetih v proračunu za leto 2007; |
| --- | --- |

(ii)

s krepitvijo davčnih predpisov in institucionalnega okvira javnih financ izboljša proračunski nadzor, in sicer na podlagi prvih ukrepov, sprejetih v proračunu za leto 2007;

| (iii) | trajno omeji odhodke tako, da sprejme in hitro izvede predvideno racionalizacijo javne uprave in sistema zdravstvenega varstva ter predvideno reformo izobraževalnega sistema; |
| --- | --- |

(iii)

trajno omeji odhodke tako, da sprejme in hitro izvede predvideno racionalizacijo javne uprave in sistema zdravstvenega varstva ter predvideno reformo izobraževalnega sistema;

| (iv) | ob upoštevanju stopnje dolga in povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z doseganjem srednjeročnega cilja in sprejetjem predvidenih dodatnih ukrepov v okviru pokojninske reforme. |
| --- | --- |

(iv)

ob upoštevanju stopnje dolga in povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z doseganjem srednjeročnega cilja in sprejetjem predvidenih dodatnih ukrepov v okviru pokojninske reforme.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PK dec. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 |
| COM nov. 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK sep. 2006 | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4,1 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK dec. 2006 | 3,6 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| COM nov. 2006 | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK sep. 2006 | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK dec. 2006
   (5) | 0,5 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 |
| COM nov. 2006 (9) | 0,6 | 1,0 | 0,1 | – 0,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK sep. 2006
   (5) | 0,3 | 0,8 | – 0,3 | – 0,9 | 0,0 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (5) | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | – 7,8 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 |
| COM nov. 2006 | – 7,8 | – 10,1 | – 7,4 | – 5,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK sep. 2006 | – 7,5 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (10) | – 7,4 | – 6,1 | – 4,7 | – 3,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | – 3,7 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 |
| COM nov. 2006 | – 3,7 | – 6,1 | – 2,9 | – 1,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK sep. 2006 | – 3,4 | – 6,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,8 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (10) | – 3,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 0,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (5) | – 8,0 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 |
| COM nov. 2006 | – 8,1 | – 10,5 | – 7,4 | – 5,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK sep. 2006
   (5) | – 7,6 | – 10,5 | – 6,7 | – 3,9 | – 3,2 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (7) | – 8,0 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 |
| COM nov. 2006 (8) | – 8,5 | – 10,3 | – 6,5 | – 5,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK sep. 2006 | – 7,6 | – 9,7 | – 5,8 | – 3,6 | – 3,2 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 |
| COM nov. 2006 | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK sep. 2006 | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (10) | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| Vir:

  Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v % )

PK dec. 2006

4,2

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

COM nov. 2006

4,2

4,0

2,4

2,7

ni podatkov

ni podatkov

PK sep. 2006

4,1

4,1

2,2

2,6

4,1

ni podatkov

PK dec. 2005

4,2

4,3

4,1

4,1

ni podatkov

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK dec. 2006

3,6

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

COM nov. 2006

3,5

3,9

6,8

3,9

ni podatkov

ni podatkov

PK sep. 2006

3,6

3,5

6,2

3,3

3,0

ni podatkov

PK dec. 2005

3,5

2,1

3,0

2,4

ni podatkov

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK dec. 2006
   (5)

0,5

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

COM nov. 2006 (9)

0,6

1,0

0,1

– 0,5

ni podatkov

ni podatkov

PK sep. 2006
   (5)

0,3

0,8

– 0,3

– 0,9

0,0

ni podatkov

PK dec. 2005
   (5)

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

– 7,8

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

COM nov. 2006

– 7,8

– 10,1

– 7,4

– 5,6

ni podatkov

ni podatkov

PK sep. 2006

– 7,5

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

ni podatkov

PK dec. 2005
   (10)

– 7,4

– 6,1

– 4,7

– 3,4

ni podatkov

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

– 3,7

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

COM nov. 2006

– 3,7

– 6,1

– 2,9

– 1,4

ni podatkov

ni podatkov

PK sep. 2006

– 3,4

– 6,3

– 2,4

– 0,2

0,8

ni podatkov

PK dec. 2005
   (10)

– 3,8

– 2,9

– 1,7

– 0,7

ni podatkov

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (5)

– 8,0

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

COM nov. 2006

– 8,1

– 10,5

– 7,4

– 5,4

ni podatkov

ni podatkov

PK sep. 2006
   (5)

– 7,6

– 10,5

– 6,7

– 3,9

– 3,2

ni podatkov

PK dec. 2005

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (7)

– 8,0

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3,0

– 2,9

COM nov. 2006 (8)

– 8,5

– 10,3

– 6,5

– 5,1

ni podatkov

ni podatkov

PK sep. 2006

– 7,6

– 9,7

– 5,8

– 3,6

– 3,2

ni podatkov

PK dec. 2005

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK dec. 2006

61,7

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

COM nov. 2006

61,7

67,6

70,9

72,7

ni podatkov

ni podatkov

PK sep. 2006

62,3

68,5

71,3

72,3

70,4

ni podatkov

PK dec. 2005
   (10)

61,5

63,0

63,2

62,3

ni podatkov

ni podatkov

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Svet je v mnenju o posodobljeni različici programa za konvergenco iz decembra 2005 navedel, da načrtovano znižanje izdatkov v višini 7,5 % BDP ni podprto s konkretnimi ukrepi. Zato je Madžarsko pozval, da najkasneje do 1. septembra 2006 predstavi prilagojeno posodobljeno različico programa za konvergenco, ki določa konkretne in strukturne ukrepe, popolnoma skladne s srednjeročnim potekom prilagoditve. V skladu s to zahtevo je Madžarska 1. septembra 2006 Svetu in Komisiji predložila prilagojeni program.

(3)  Ciljni primanjkljaj v višini 3,2 % BDP v letu 2009 bi še vedno presegel prag 3 % BDP, določen v Pogodbi. V programu se predpostavlja, da Svet in Komisija pri sprejemanju odločitve o odpravi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Madžarsko (v skladu z odstavkom 7 člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, kakor je bila spremenjena, kjer je določeno, da morata Svet in Komisija v primerih, ko se je javnofinančni primanjkljaj „... znatno in stalno zmanjševal in dosegel ravni blizu referenčne vrednosti“, na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje petih let preučiti neto stroške pokojninske reforme, ki vključuje v celoti naložbeni pokojninski steber, in ob upoštevanju določb za izvajanje iz kodeksa ravnanja) upoštevata 20 % letnega bremena proračuna zaradi pokojninske reforme (kar naj bi v navedenem letu znašalo 0,3 % BDP).

(4)  Manjkajo predvsem podatki o javnofinančnih odhodkih glede na namen ter o opravljenih urah, javnofinančnih sredstvih in finančnem dolgu; manjkajo tudi nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti javnih financ.

(5)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(7)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,7 % BDP v letu 2006 in 1,0 % BDP v letu 2007 ter 0,1 % BDP v letu 2008; vsi ukrepi so povzročili povečanje primanjkljaja).

(8)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (0,4 % BDP v letu 2005, kar je povzročilo zmanjšanje primanjkljaja; 0,3 % BDP v letu 2006; 0,9 % BDP v letu 2007 in 0,3 % BDP v letu 2008; vsi ukrepi so povzročili povečanje primanjkljaja).

(9)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % oziroma 3,2 % v obdobju 2005-2008.

(10)  Zaradi primerljivosti so bile proračunske postavke programa za konvergenco iz decembra 2005 prilagojene tako, da vključujejo stroške pokojninske reforme.

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/28

---

Začetek postopka

(Št. primera COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/08)

Dne 19. marca 2007 je Komisija odločila, da začne postopek glede zgoraj navedenega primera po ugotovitvi, da priglašena koncentracija sproža velike dvome o združljivosti s skupnim trgom. Začetek postopka odpira drugo fazo preiskave v zvezi s predlagano koncentracijo. Odločba je v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št.139/2004.

Komisija vabi zainteresirane tretje osebe, da Komisiji predložijo svoje pripombe glede predlagane koncentracije.

Z namenom, da bodo pripombe v celoti upoštevane v postopku mora Komisija prejeti pripombe najkasneje v 15 dneh po dnevu te objave. Pripombe pošljite Komisiji po faksu (št. faksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti pod sklicno številko COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France na naslednji naslov:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/29

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2007/C 71/09)

| Datum sprejetja odločitve | 19.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 4/04 (ex N 13/04) |
| Država članica | Zvezna republika Nemčija |
| Regija | Schleswig-Holstein |
| Naslov (in/ali ime upravičenca) | Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99 |
| Pravna podlaga | Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein |
| Vrsta pomoči | Program |
| Cilj | Naložbe in tehnična pomoč |
| Oblika pomoči | Subvencija |
| Proračun | 956 100 EUR |
| Intenzivnost | Spremenljiva |
| Trajanje | 2003-2006 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Landesregierung Schleswig-Holstein |
| Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus |
| D-24106 Kiel |

Datum sprejetja odločitve

19.12.2006

Št. pomoči

NN 4/04 (ex N 13/04)

Država članica

Zvezna republika Nemčija

Regija

Schleswig-Holstein

Naslov (in/ali ime upravičenca)

Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99

Pravna podlaga

Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein

Vrsta pomoči

Program

Cilj

Naložbe in tehnična pomoč

Oblika pomoči

Subvencija

Proračun

956 100 EUR

Intenzivnost

Spremenljiva

Trajanje

2003-2006

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Landesregierung Schleswig-Holstein

Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus

D-24106 Kiel

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 13.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 44/06 |
| Država članica | Zvezna republika Nemčija |
| Regija | Schleswig-Holstein |
| Naslov (in/ali ime upravičenca) | BVD-Beihilfe Richtlinien |
| Pravna podlaga | — | Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005 |

Datum sprejetja odločitve

13.12.2006

Št. pomoči

NN 44/06

Država članica

Zvezna republika Nemčija

Regija

Schleswig-Holstein

Naslov (in/ali ime upravičenca)

BVD-Beihilfe Richtlinien

Pravna podlaga

—

Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005

| — | BVD-Beihilfe Richtlinie |
| --- | --- |

—

BVD-Beihilfe Richtlinie

Oblika pomoči

Ureditev

Cilj

Preprečitev infekcij BVD

Oblika pomoči

Subvencija

Proračun

1 175 000 EUR/leto

Intenzivnost

Največ 50 % upravičenih stroškov in največ 100 % kvalificirane živali

Trajanje

2 leti

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministerium für Landwirtschaft |
| --- |
| Mercatorstr. 3 |
| D-24106 Kiel |

Ministerium für Landwirtschaft

Mercatorstr. 3

D-24106 Kiel

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 6.12.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 47/06 (ex N 445/06) |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Anglija |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England) |
| Pravna podlaga | The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Obvladovanje tveganj: bolezni živali |
| Oblika pomoči | Nepovratna sredstva |
| Proračun | 102 milijona GBP (147 milijonov EUR) |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | 1.2.2006-31.1.2012 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra) |
| TB Division: Policy and Compensation Branch |
| 1A, Page Street |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Datum sprejetja odločitve

6.12.2006

Št. pomoči

NN 47/06 (ex N 445/06)

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Anglija

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England)

Pravna podlaga

The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Obvladovanje tveganj: bolezni živali

Oblika pomoči

Nepovratna sredstva

Proračun

102 milijona GBP (147 milijonov EUR)

Intenzivnost

100 %

Trajanje

1.2.2006-31.1.2012

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra)

TB Division: Policy and Compensation Branch

1A, Page Street

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 60/06 ex N 569/06 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, OPEK
  OPEK |
| Pravna podlaga | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Vrsta ukrepa | Oprostitev trošarin |
| Cilj | Oprostitev trošarin za gorivo kot nadomestilo za dodatne stroške proizvodnje čistega biogoriva OPEK. Zmanjšanje emisije CO2 na Nizozemskem |
| Oblika pomoči | Plačilo nadomestila, pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov proizvodnje čistega biogoriva |
| Proračun | 1 000 000 EUR |
| Intenzivnost | Nadomestilo za dodatne proizvodne stroške |
| Trajanje | 16.7.2002-31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo – proizvodnja energije |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

8.2.2007

Št. pomoči

NN 60/06 ex N 569/06

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, OPEK

OPEK

Pravna podlaga

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Vrsta ukrepa

Oprostitev trošarin

Cilj

Oprostitev trošarin za gorivo kot nadomestilo za dodatne stroške proizvodnje čistega biogoriva OPEK. Zmanjšanje emisije CO2 na Nizozemskem

Oblika pomoči

Plačilo nadomestila, pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov proizvodnje čistega biogoriva

Proračun

1 000 000 EUR

Intenzivnost

Nadomestilo za dodatne proizvodne stroške

Trajanje

16.7.2002-31.12.2010

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo – proizvodnja energije

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Drugi podatki

Oprostitev trošarin je bila odobrena trem družbam, ena od teh je OPEK

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 61/06 ex N 570/06 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, Solaroilsystems
  Solaroilsystems |
| Pravna podlaga | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Vrsta ukrepa | Oprostitev trošarin |
| Cilj | Oprostitev trošarin za gorivo kot nadomestilo dodatnih stroškov proizvodnje čistega biogoriva družbe. Zmanjšanje emisije CO2 na Nizozemskem |
| Oblika pomoči | Plačilo nadomestila, pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov proizvodnje čistega biogoriva |
| Proračun | 6 800 000 EUR |
| Intenzivnost | Nadomestilo za dodatne proizvodne stroške |
| Trajanje | 25.6.2003-31.12.2010 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo – proizvodnja energije |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

8.2.2007

Št. pomoči

NN 61/06 ex N 570/06

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, Solaroilsystems

Solaroilsystems

Pravna podlaga

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Vrsta ukrepa

Oprostitev trošarin

Cilj

Oprostitev trošarin za gorivo kot nadomestilo dodatnih stroškov proizvodnje čistega biogoriva družbe. Zmanjšanje emisije CO2 na Nizozemskem

Oblika pomoči

Plačilo nadomestila, pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov proizvodnje čistega biogoriva

Proračun

6 800 000 EUR

Intenzivnost

Nadomestilo za dodatne proizvodne stroške

Trajanje

25.6.2003-31.12.2010

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo – proizvodnja energije

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Drugi podatki

Oprostitev trošarin je bila odobrena trem družbam, ena od teh je Solaroilsystems

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/33

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/10)

Dne 1. februarja 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4441. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4441. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/33

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4544 — RANK/SIG)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/11)

Dne 15. marca 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4544. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4544. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/34

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/12)

Dne 15. marca 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4560. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4560. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

III Pripravljalni akti

Pobude držav članic

Svet

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/35

---

Pobuda Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Slovenije, Slovaške republike, Italijanske republike, Republike Finske, Portugalske republike, Romunije in Kraljevine Švedske z namenom sprejetja Sklepa Sveta o pospešitvi čezmejnega sodelovanja zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu

(2007/C 71/13)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 30(1)(a) in (b), člena 31(1)(a), člena 32 in člena 34(2)(c) Pogodbe,

na pobudo Kraljevine Belgije, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Slovenije, Italijanske republike, Republike Finske, Portugalske republike, Romunije in Kraljevine Švedske,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| (1) | Svet Evropske unije pripisuje temeljni pomen vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice, kar je temeljni interes prebivalcev držav, združenih v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Svet Evropske unije pripisuje temeljni pomen vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice, kar je temeljni interes prebivalcev držav, združenih v Uniji.

| (2) | Evropska unija si je zastavila cilj, da državljanom zagotovi visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice s pripravo skupnih postopkov držav članic pri policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

(2)

Evropska unija si je zastavila cilj, da državljanom zagotovi visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice s pripravo skupnih postopkov držav članic pri policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah.

| (3) | V sklepih zasedanja Evropskega sveta v Tampereju oktobra 1999 je bila potrjena potreba po izboljšanju izmenjave informacij med pristojnimi organi držav članic za namene odkrivanja ali preiskovanja kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(3)

V sklepih zasedanja Evropskega sveta v Tampereju oktobra 1999 je bila potrjena potreba po izboljšanju izmenjave informacij med pristojnimi organi držav članic za namene odkrivanja ali preiskovanja kaznivih dejanj.

| (4) | V Haaškem programu za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji iz novembra 2004 je Evropski svet poudaril svoje prepričanje, da je v ta namen potreben inovativen pristop k čezmejni izmenjavi informacij o kazenskem pregonu. |
| --- | --- |

(4)

V Haaškem programu za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji iz novembra 2004 je Evropski svet poudaril svoje prepričanje, da je v ta namen potreben inovativen pristop k čezmejni izmenjavi informacij o kazenskem pregonu.

| (5) | Evropski svet je glede na to izjavil, da bi morala biti izmenjava takšnih informacij v skladu s pogoji, ki veljajo za načelo dostopnosti. To pomeni, da ima uslužbenec organa kazenskega pregona iz posamezne države članice Unije možnost pridobiti potrebne informacije za svoje delo od druge države članice in da bo organ kazenskega pregona v drugi državi članici, ki ima na voljo te informacije, slednje dal na razpolago za določen namen, ob upoštevanju potreb preiskav, ki potekajo v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je glede na to izjavil, da bi morala biti izmenjava takšnih informacij v skladu s pogoji, ki veljajo za načelo dostopnosti. To pomeni, da ima uslužbenec organa kazenskega pregona iz posamezne države članice Unije možnost pridobiti potrebne informacije za svoje delo od druge države članice in da bo organ kazenskega pregona v drugi državi članici, ki ima na voljo te informacije, slednje dal na razpolago za določen namen, ob upoštevanju potreb preiskav, ki potekajo v zadevni državi članici.

| (6) | Evropski svet je določil 1. januar 2008 kot rok za uresničitev tega cilja Haaškega programa. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je določil 1. januar 2008 kot rok za uresničitev tega cilja Haaškega programa.

| (7) | Okvirni sklep 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (2) določa pravila, po katerih lahko organi kazenskega pregona držav članic hitro in učinkovito izmenjujejo obstoječe informacije in obveščevalne podatke pri preiskovanju kaznivih dejanj ali pri policijskih postopkih za zbiranje obveščevalnih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Okvirni sklep 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (2) določa pravila, po katerih lahko organi kazenskega pregona držav članic hitro in učinkovito izmenjujejo obstoječe informacije in obveščevalne podatke pri preiskovanju kaznivih dejanj ali pri policijskih postopkih za zbiranje obveščevalnih podatkov.

| (8) | Haaški program za krepitev svobode, varnosti in pravice pa navaja, da bi bilo treba v celoti izkoristiti novo tehnologijo, in hkrati olajšati vzajemni dostop do nacionalnih podatkovnih baz. Haaški program določa tudi, da je treba nove centralizirane evropske podatkovne zbirke osnovati samo na podlagi študij, s katerimi je bila prikazana njihova dodana vrednost. |
| --- | --- |

(8)

Haaški program za krepitev svobode, varnosti in pravice pa navaja, da bi bilo treba v celoti izkoristiti novo tehnologijo, in hkrati olajšati vzajemni dostop do nacionalnih podatkovnih baz. Haaški program določa tudi, da je treba nove centralizirane evropske podatkovne zbirke osnovati samo na podlagi študij, s katerimi je bila prikazana njihova dodana vrednost.

| (9) | Za učinkovito mednarodno sodelovanje je temeljnega pomena hitra in učinkovita izmenjava točnih informacij. Cilj je uvedba postopkov za spodbujanje hitrih, učinkovitih in cenovno dostopnih sredstev izmenjave podatkov. Zaradi skupne uporabe podatkov bodo ti postopki podvrženi odgovornosti, vključevali pa bodo ustrezna zagotovila glede točnosti in varnosti podatkov med prenosom in shranjevanjem ter postopke za evidentiranje izmenjave podatkov in omejitve glede uporabe izmenjanih podatkov. |
| --- | --- |

(9)

Za učinkovito mednarodno sodelovanje je temeljnega pomena hitra in učinkovita izmenjava točnih informacij. Cilj je uvedba postopkov za spodbujanje hitrih, učinkovitih in cenovno dostopnih sredstev izmenjave podatkov. Zaradi skupne uporabe podatkov bodo ti postopki podvrženi odgovornosti, vključevali pa bodo ustrezna zagotovila glede točnosti in varnosti podatkov med prenosom in shranjevanjem ter postopke za evidentiranje izmenjave podatkov in omejitve glede uporabe izmenjanih podatkov.

| (10) | Te zahteve so izpolnjene s Prümsko pogodbo z dne 27. maja 2005 med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakoniti migraciji. Da bi se lahko izpolnile vsebinske zahteve iz Haaškega programa za vse države članice in da se lahko dosežejo njegovi cilji tudi v časovnem smislu, bi bistveni deli Prümske pogodbe morali postati veljavni za vse države članice. Ta sklep Sveta zato temelji na glavnih določbah Prümske pogodbe. |
| --- | --- |

(10)

Te zahteve so izpolnjene s Prümsko pogodbo z dne 27. maja 2005 med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakoniti migraciji. Da bi se lahko izpolnile vsebinske zahteve iz Haaškega programa za vse države članice in da se lahko dosežejo njegovi cilji tudi v časovnem smislu, bi bistveni deli Prümske pogodbe morali postati veljavni za vse države članice. Ta sklep Sveta zato temelji na glavnih določbah Prümske pogodbe.

| (11) | Ta sklep zato vsebuje določbe, s katerimi naj bi se izboljšala izmenjava informacij, pri čemer naj bi si države članice medsebojno odobrile pravico dostopa do njihovih avtomatiziranih zbirk podatkov o preiskavah DNA, avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije in do registrov vozil. V primeru podatkov iz nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNA in avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije bi moral sistem za iskanje zadetkov omogočiti državi članici, ki išče podatke, da drugo državo članico, ki upravlja zbirko podatkov, zaprosi za posebne osebne podatke in da po potrebi zaprosi tudi za nadaljnje informacije prek postopkov za medsebojno pomoč. |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep zato vsebuje določbe, s katerimi naj bi se izboljšala izmenjava informacij, pri čemer naj bi si države članice medsebojno odobrile pravico dostopa do njihovih avtomatiziranih zbirk podatkov o preiskavah DNA, avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije in do registrov vozil. V primeru podatkov iz nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNA in avtomatiziranih sistemov daktiloskopske identifikacije bi moral sistem za iskanje zadetkov omogočiti državi članici, ki išče podatke, da drugo državo članico, ki upravlja zbirko podatkov, zaprosi za posebne osebne podatke in da po potrebi zaprosi tudi za nadaljnje informacije prek postopkov za medsebojno pomoč.

| (12) | S tem se bodo precej pospešili obstoječi postopki, saj bodo države članice lahko ugotovile, ali ima katera druga država članica na voljo informacije, ki jih potrebujejo, in katera je ta država članica. |
| --- | --- |

(12)

S tem se bodo precej pospešili obstoječi postopki, saj bodo države članice lahko ugotovile, ali ima katera druga država članica na voljo informacije, ki jih potrebujejo, in katera je ta država članica.

| (13) | Primerjava čezmejnih podatkov bi morala odpreti novo razsežnost v okviru boja proti kriminalu. Informacije, pridobljene s primerjavo podatkov, bi morale privesti do novih pristopov v preiskavah v državah članicah in tako imeti ključno vlogo pri pomoči organom kazenskega pregona v državah članicah. |
| --- | --- |

(13)

Primerjava čezmejnih podatkov bi morala odpreti novo razsežnost v okviru boja proti kriminalu. Informacije, pridobljene s primerjavo podatkov, bi morale privesti do novih pristopov v preiskavah v državah članicah in tako imeti ključno vlogo pri pomoči organom kazenskega pregona v državah članicah.

| (14) | Pravila bi morala temeljiti na nacionalnih podatkovnih zbirkah držav članic, povezanih v omrežje, in torej tvoriti enostaven in učinkovit pristop za boj proti čezmejnemu kriminalu. |
| --- | --- |

(14)

Pravila bi morala temeljiti na nacionalnih podatkovnih zbirkah držav članic, povezanih v omrežje, in torej tvoriti enostaven in učinkovit pristop za boj proti čezmejnemu kriminalu.

| (15) | Pod določenimi pogoji bi bilo treba državam članicam omogočiti zagotavljanje osebnih in neosebnih podatkov, da se izboljša izmenjava informacij v povezavi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo. |
| --- | --- |

(15)

Pod določenimi pogoji bi bilo treba državam članicam omogočiti zagotavljanje osebnih in neosebnih podatkov, da se izboljša izmenjava informacij v povezavi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo.

| (16) | Mednarodno sodelovanje, zlasti na področju boja proti čezmejnemu kriminalu, je treba dodatno izboljšati, zato bi moral ta sklep, poleg izboljšanja izmenjave informacij, omogočati med drugim tudi tesnejše sodelovanje med policijskimi organi, denimo s skupnimi varnostnimi operacijami (na primer, skupnimi patruljami) in s čezmejnim posredovanjem, če pride do ogrožanja življenja ali telesa. |
| --- | --- |

(16)

Mednarodno sodelovanje, zlasti na področju boja proti čezmejnemu kriminalu, je treba dodatno izboljšati, zato bi moral ta sklep, poleg izboljšanja izmenjave informacij, omogočati med drugim tudi tesnejše sodelovanje med policijskimi organi, denimo s skupnimi varnostnimi operacijami (na primer, skupnimi patruljami) in s čezmejnim posredovanjem, če pride do ogrožanja življenja ali telesa.

| (17) | Tesnejše policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah mora biti tesno povezano s spoštovanjem temeljnih pravic, zlasti pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov. To bi moralo biti zagotovljeno v tem sklepu s prirejeno posebno ureditvijo varstva podatkov, ki bi morala biti zasnovana tako, da se upošteva posebna narava izmenjave podatkov, ki jo ta sklep ureja. V posebnih določbah tega sklepa glede varstva podatkov se bi morala upoštevati zlasti posebna narava čezmejnega spletnega dostopa do podatkovnih zbirk. Države članice, ki upravljajo zbirko podatkov, predhodnega preverjanja ne morejo opraviti preko spletnega dostopa, zato ta sklep vsebuje vrsto ukrepov za zagotovitev naknadnega spremljanja. |
| --- | --- |

(17)

Tesnejše policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah mora biti tesno povezano s spoštovanjem temeljnih pravic, zlasti pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov. To bi moralo biti zagotovljeno v tem sklepu s prirejeno posebno ureditvijo varstva podatkov, ki bi morala biti zasnovana tako, da se upošteva posebna narava izmenjave podatkov, ki jo ta sklep ureja. V posebnih določbah tega sklepa glede varstva podatkov se bi morala upoštevati zlasti posebna narava čezmejnega spletnega dostopa do podatkovnih zbirk. Države članice, ki upravljajo zbirko podatkov, predhodnega preverjanja ne morejo opraviti preko spletnega dostopa, zato ta sklep vsebuje vrsto ukrepov za zagotovitev naknadnega spremljanja.

| (18) | Države članice se zavedajo pomena, ki ga ima ta sklep za varstvo pravic posameznikov, in tega, da mora država članica prosilka zagotoviti zadostne standarde varstva podatkov, kadar se ji priskrbijo osebni podatki iz druge države članice, zato bodo države članice poskrbele za učinkovito izvajanje vseh pravil, ki se v tem sklepu nanašajo na varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(18)

Države članice se zavedajo pomena, ki ga ima ta sklep za varstvo pravic posameznikov, in tega, da mora država članica prosilka zagotoviti zadostne standarde varstva podatkov, kadar se ji priskrbijo osebni podatki iz druge države članice, zato bodo države članice poskrbele za učinkovito izvajanje vseh pravil, ki se v tem sklepu nanašajo na varstvo podatkov.

| (19) | Zaradi čezmejne narave boja proti kriminalu in varnostnih vprašanj države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, ki je predmet obravnave, zlasti izboljšanja izmenjave informacij v Evropski uniji, in ker so države članice prisiljene, da se v teh zadevah zanašajo druga na drugo, se ti cilji lahko bolje dosežejo na ravni Evropske unije. Svet lahko zaradi tega sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe ES, na katerega se sklicuje člen 2 Pogodbe EU. Skladno z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ES ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(19)

Zaradi čezmejne narave boja proti kriminalu in varnostnih vprašanj države članice same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, ki je predmet obravnave, zlasti izboljšanja izmenjave informacij v Evropski uniji, in ker so države članice prisiljene, da se v teh zadevah zanašajo druga na drugo, se ti cilji lahko bolje dosežejo na ravni Evropske unije. Svet lahko zaradi tega sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe ES, na katerega se sklicuje člen 2 Pogodbe EU. Skladno z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ES ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

| (20) | Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so bila določena zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije — |
| --- | --- |

(20)

Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so bila določena zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije —

SKLENIL:

POGLAVJE 1

SPLOŠNI VIDIKI

Člen 1

Namen in področje uporabe

S tem sklepom nameravajo države članice pospešiti čezmejno sodelovanje v zadevah, ki jih zajema Naslov VI Pogodbe EU, zlasti izmenjavo informacij med organi, odgovornimi za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj. V ta namen ta sklep vsebuje pravila na naslednjih področjih:

| (a) | predpisi o pogojih in postopku za samodejni prenos profilov DNA, daktiloskopskih podatkov in nekaterih podatkov iz nacionalnih registrov vozil (poglavje 2); |
| --- | --- |

(a)

predpisi o pogojih in postopku za samodejni prenos profilov DNA, daktiloskopskih podatkov in nekaterih podatkov iz nacionalnih registrov vozil (poglavje 2);

| (b) | predpisi o pogojih za zagotavljanje podatkov v zvezi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo (poglavje 3); |
| --- | --- |

(b)

predpisi o pogojih za zagotavljanje podatkov v zvezi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo (poglavje 3);

| (c) | predpisi o pogojih za zagotavljanje informacij zaradi preprečevanja terorističnih kaznivih dejanj (poglavje 4); |
| --- | --- |

(c)

predpisi o pogojih za zagotavljanje informacij zaradi preprečevanja terorističnih kaznivih dejanj (poglavje 4);

| (d) | predpisi o pogojih in postopku za pospešitev sodelovanja mejne policije z različnimi ukrepi (poglavje 5). |
| --- | --- |

(d)

predpisi o pogojih in postopku za pospešitev sodelovanja mejne policije z različnimi ukrepi (poglavje 5).

POGLAVJE 2

SPLETNI DOSTOP IN NADALJNJI ZAHTEVKI

ODDELEK 1

Profili DNA

Člen 2

Vzpostavitev nacionalnih zbirk podatkov o preiskavah DNA

(1)   Države članice bodo zaradi preiskovanja kaznivih dejanj uvedle in vodile nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNA. Obdelava podatkov iz teh zbirk, po tem sklepu, poteka v skladu s tem sklepom, ob upoštevanju nacionalne zakonodaje, ki se uporablja za obdelavo.

(2)   Države članice za izvajanje tega sklepa zagotovijo razpoložljivost podatkovnih zapisov za nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNA v skladu s prvim stavkom odstavka 1. Ti podatkovni zapisi vsebujejo izključno profile DNA, ki so bili ugotovljeni iz nekodiranih delov DNA, in številko sklica. Podatkovni zapisi ne vsebujejo podatkov, ki omogočajo neposredno identifikacijo oseb. Podatkovni zapisi, ki jih ni mogoče pripisati nobeni osebi („neznani profili DNA“), so kot takšni razpoznavni.

(3)   Vsaka država članica obvesti generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNA, za katere se uporabljajo členi 2 do 6 ter o pogojih za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) v skladu s členom 33.

Člen 3

Avtomatizirano iskanje v profilih DNA

(1)   Države članice kontaktnim službam drugih držav članic iz člena 6 zaradi preiskovanja kaznivih dejanj dovolijo avtomatizirano iskanje v podatkovnih zapisih v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNA, s pravico, da opravijo avtomatsko primerjavo profilov DNA. To je dovoljeno samo v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke.

(2)   Če je bilo z avtomatiziranim iskanjem ugotovljeno ujemanje poslanega profila DNA s profili DNA v zbirki države članice prejemnice, je nacionalna kontaktna služba države članice prosilke elektronsko obveščena o podatkovnem zapisu, s katerim je bilo ugotovljeno ujemanje. Prav tako je elektronsko obveščena, če zadetka ni.

Člen 4

Avtomatska primerjava profilov DNA

(1)   Države članice v medsebojnem soglasju prek svojih kontaktnih služb zaradi preiskovanja kaznivih dejanj primerjajo svoje neznane profile DNA z vsemi profili DNA iz podatkovnih zapisov v drugih nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNA. Pošiljanje in primerjava profilov se opravita v elektronski obliki. Pošiljanje zaradi primerjave neznanih profilov DNA se opravi le, če je to v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke.

(2)   Če država članica pri primerjavi v skladu z odstavkom 1 ugotovi ujemanje poslanih profilov DNA s profili v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNA, kontaktni službi države članice prosilke nemudoma pošlje podatkovni zapis, v katerem je bilo ugotovljeno ujemanje.

Člen 5

Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij

Če se v postopku iz členov 3 in 4 ugotovi ujemanje profilov DNA, se pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij, povezanih z zadetki v podatkovnih zapisih, ravna po nacionalni zakonodaji in predpisih o pravni pomoči zaprošene države članice.

Člen 6

Nacionalne kontaktne službe in izvedbeni ukrepi

(1)   Za pošiljanje podatkov iz členov 3 in 4 vsaka država članica določi svojo nacionalno kontaktno službo. Pooblastila nacionalne kontaktne službe so določena z nacionalno zakonodajo, ki se zanjo uporablja.

(2)   Podrobnosti tehničnega oblikovanja postopkov iz členov 3 in 4 se določijo v izvedbenih ukrepih iz člena 34.

Člen 7

Pridobivanje celičnega materiala in pošiljanje profilov DNA

Če v okviru preiskovalnih ali kazenskih postopkov, ki potekajo, ni na razpolago profila DNA določene osebe, ki je na ozemlju zaprošene države članice, ta država članica zagotovi pravno pomoč, tako da pridobi in preišče celični material te osebe ter pridobljeni profil DNA pošlje, če:

| (a) | država članica prosilka sporoči, za kakšne namene je to potrebno, |
| --- | --- |

(a)

država članica prosilka sporoči, za kakšne namene je to potrebno,

| (b) | država članica prosilka predloži nalog za preiskavo ali sporočilo pristojnega organa, iz katerega v skladu z njeno nacionalno zakonodajo izhaja, da so izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala, če bi bila ta oseba na ozemlju države članice prosilke, in |
| --- | --- |

(b)

država članica prosilka predloži nalog za preiskavo ali sporočilo pristojnega organa, iz katerega v skladu z njeno nacionalno zakonodajo izhaja, da so izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala, če bi bila ta oseba na ozemlju države članice prosilke, in

| (c) | so po nacionalni zakonodaji zaprošene države članice izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala ter pogoji za pošiljanje pridobljenih profilov DNA. |
| --- | --- |

(c)

so po nacionalni zakonodaji zaprošene države članice izpolnjeni pogoji za pridobitev in preiskavo celičnega materiala ter pogoji za pošiljanje pridobljenih profilov DNA.

ODDELEK 2

Daktiloskopski podatki

Člen 8

Daktiloskopski podatki

Za izvajanje tega sklepa države članice zagotovijo podatkovne zapise za nacionalne sisteme za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, namenjene za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj. Ti podatkovni zapisi vsebujejo zgolj daktiloskopske podatke in številko sklica. Podatkovni zapisi ne smejo vsebovati podatkov, ki omogočajo neposredno identifikacijo oseb. Podatkovni zapisi, ki jih ni mogoče pripisati nobeni osebi („neznani daktiloskopski podatki“), morajo biti kot takšni razpoznavni.

Člen 9

Avtomatizirano iskanje daktiloskopskih podatkov

(1)   Države članice nacionalnim kontaktnim službam drugih držav članic v skladu s členom 11 zaradi preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj dovolijo avtomatizirano iskanje v podatkovnih zapisih v svojih nacionalnih sistemih za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, ki so bili vzpostavljeni v ta namen, s pravico, da opravijo avtomatsko primerjavo daktiloskopskih podatkov. To je dovoljeno samo v posameznih primerih in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke.

(2)   Dokončno potrditev ujemanja daktiloskopskih podatkov s podatkovnimi zapisi iz zbirke, ki jo upravlja zaprošena država članica, opravi kontaktna služba države članice prosilke na podlagi elektronsko poslanih podatkovnih zapisov, ki so potrebni za nedvoumno potrditev ujemanja.

Člen 10

Pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij

Če se v postopku iz člena 9 ugotovi ujemanje daktiloskopskih podatkov, se pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov in drugih informacij, povezanih s podatkovnimi zapisi, določi v skladu z nacionalno zakonodajo in predpisi o pravni pomoči zaprošene države članice.

Člen 11

Nacionalne kontaktne službe in izvedbeni ukrepi

(1)   Za namene pošiljanja podatkov v skladu s členom 9 vsaka država članica imenuje svojo nacionalno kontaktno službo. Pooblastila nacionalne kontaktne službe so določena z nacionalno zakonodajo, ki se zanjo uporablja.

(2)   Podrobnosti tehničnega oblikovanja postopka v skladu s členom 9 se določijo v izvedbenih ukrepih iz člena 34.

ODDELEK 3

Podatki iz registrov vozil

Člen 12

Avtomatizirano iskanje podatkov v registrih motornih vozil

(1)   Države članice kontaktnim službam drugih držav članic iz odstavka 2 zaradi preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pregona takih prekrškov, ki so v državi članici prosilki v pristojnosti sodišč ali državnih tožilstev, kot tudi zaradi ohranjanja javnega reda in varnosti, v posameznih primerih dovolijo avtomatizirano iskanje naslednjih podatkov v nacionalnih registrih motornih vozil:

| (a) | podatke o lastnikih ali imetnikih vozil in |
| --- | --- |

(a)

podatke o lastnikih ali imetnikih vozil in

| (b) | podatke o vozilih. |
| --- | --- |

(b)

podatke o vozilih.

Poizvedba je mogoča le z uporabo celotne številke šasije ali celotne registrske številke. Poizvedba je dovoljena le v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prosilke.

(2)   Za obravnavo zahtevkov iz odstavka 1 vsaka država članica imenuje svojo nacionalno kontaktno službo. Pooblastila nacionalnih kontaktnih služb so določena z nacionalno zakonodajo, ki se za njih uporablja. Podrobnosti tehničnega oblikovanja postopkov se določijo v izvedbenih ukrepih iz člena 34.

POGLAVJE 3

POMEMBNI DOGODKI

Člen 13

Pošiljanje informacij, ki ne vsebujejo osebnih podatkov

Za preprečevanje kaznivih dejanj in ohranjanje javnega reda in varnosti v povezavi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo, predvsem na področju športa ali ob zasedanjih Evropskega sveta, si države članice na zahtevo ali na lastno pobudo in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice pošiljateljice pošiljajo potrebne informacije, ki ne vsebujejo osebnih podatkov.

Člen 14

Pošiljanje osebnih podatkov

(1)   Za preprečevanje kaznivih dejanj in ohranjanje javnega reda in varnosti v povezavi z množičnimi prireditvami s čezmejno razsežnostjo, predvsem na področju športa ali ob zasedanjih Evropskega sveta, si države članice na zahtevo ali na lastno pobudo pošiljajo podatke o osebah, če pravnomočne obsodbe ali druga dejstva upravičujejo domnevo, da bodo te osebe na prireditvi storile kaznivo dejanje ali ogrozile javni red in varnost, če je tako pošiljanje po nacionalni zakonodaji države članice pošiljateljice dovoljeno.

(2)   Osebni podatki se smejo obravnavati le za namene iz odstavka 1 in za točno opisan dogodek, za katerega so bili ti podatki poslani. Poslane podatke je treba izbrisati takoj, ko je bil namen iz prejšnjega odstavka dosežen ali ga ni mogoče več doseči. V vsakem primeru je treba poslane podatke izbrisati najpozneje po enem letu.

Člen 15

Nacionalna kontaktna služba

Vsaka država članica določi nacionalno kontaktno službo za namene pošiljanja podatkov, kakor izhaja iz člena 13 in 14. Pooblastila nacionalne kontaktne službe so določena z nacionalno zakonodajo, ki se zanjo uporablja.

POGLAVJE 4

UKREPI ZA PREPREČEVANJE TERORISTIČNIH KAZNIVIH DEJANJ

Člen 16

Pošiljanje informacij za preprečevanje terorističnih kaznivih dejanj

(1)   Države članice lahko zaradi preprečevanja terorističnih kaznivih dejanj nacionalnim kontaktnim službam drugih držav članic iz odstavka 3 v skladu s svojo nacionalno zakonodajo v posameznih primerih tudi brez zaprosila pošiljajo osebne podatke in informacije iz odstavka 2, če je to potrebno, ker določene okoliščine upravičujejo domnevo, da bodo storjena kazniva dejanja iz členov 1 do 3 Okvirnega sklepa Sveta Evropske unije 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (3).

(2)   Podatki, ki se bodo poslali, vsebujejo ime, priimek, datum in kraj rojstva ter predstavitev okoliščin, na katerih temelji domneva iz odstavka 1.

(3)   Vsaka država članica imenuje nacionalno kontaktno službo za izmenjavo informacij z nacionalnimi kontaktnimi službami drugih držav članic. Pooblastila nacionalne kontaktne službe se določijo z nacionalno zakonodajo, ki se zanje uporablja.

(4)   Država članica, ki pošlje podatke, lahko v skladu z nacionalno zakonodajo določi za državo članico, ki podatke prejme, pogoje za uporabo teh podatkov in informacij. Ti pogoji so za državo članico, ki podatke prejme, zavezujoči.

POGLAVJE 5

DRUGE OBLIKE SODELOVANJA

Člen 17

Skupno ukrepanje

(1)   Za pospešitev policijskega sodelovanja lahko pristojni organi, ki jih imenujejo države članice, uvedejo skupne patrulje in druge skupne oblike ukrepanja za ohranjanje javnega reda in varnosti kot tudi za preprečevanje kaznivih dejanj, pri tem pa pri ukrepanju na ozemlju druge države članice sodelujejo uradniki ali drugi javni uslužbenci (v nadaljnjem besedilu „uradniki“), ki jih imenujejo države članice.

(2)   Vsaka država članica lahko kot država članica gostiteljica v skladu z nacionalno zakonodajo in s soglasjem države pošiljateljice podeli pooblastila za izvrševanje uradnikom drugih držav članic, ki sodelujejo pri skupnem ukrepanju, ali, če je to po pravu države članice gostiteljice dopustno, uradnikom drugih držav članic dovoli izvajanje njihovih izvršilnih pooblastil v skladu z zakonodajo države pošiljateljice. Izvršilna pooblastila se smejo pri tem izvajati le pod vodstvom in praviloma ob prisotnosti uradnikov države gostiteljice. Uradnike drugih držav članic pri tem zavezuje zakonodaja države članice gostiteljice. Država članica gostiteljica prevzame odgovornost za njihovo delovanje.

(3)   Za uradnike drugih držav članic, ki sodelujejo pri skupnem ukrepanju, veljajo navodila pristojne službe države gostiteljice.

(4)   Države članice predložijo izjave iz člena 33, v katerih določijo praktične vidike sodelovanja.

Člen 18

Pomoč pri množičnih prireditvah in težkih nesrečah

Pristojni organi držav članic si ob prizadevanju za preprečevanje kaznivih dejanj in ohranjanje javnega reda in varnosti v skladu s svojo nacionalno zakonodajo pomagajo pri množičnih prireditvah in podobnih pomembnih dogodkih ter težkih nesrečah, s tem da:

| (a) | se med seboj čim prej uradno obvestijo o tovrstnih dogodkih s čezmejnim vplivom in izmenjajo ustrezne informacije, |
| --- | --- |

(a)

se med seboj čim prej uradno obvestijo o tovrstnih dogodkih s čezmejnim vplivom in izmenjajo ustrezne informacije,

| (b) | v situacijah s čezmejnim vplivom sprejemajo in usklajujejo policijske ukrepe, ki so potrebni na njihovem ozemlju, |
| --- | --- |

(b)

v situacijah s čezmejnim vplivom sprejemajo in usklajujejo policijske ukrepe, ki so potrebni na njihovem ozemlju,

| (c) | na zahtevo države članice, na ozemlju katere se pojavi situacija, v skladu z možnostmi zagotovijo pomoč s pošiljanjem uradnikov, specialistov in svetovalcev ter razpoložljive opreme. |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo države članice, na ozemlju katere se pojavi situacija, v skladu z možnostmi zagotovijo pomoč s pošiljanjem uradnikov, specialistov in svetovalcev ter razpoložljive opreme.

Člen 19

Uporaba orožja, streliva in opreme

(1)   Uradniki države članice pošiljateljice, ki se v okviru skupnega ukrepanja zadržujejo na ozemlju druge države članice, lahko tam nosijo svoje nacionalne uniforme. Pri sebi lahko imajo orožje, strelivo in opremo, ki so dovoljeni v skladu z nacionalno zakonodajo države članice pošiljateljice. Država članica gostiteljica lahko uradnikom države članice pošiljateljice prepove nošenje določenega orožja, streliva ali opreme.

(2)   Države članice predložijo izjave iz člena 33, v katerih navedejo orožje, strelivo in opremo, ki smejo biti uporabljeni le v primeru zakonitega silobrana oziroma obrambe drugih oseb. Uradnik države članice gostiteljice, ki vodi zadevo, lahko v posameznih primerih v skladu z nacionalno zakonodajo dovoli uporabo orožja, streliva in opreme, ki presega v prvem stavku predvideno uporabo. Pri uporabi orožja, streliva in opreme se je treba ravnati po zakonodaji države članice gostiteljice. Pristojni organi se obveščajo o dovoljenem orožju, strelivu in opremi ter pogojih za njihovo uporabo.

(3)   Če uradniki ene države članice pri ukrepanju na podlagi tega sklepa na ozemlju druge države članice uporabijo vozila, zanje veljajo isti cestnoprometni predpisi kot za uradnike države članice gostiteljice, vključno s predpisi o uveljavljanju posebnih pravic in pravic poti.

(4)   Države članice predložijo izjave iz člena 33, v katerih določijo praktične vidike uporabe orožja, streliva in opreme.

Člen 20

Zaščita in podpora

Države članice uradnikom, ki jih je poslala druga država članica, pri njihovem opravljanju dela zagotovijo enako zaščito in podporo kot svojim uradnikom.

Člen 21

Splošna pravila o civilni odgovornosti

(1)   Če uradniki države članice delujejo v drugi državi članici, je njihova država članica odgovorna za kakršno koli škodo, ki jo povzročijo med delovanjem, v skladu z zakonodajo države članice, na ozemlju katere delujejo.

(2)   Država članica, na ozemlju katere je bila povzročena škoda iz odstavka 1, škodo poravna pod pogoji, ki veljajo za škodo, ki jo povzročijo njeni uradniki.

(3)   Država članica, katere uradniki povzročijo škodo kateri koli osebi na ozemlju druge države članice, tej državi članici v celoti povrne zneske, ki jih je ta izplačala oškodovancem ali osebam, ki so upravičene do odškodnine namesto njih.

(4)   Brez poseganja v uresničevanje pravic države članice do tretjih oseb in z odstopanjem od odstavka 3 države članice v primeru iz odstavka 1 od drugih držav članic ne zahtevajo povračila škode, ki so jo utrpele.

Člen 22

Kazenska odgovornost

Uradniki, ki v skladu s tem sklepom delujejo na ozemlju druge države članice, imajo v zvezi s kaznivimi dejanji, ki jih storijo ali so storjena njim, isti položaj kot uradniki države članice gostiteljice, razen če ni v drugem sporazumu, ki je za zadevne države članice zavezujoč, dogovorjeno drugače.

Člen 23

Službena razmerja

Za uradnike, ki v skladu s tem sklepom delujejo na ozemlju druge države članice, veljajo delovno-pravni predpisi, ki se uporabljajo v njihovi državi članici, zlasti kar zadeva disciplinska pravila.

POGLAVJE 6

SPLOŠNE DOLOČBE O VARSTVU PODATKOV

Člen 24

Opredelitev pojmov in področje uporabe

(1)   V tem poglavju:

| (a) | „obdelava osebnih podatkov “pomeni kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki, z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot so zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem podatkov, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje, kombiniranje, zamrznitev, izbris ali uničenje podatkov. Obdelava v smislu tega sklepa vključuje tudi obvestilo ali neki zadetek obstaja ali ne; |
| --- | --- |

(a)

„obdelava osebnih podatkov “pomeni kakršen koli postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki, z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot so zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem podatkov, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje, kombiniranje, zamrznitev, izbris ali uničenje podatkov. Obdelava v smislu tega sklepa vključuje tudi obvestilo ali neki zadetek obstaja ali ne;

| (b) | „postopek avtomatiziranega iskanja “pomeni neposreden dostop do avtomatiziranih podatkovnih zbirk drugega organa, kjer je odziv na postopek iskanja popolnoma avtomatiziran; |
| --- | --- |

(b)

„postopek avtomatiziranega iskanja “pomeni neposreden dostop do avtomatiziranih podatkovnih zbirk drugega organa, kjer je odziv na postopek iskanja popolnoma avtomatiziran;

| (c) | „navajanje “pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov brez omejevanja njihove obdelave v prihodnosti; |
| --- | --- |

(c)

„navajanje “pomeni označevanje shranjenih osebnih podatkov brez omejevanja njihove obdelave v prihodnosti;

| (d) | „zamrznitev “pomeni zamrznitev shranjenih osebnih podatkov zaradi omejevanja njihove obdelave v prihodnosti. |
| --- | --- |

(d)

„zamrznitev “pomeni zamrznitev shranjenih osebnih podatkov zaradi omejevanja njihove obdelave v prihodnosti.

(2)   Naslednje določbe se uporabljajo za podatke, ki so oziroma so bili zagotovljeni v skladu s tem sklepom, razen če ni v prejšnjih poglavjih določeno drugače.

Člen 25

Raven varstva podatkov

(1)   V zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ki so oziroma so bili zagotovljeni v skladu s tem sklepom, vsaka država članica v svoji nacionalni zakonodaji zagotovi raven varstva osebnih podatkov, ki je vsaj enaka tisti, ki izhaja iz Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981 in njenega dodatnega protokola z dne 8. novembra 2001, pri tem pa upošteva Priporočilo Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam št. R (87) 15 z dne 17. septembra 1987 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju, tudi če podatki niso avtomatsko obdelani.

(2)   Osebni podatki iz tega sklepa se ne smejo pošiljati, dokler se v nacionalni zakonodaji ozemelj držav članic, ki so vključene v takšno pošiljanje, ne začnejo izvajati določbe iz tega poglavja. O izpolnjevanju pogojev odloča Svet soglasno.

(3)   Odstavek 2 se ne uporablja za države članice, v katerih se je pošiljanje osebnih podatkov, kot je predvideno v tem sklepu, že začelo v skladu s Pogodbo z dne 27. maja 2005 med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o pospešitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakoniti migraciji („Prümska pogodba“).

Člen 26

Namen

(1)   Država članica, ki osebne podatke prejme, jih sme obdelovati izključno za namene, za katere so bili podatki v skladu s tem sklepom zagotovljeni. Obdelava v druge namene se dovoli samo s predhodnim pooblastilom države članice, ki upravlja zbirko podatkov, pri čemer se upošteva samo nacionalna zakonodaja države članice prejemnice. Dovoljenje se lahko podeli, če nacionalna zakonodaja države članice, ki upravlja zbirko podatkov, dovoljuje tako obdelavo v druge namene.

(2)   Država članica, ki prejme podatke, ki so bili poslani v skladu s členi 3, 4 in 9, sme te podatke obdelovati izključno za:

| (a) | ugotovitev, ali se primerjani profili DNA ali daktiloskopski podatki ujemajo; |
| --- | --- |

(a)

ugotovitev, ali se primerjani profili DNA ali daktiloskopski podatki ujemajo;

| (b) | pripravo in predložitev policijske prošnje ali sodnega zaprosila za pravno pomoč v skladu z nacionalno zakonodajo, če se ti podatki ujemajo; |
| --- | --- |

(b)

pripravo in predložitev policijske prošnje ali sodnega zaprosila za pravno pomoč v skladu z nacionalno zakonodajo, če se ti podatki ujemajo;

| (c) | evidentiranje v smislu člena 30. |
| --- | --- |

(c)

evidentiranje v smislu člena 30.

Država članica, ki upravlja zbirko podatkov, sme podatke, ki so ji bili poslani v skladu s členi 3, 4 in 9, obdelovati le, če je to potrebno za primerjavo, elektronski odgovor na poizvedbo ali za evidentiranje v skladu s členom 31. Po končani primerjavi podatkov ali elektronskem odgovoru na poizvedbo se zagotovljeni podatki takoj izbrišejo, razen če je nadaljnja obdelava potrebna za namene, ki so navedeni v točki 2 in 3 prejšnjega pododstavka.

(3)   Država članica, ki upravlja zbirko podatkov, sme podatke, ki so bili poslani v skladu s členom 12 uporabiti le, če je to potrebno za elektronski odgovor na poizvedbo ali za evidentiranje v skladu s členom 30. Po elektronskem odgovoru na poizvedbo se zagotovljeni podatki takoj izbrišejo, razen če niso potrebni za nadaljnjo obdelavo za evidentiranje v skladu s členom 30. Država članica, ki prejme podatke, jih sme uporabljati le za postopek, zaradi katerega je bila opravljena poizvedba.

Člen 27

Pristojni organi

Poslane osebne podatke smejo obdelovati izključno organi in sodišča, ki so pristojni za opravljanje nalog za namene iz člena 26. Zlasti je posredovanje podatkov drugim subjektom dovoljeno le po predhodni privolitvi države članice, ki podatke pošilja, in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice prejemnice.

Člen 28

Pravilnost, aktualnost in rok hrambe podatkov

(1)   Države članice morajo zagotoviti pravilnost in aktualnost osebnih podatkov. Če se na podlagi sporočila osebe, na katero se ti podatki nanašajo, ali kako drugače izkaže, da so bili poslani nepravilni podatki ali podatki, ki se ne bi smeli poslati, se to nemudoma sporoči državi članici prejemnici oziroma državam članicam prejemnicam. Te morajo podatke popraviti ali izbrisati. Sicer pa je treba poslane osebne podatke popraviti takoj, ko se ugotovi njihova nepravilnost. Če služba, ki podatke prejme, utemeljeno domneva, da so poslani podatki nepravilni ali da jih je treba zbrisati, o tem nemudoma obvesti organ, ki je podatke poslal.

(2)   Podatke, katerih pravilnosti oseba, na katero se ti podatki nanašajo, oporeka in katerih pravilnosti ali nepravilnosti ni mogoče ugotoviti, je treba v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic na zahtevo te osebe označiti. Označitev se sme v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic razveljaviti le s privolitvijo osebe, na katero se ti podatki nanašajo, ali na podlagi odločbe pristojnega sodišča ali neodvisne službe, ki je pristojna za nadzor nad varstvom podatkov.

(3)   Poslane osebne podatke je treba izbrisati, če jih ne bi smeli poslati ali prejeti. Zakonito poslane in prejete podatke je treba izbrisati:

| (a) | če niso oziroma niso več potrebni za namen, za katerega so bili poslani; če so bili osebni podatki poslani brez zaprosila, služba, ki jih je prejela, nemudoma preveri, ali so potrebni za namene, za katere so bili poslani; |
| --- | --- |

(a)

če niso oziroma niso več potrebni za namen, za katerega so bili poslani; če so bili osebni podatki poslani brez zaprosila, služba, ki jih je prejela, nemudoma preveri, ali so potrebni za namene, za katere so bili poslani;

| (b) | po preteku najdaljšega roka za hrambo podatkov po nacionalni zakonodaji države članice pošiljateljice, če je služba, ki podatke pošilja, ob pošiljanju podatkov na te roke opozorila službo, ki podatke prejme. |
| --- | --- |

(b)

po preteku najdaljšega roka za hrambo podatkov po nacionalni zakonodaji države članice pošiljateljice, če je služba, ki podatke pošilja, ob pošiljanju podatkov na te roke opozorila službo, ki podatke prejme.

Namesto izbrisa se podatki blokirajo v skladu z nacionalno zakonodajo, če obstaja razlog za domnevo, da bi z izbrisom škodovali interesu osebe, na katero se ti podatki nanašajo. Blokirani podatki se smejo poslati ali uporabljati le za namene, zaradi katerih niso bili izbrisani.

Člen 29

Tehnični in organizacijski ukrepi za zagotavljanje varstva podatkov in njihove zaščite

(1)   Službe, ki osebne podatke pošiljajo in prejemajo, jih morajo učinkovito varovati pred naključnim ali nepooblaščenim uničenjem, naključno izgubo, nepooblaščenim dostopom, nepooblaščeno ali naključno spremembo in nepooblaščeno objavo.

(2)   Posebne tehnične podrobnosti postopka avtomatiziranega iskanja se določijo v izvedbenih ukrepih iz člena 34, ki zagotavljajo, da:

| (a) | se sprejmejo najsodobnejši tehnični ukrepi za zagotavljanje varstva podatkov in njihove zaščite, zlasti zaupnosti in celovitosti podatkov; |
| --- | --- |

(a)

se sprejmejo najsodobnejši tehnični ukrepi za zagotavljanje varstva podatkov in njihove zaščite, zlasti zaupnosti in celovitosti podatkov;

| (b) | se pri uporabi javno dostopnih omrežij uporabljajo postopki kodiranja in izdaje dovoljenj, ki jih potrdijo za to pristojne službe, in |
| --- | --- |

(b)

se pri uporabi javno dostopnih omrežij uporabljajo postopki kodiranja in izdaje dovoljenj, ki jih potrdijo za to pristojne službe, in

| (c) | se lahko preveri dopustnost vpogledov v skladu s členom 30(2), (4) in (5). |
| --- | --- |

(c)

se lahko preveri dopustnost vpogledov v skladu s členom 30(2), (4) in (5).

Člen 30

Beleženje in evidentiranje, posebni predpisi za avtomatsko in neavtomatsko pošiljanje

(1)   Vsaka država članica zagotavlja, da služba, ki prejme podatke, in služba, ki upravlja zbirko podatkov, zaradi preverjanja dopustnosti pošiljanja zabeležita vsako neavtomatsko pošiljanje in vsak neavtomatski prejem osebnih podatkov. Zabeležijo se naslednji podatki:

| (a) | razlog pošiljanja, |
| --- | --- |

(a)

razlog pošiljanja,

| (b) | poslani podatki, |
| --- | --- |

(b)

poslani podatki,

| (c) | datum pošiljanja in |
| --- | --- |

(c)

datum pošiljanja in

| (d) | ime ali številko sklica na službo, ki prejme podatke, in službo, ki upravlja zbirko podatkov. |
| --- | --- |

(d)

ime ali številko sklica na službo, ki prejme podatke, in službo, ki upravlja zbirko podatkov.

(2)   Za avtomatizirano iskanje podatkov na podlagi členov 3, 9 in 12 ter avtomatsko primerjavo v skladu s členom 4 se uporablja naslednje:

| (a) | Avtomatizirana iskanja ali primerjave lahko opravljajo le posebej pooblaščeni uradniki nacionalnih kontaktnih služb. Na zahtevo se nadzornim organom iz odstavka 5 in drugim državam članicam da na razpolago seznam uradnikov, ki so pooblaščeni za avtomatizirana iskanja ali avtomatske primerjave. |
| --- | --- |

(a)

Avtomatizirana iskanja ali primerjave lahko opravljajo le posebej pooblaščeni uradniki nacionalnih kontaktnih služb. Na zahtevo se nadzornim organom iz odstavka 5 in drugim državam članicam da na razpolago seznam uradnikov, ki so pooblaščeni za avtomatizirana iskanja ali avtomatske primerjave.

| (b) | Vsaka država članica zagotovi, da služba, ki prejme podatke, in služba, ki upravlja zbirko podatkov, vsako pošiljanje in vsak prejem osebnih podatkov evidentirata, vključno z uradnim obvestilom, ali nek zadetek obstaja ali ne. Evidentirajo se naslednji podatki:






  (i) | poslani podatki, |
| --- | --- | --- |

(b)

Vsaka država članica zagotovi, da služba, ki prejme podatke, in služba, ki upravlja zbirko podatkov, vsako pošiljanje in vsak prejem osebnih podatkov evidentirata, vključno z uradnim obvestilom, ali nek zadetek obstaja ali ne. Evidentirajo se naslednji podatki:

(i)

poslani podatki,

| (ii) | datum in točen čas pošiljanja in |
| --- | --- |

(ii)

datum in točen čas pošiljanja in

| (iii) | ime ali številka sklica na službo, ki prejme podatke, in službo, ki upravlja zbirko podatkov. |
| --- | --- |

(iii)

ime ali številka sklica na službo, ki prejme podatke, in službo, ki upravlja zbirko podatkov.

Služba, ki prejme podatke, poleg tega zabeleži še razlog poizvedovanja ali pošiljanja, identifikacijsko oznako uradnika, ki je opravil iskanje, in uradnika, ki je dal nalog za poizvedovanje ali pošiljanje.

(3)   Služba, ki evidentira podatke, evidentirane podatke na zahtevo takoj sporoči službam, pristojnim za nadzor nad varstvom podatkov zadevne države članice, najpozneje pa v štirih tednih od prejema zahteve. Evidentirani podatki se smejo uporabiti izključno za:

| (a) | nadzor nad varstvom podatkov, |
| --- | --- |

(a)

nadzor nad varstvom podatkov,

| (b) | zagotavljanje zaščite podatkov. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje zaščite podatkov.

(4)   Evidentirani podatki se varujejo z ustreznimi ukrepi proti zlorabi in drugim oblikam neprimerne uporabe ter se hranijo dve leti. Po preteku roka hrambe se evidentirani podatki nemudoma izbrišejo.

(5)   Za pravni nadzor nad pošiljanjem ali prejemanjem osebnih podatkov so pristojni neodvisni organi za varstvo podatkov posameznih državah članicah. V skladu z nacionalno zakonodajo lahko vsak posameznik od teh služb zahteva, da preverijo zakonitost obdelave njegovih osebnih podatkov. Te službe in službe, pristojne za evidentiranje, tudi ne glede na take zahtevke opravljajo naključna preverjanja glede zakonitosti pošiljanja na podlagi dokumentacije, na kateri temelji poizvedba.

Zaradi nadzora neodvisni organi za varstvo podatkov izsledke teh preverjanj hranijo 18 mesecev. Po preteku tega roka se takoj izbrišejo. Neodvisni organ za varstvo podatkov druge države članice lahko vsako službo, pristojno za nadzor nad varstvom podatkov, zaprosi za izvajanje pooblastil v skladu z nacionalno zakonodajo. Neodvisni organi za varstvo podatkov držav članic izvajajo naloge nadzora, ki so potrebne za medsebojno sodelovanje, zlasti z izmenjavo ciljnih informacij.

Člen 31

Pravice oseb, na katere se podatki nanašajo, do informacij in odškodnine

(1)   Osebi, na katero se podatki nanašajo, se na njeno zahtevo ob upoštevanju nacionalne zakonodaje in ob dokazilu njene identitete v skladu z nacionalno zakonodajo brez pretiranih stroškov, v splošno razumljivi obliki in brez pretiranega zavlačevanja dajo informacije o njenih obdelanih osebnih podatkih kot tudi o njihovem izvoru, prejemniku ali kategoriji prejemnikov, predvidenem namenu obdelave in pravni podlagi za obdelavo. Poleg tega ima oseba, na katero se podatki nanašajo, pravico do popravka nepravilnih podatkov in izbrisa nezakonito obdelanih podatkov. Države članice poleg tega zagotovijo, da lahko oseba, na katero se podatki nanašajo, v primeru kršitve njenih pravic do varstva podatkov, vloži dejansko pritožbo na neodvisnem sodišču na podlagi člena 6(1) Evropske konvencije o človekovih pravicah ali pri neodvisnem nadzornem organu iz člena 28 Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) in da se ji da možnost zahtevati odškodnino ali pridobiti drugo obliko pravne odškodnine. Podrobna pravila za postopek za uveljavitev teh pravic in razlogi za omejitev pravice dostopa do informacij se urejajo z ustreznimi nacionalnimi zakonskimi določbami države članice, v kateri oseba uveljavlja svoje pravice.

(2)   Če je služba ene države članice poslala osebne podatke na podlagi tega sklepa, se služba druge države članice, ki je podatke prejela, svoji odgovornosti do oškodovanca v skladu z nacionalno zakonodajo ne more izogniti s sklicevanjem na nepravilnost poslanih podatkov. Če se službi, ki podatke prejme, naloži odškodnina zaradi škode, ki je nastala zaradi njene uporabe nepravilnih prenesenih podatkov, služba, ki je podatke poslala, službi prejemnici poravna celoten znesek izplačane odškodnine.

Člen 32

Informacije na zaprosilo držav članic

Država članica, ki podatke prejme, obvesti državo članico, ki je podatke poslala, o obdelavi poslanih podatkov in pridobljenem rezultatu.

POGLAVJE 7

IZVEDBENE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 33

Izjave

(1)   Za namene izvajanje tega sklepa vsaka država članica generalnemu sekretariatu Sveta ob predložitvi besedila določb, s katerimi v skladu s členom 37(2) v nacionalno zakonodajo prenese obveznosti, ki ji jih nalaga ta sklep, predloži izjave.

(2)   Izjave, predložene v skladu z odstavkom 1, se lahko kadar koli spremenijo z izjavami, predloženimi generalnemu sekretariatu Sveta. Generalni sekretariat Sveta prejete izjave posreduje državam članicam in Komisiji.

Člen 34

Izvedbeni ukrepi

Svet sprejme ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa na ravni Unije v skladu s postopkom, določenim v drugem stavku člena 34(2)(c) Pogodbe EU.

Člen 35

Stroški

Vsaka država članica sama krije operativne stroške, ki jih imajo njeni organi v zvezi z izvajanjem tega sklepa. V posebnih primerih se lahko države članice dogovorijo drugače.

Člen 36

Razmerje do drugih pravnih instrumentov

(1)   Države članice lahko še naprej uporabljajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore, ki zadevajo področje uporabe tega sklepa in so veljavni na dan njegovega sprejetja, v kolikor ti sporazumi ali dogovori omogočajo razširitev ali poglobitev ciljev tega sklepa. Za zadevne države članice se namesto določb Prümske pogodbe s področja uporabe tega sklepa uporabljajo ustrezne določbe tega sklepa. Členi ali deli členov Prümske pogodbe, v zvezi s katerimi v tem sklepu niso bile oblikovane določbe, ki bi se uporabljale namesto Prümske pogodbe, se še naprej uporabljajo med pogodbenicami Prümske pogodbe.

(2)   Države članice lahko sklepajo ali sprejemajo dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore, ki zadevajo področje uporabe tega sklepa, po začetku njegove veljavnosti, v kolikor ti sporazumi ali dogovori omogočajo razširitev ali poglobitev ciljev tega sklepa.

(3)   Sporazumi in dogovori iz odstavkov 1 in 2 ne smejo vplivati na odnose z državami članicami, ki v njih ne sodelujejo.

(4)   Države članice v [... letih] po začetku učinkovanja tega sklepa obvestijo Svet in Komisijo o obstoječih sporazumih ali dogovorih v smislu odstavka 1, ki jih želijo še naprej uporabljati.

(5)   Države članice obvestijo Svet in Komisijo o vseh novih sporazumih ali dogovorih v smislu odstavka 2 v treh mesecih po njihovem podpisu, oziroma v primeru pravnih instrumentov, ki so že bili podpisani pred sprejetjem tega sklepa, v treh mesecih po začetku njihove veljavnosti.

(6)   Ta sklep ne vpliva na dvostranske ali večstranske sporazume ali dogovore med državami članicami in tretjimi državami.

Člen 37

Izvajanje

(1)   Države članice v (... letih) po začetku učinkovanja tega sklepa sprejmejo ustrezne ukrepe, potrebne za uskladitev z določbami tega sklepa.

(2)   Države članice predložijo generalnemu sekretariatu Sveta in Komisiji besedilo določb, s katerimi v nacionalno zakonodajo prenašajo obveznosti, ki jim jih nalaga ta sklep. Pri tem lahko vsaka država članica navede, da bo ta sklep takoj uporabljala v odnosih s tistimi državami članicami, ki podajo enako izjavo.

(3)   Komisija na podlagi teh in drugih informacij, ki jih na zahtevo dajo na voljo države članice, Svetu [najpozneje tri leta po začetku učinkovanja] predloži poročilo o izvajanju tega sklepa in predloge za morebiten nadaljnji razvoj.

Člen 38

Uporaba

Ta sklep začne učinkovati (... dni) po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, ...

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne ... (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 386, 29.12. 2006, str. 89.

2

(3)  UL L 164, 22.6. 2002, str. 3.

3

(4)  UL L 281, 23.11. 1995, str. 31.

4

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/46

---

Menjalni tečaji eura (1)

27. marca 2007

(2007/C 71/14)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3347 |
| JPY | japonski jen | 157,91 |
| DKK | danska krona | 7,4504 |
| GBP | funt šterling | 0,67900 |
| SEK | švedska krona | 9,3182 |
| CHF | švicarski frank | 1,6211 |
| ISK | islandska krona | 88,28 |
| NOK | norveška krona | 8,1270 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5805 |
| CZK | češka krona | 27,986 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 247,56 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7097 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8705 |
| RON | romunski leu | 3,3618 |
| SKK | slovaška krona | 33,591 |
| TRY | turška lira | 1,8538 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6490 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5429 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,4288 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8579 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0242 |
| KRW | južnokorejski won | 1 255,62 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,6829 |
| CNY | kitajski juan | 10,3218 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3765 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 173,13 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6054 |
| PHP | filipinski peso | 64,079 |
| RUB | ruski rubelj | 34,6960 |
| THB | tajski bat | 43,200 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3347

JPY

japonski jen

157,91

DKK

danska krona

7,4504

GBP

funt šterling

0,67900

SEK

švedska krona

9,3182

CHF

švicarski frank

1,6211

ISK

islandska krona

88,28

NOK

norveška krona

8,1270

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5805

CZK

češka krona

27,986

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

247,56

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7097

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8705

RON

romunski leu

3,3618

SKK

slovaška krona

33,591

TRY

turška lira

1,8538

AUD

avstralski dolar

1,6490

CAD

kanadski dolar

1,5429

HKD

hongkonški dolar

10,4288

NZD

novozelandski dolar

1,8579

SGD

singapurski dolar

2,0242

KRW

južnokorejski won

1 255,62

ZAR

južnoafriški rand

9,6829

CNY

kitajski juan

10,3218

HRK

hrvaška kuna

7,3765

IDR

indonezijska rupija

12 173,13

MYR

malezijski ringit

4,6054

PHP

filipinski peso

64,079

RUB

ruski rubelj

34,6960

THB

tajski bat

43,200

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/47

---

Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/15)

| Št. pomoči | XT 8/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Kärnten |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI) |
| Pravna podlaga | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 8,3 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(7) Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 18.1.2007 |
| Trajanje | 30.6.2008 |
| Cilj | Splošno usposabljanje |
| Posebno usposabljanje |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Št. pomoči

XT 8/07

Država članica

Avstrija

Regija

Kärnten

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI)

Pravna podlaga

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 8,3 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(7) Uredbe

Datum začetka izvajanja

18.1.2007

Trajanje

30.6.2008

Cilj

Splošno usposabljanje

Posebno usposabljanje

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Št. pomoči | XT 9/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Kärnten |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung |
| Pravna podlaga | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 3,17 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(7) Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 18.1.2007 |
| Trajanje | 30.6.2008 |
| Cilj | Splošno usposabljanje |
| Posebno usposabljanje |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Št. pomoči

XT 9/07

Država članica

Avstrija

Regija

Kärnten

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung

Pravna podlaga

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 3,17 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(7) Uredbe

Datum začetka izvajanja

18.1.2007

Trajanje

30.6.2008

Cilj

Splošno usposabljanje

Posebno usposabljanje

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Št. pomoči | XT 17/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | Steiermark |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):






  — | Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) |

Št. pomoči

XT 17/07

Država članica

Avstrija

Regija

Steiermark

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):

—

Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU)

| — | Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken

| — | Aktionsprogramm Triality |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Triality

Pravna podlaga

Steiermärkisches Wirtschaftsförderungsgesetz LGBL. Nr. 14/2002 in der geltenden Fassung:

Allgemeine Rahmenrichtlinie für die Gewährung von Förderungen nach dem Steiermärkischen Wirtschaftsförderungsgesetz (Beschluss der Steiermärkischen Landesregierung vom 15.5.2000, GZ LBDWIP 13 Fo 7-00/46

Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 8 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(7) Uredbe

Datum začetka izvajanja

31.1.2007

Trajanje

30.6.2008

Cilj

Splošno usposabljanje, posebno usposabljanje

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo, druge predelovalne dejavnosti, vse storitve, druge prevozne storitve, finančne storitve, druge storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H. |
| --- |
| Nikolaiplatz 2 |
| A-8020 Graz |
| annemarie.goetschl@sfg.at |
| erich.steiner@sfg.at |
| (34-316) 70 93-114 bzw. DW 115 |

Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H.

Nikolaiplatz 2

A-8020 Graz

annemarie.goetschl@sfg.at

erich.steiner@sfg.at

(34-316) 70 93-114 bzw. DW 115

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/49

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/16)

| Št. pomoči | XS 4/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Terytorium całego kraju |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1) |
| Pravna podlaga | Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)
  Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 174,8 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 15.11.2006 |
| Trajanje | 30.6.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości |
| ul. Pańska 81/83 |
| PL-00-834 Warszawa |

Št. pomoči

XS 4/07

Država članica

Poljska

Regija

Terytorium całego kraju

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1)

Pravna podlaga

Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)

Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 174,8 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

15.11.2006

Trajanje

30.6.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości

ul. Pańska 81/83

PL-00-834 Warszawa

| Št. pomoči | XS 7/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Italija |
| Regija | Toscana |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali» |
| Pravna podlaga | Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004
  Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005
  Decreto n. 5273 del 27.10.2006 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 25 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.12.2006 |
| Trajanje | 30.6.2007 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vse predelovalne dejavnosti, druge storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione Toscana |
| Via di Novoli, 26 |
| I-50127 Firenze |

Št. pomoči

XS 7/07

Država članica

Italija

Regija

Toscana

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali»

Pravna podlaga

Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004

Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005

Decreto n. 5273 del 27.10.2006

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 25 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.12.2006

Trajanje

30.6.2007

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vse predelovalne dejavnosti, druge storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione Toscana

Via di Novoli, 26

I-50127 Firenze

| Št. pomoči | XS 10/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Italija |
| Regija | Regione Liguria |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale |
| Pravna podlaga | Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,6 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 2.1.2007 |
| Trajanje | 30.6.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione Liguria |
| Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato |
| Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione |
| Via Fieschi 15 |
| I-16121 Genova |

Št. pomoči

XS 10/07

Država članica

Italija

Regija

Regione Liguria

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale

Pravna podlaga

Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,6 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

2.1.2007

Trajanje

30.6.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione Liguria

Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato

Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione

Via Fieschi 15

I-16121 Genova

| Št. pomoči | XS 16/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | NUTS II Region Steiermark |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 |
| Pravna podlaga | Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 1,8 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 30.6.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung |
| Radetzkystraße 3 |
| A-8010 Graz |

Št. pomoči

XS 16/07

Država članica

Avstrija

Regija

NUTS II Region Steiermark

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013

Pravna podlaga

Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 1,8 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

30.6.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung

Radetzkystraße 3

A-8010 Graz

| Št. pomoči | XS 18/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Regija | Castilla y León |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal |
| Pravna podlaga | Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.
  Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012). |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,5 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 22.11.2006 |
| Trajanje | 31.12.2007 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Druga predelovalne dejavnosti (gozdarstvo) |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Consejería de Medio Ambiente |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

Št. pomoči

XS 18/07

Država članica

Španija

Regija

Castilla y León

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal

Pravna podlaga

Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.

Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012).

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,5 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

22.11.2006

Trajanje

31.12.2007

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Druga predelovalne dejavnosti (gozdarstvo)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Consejería de Medio Ambiente

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| Št. pomoči | XS 20/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Italija |
| Regija | Regione Veneto |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329 |
| Pravna podlaga | Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 4 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6), členom 5 in členom 6 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 30.6.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Regione Veneto |
| Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria |
| Corso del Popolo, 14 |
| I–30172 Venezia-Mestre |
| Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08 |
| e-mail: dir.industria@regione.veneto.it |

Št. pomoči

XS 20/07

Država članica

Italija

Regija

Regione Veneto

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329

Pravna podlaga

Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 4 mio. EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6), členom 5 in členom 6 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

30.6.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Regione Veneto

Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria

Corso del Popolo, 14

I–30172 Venezia-Mestre

Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08

e-mail: dir.industria@regione.veneto.it

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/53

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/17)

| Št. pomoči | XS 189/06 |
| --- | --- |
| Država članica | Danska |
| Regija | NUTSIII-Kode: 007, Bornholm |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Bornholms Erhvervsfond |
| Pravna podlaga | Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972
  Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,0398 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | — |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bornholms Erhvervsfond |
| Ullasvej 15 |
| DK-3700 Rønne |
| (45) 56 95 73 00 |
| info@bect.dk |
| http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html |

Št. pomoči

XS 189/06

Država članica

Danska

Regija

NUTSIII-Kode: 007, Bornholm

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Bornholms Erhvervsfond

Pravna podlaga

Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972

Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,0398 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

—

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bornholms Erhvervsfond

Ullasvej 15

DK-3700 Rønne

(45) 56 95 73 00

info@bect.dk

http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html

| Št. pomoči | XS 67/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka |
| Regija | Česká republika |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE |
| Pravna podlaga | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 7,64 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.3.2007 |
| Trajanje | 31.12.2007 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s. |
| Jeruzalémská 4 |
| CZ-110 00 Praha 1 |

Št. pomoči

XS 67/07

Država članica

Češka

Regija

Česká republika

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE

Pravna podlaga

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 7,64 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.3.2007

Trajanje

31.12.2007

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s.

Jeruzalémská 4

CZ-110 00 Praha 1

| Št. pomoči | XS 68/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka |
| Regija | Česká republika |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN |
| Pravna podlaga | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,36 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 2.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2007 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Št. pomoči

XS 68/07

Država članica

Češka

Regija

Česká republika

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN

Pravna podlaga

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,36 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

2.1.2007

Trajanje

31.12.2007

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Št. pomoči | XS 69/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka |
| Regija | Česká republika |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE |
| Pravna podlaga | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,36 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 2.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2007 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Št. pomoči

XS 69/07

Država članica

Češka

Regija

Česká republika

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE

Pravna podlaga

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,36 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

2.1.2007

Trajanje

31.12.2007

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Št. pomoči | XS 70/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka |
| Regija | Česká republika |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací |
| Pravna podlaga | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,182 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 2.1.2007 |
| Trajanje | 15.12.2007 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Št. pomoči

XS 70/07

Država članica

Češka

Regija

Česká republika

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací

Pravna podlaga

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,182 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

2.1.2007

Trajanje

15.12.2007

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Št. pomoči | XS 80/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | Nyugat-Dunántúl |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja |
| Pravna podlaga | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 0,8 milijona HUF; skupni znesek načrtovane pomoči: — |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 9.2.2007 |
| Trajanje | 30.6.2008 |
| Cilj | Mala in srednja podjetja |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata |
| Kossuth u. 17-19. |
| H-8900 Zalaegerszeg |

Št. pomoči

XS 80/07

Država članica

Madžarska

Regija

Nyugat-Dunántúl

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja

Pravna podlaga

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 0,8 milijona HUF; skupni znesek načrtovane pomoči: —

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

9.2.2007

Trajanje

30.6.2008

Cilj

Mala in srednja podjetja

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata

Kossuth u. 17-19.

H-8900 Zalaegerszeg

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/57

---

Povzetek podatkov, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št.1/2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov

(2007/C 71/18)

Številka XA: XA 101/06

Država članica: Nizozemska

Regija: Provincie Limburg

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč: Stichting Administratiekantoor Aandelen KnowHouse.

Pravna podlaga: Algemene subsidieverordening 2004

Nadere subsidieregels ontwikkeling landelijk gebied

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Enkratni znesek province v višini 191 000 EUR. Predplačilo lahko znaša največ 80 %. Končni obračun bo opravljen najpozneje leta 2007

Največja intenzivnost pomoči: Skupni znesek znaša predvidoma 382 000 EUR. Dodeljeni znesek pomoči znaša 191 000 EUR. To je manj kot dovoljena pomoč v višini 100 000 EUR ali 50 % upravičenih stroškov, pri čemer se upošteva tista vrednost, ki je višja v triletnem obdobju na upravičenca. Za honorarje za svetovalne storitve, ki ne spadajo med redne občasne dejavnosti niti niso v zvezi z običajnimi operativnimi stroški podjetja, na primer rutinsko davčno svetovanje, redne pravne storitve ali oglaševanje. To je v skladu s členom 14(1), (2)(c) in (3) Uredbe (ES) št. 1/2004

Zaradi predvidene nove uredbe o izvzetju za kmetijstvo se lahko dodeli pomoč, ki krije 100 % stroškov svetovalnih storitev tretjih oseb, stroškov storitev, ki ne spadajo med trajne ali redne občasne dejavnosti niti niso v zvezi z običajnimi operativnimi stroški podjetja. Pomoč se proizvajalcu dodeli prek „KnowHouse B.V. “v obliki sofinanciranih storitev, kar je v skladu z zahtevo, da se pomoč proizvajalcu ne sme dodeliti v obliki neposrednih denarnih izplačil

Datum začetka izvajanja: Odločitev o dodelitvi pomoči bo sprejeta v štirih tednih po prejemu potrdila EU o prejemu tega obvestila

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Od 1. novembra 2006 do 1. decembra 2009 (obračun bo opravljen prej, vendar lahko izvajanje projektov poteka do 1. decembra 2009)

Cilj pomoči: Pomoč zadeva odgovarjanje na strokovna vprašanja in podpiranje razvojnih projektov, ki so potrebni za inovacijski proces. Odgovarjalo se bo tudi na družbena strokovna vprašanja

Ciljna skupina pomoči so kmetijska podjetja in organizacije, ki izvajajo inovativne projekte z gospodarskim vplivom na provinco Limburg. Delni projekti, katerih cilj je povečana proizvodnja, so izključeni. V skladu s členom 14(2)(c) pomenijo svetovalne storitve za kmetijska podjetja svetovalne storitve, ki ne spadajo med trajne ali redne dejavnosti niti niso v zvezi z običajnimi operativnimi stroški

Zadevni gospodarski sektorji: Pomoč je namenjena malim in srednje velikim kmetijskim podjetjem, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Spletna stran: www.limburg.nl

Številka XA: XA 114/06

Država članica: Poljska

Regija: Województwo śląskie

Naziv sheme pomoči ali naziv podjetja, ki prejme individualno pomoč: Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna w Raciborzu

Pravna podlaga: Ustawa dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz. 627, z późniejszymi zmianami) — art. 405, art. 406 pkt 7 i 9, art. 409

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju: Ta pomoč je dodeljena kot ugodno posojilo in ne presega 53 016 PLN. Posojilo bo izplačano do 15. decembra 2006. Posojilo bo odplačano v obdobju od januarja 2008 do oktobra 2013. Bruto vrednost pomoči (bruto protivrednosti dodeljenih sredstev) je 4 812, 6 PLN

Največja intenzivnost pomoči: Bruto intenzivnost pomoči je 6,35 %

Datum začetka izvajanja: Po prejemu potrditve v obliki uradnega obvestila in identifikacijske številke o tem, da je Evropska komisija prejela ta povzetek podatkov o zadevni individualni pomoči

Trajanje sheme ali individualne pomoči: Predvidoma od novembra 2006 do oktobra 2013

Cilji pomoči: Pomoč je namenjena toplotni posodobitvi stavb (svinjaka, delavnice in poslovne stavbe) podjetja Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna v Raciborzu, in sicer za:

Pomoč bo dodeljena v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1/2004 za naložbo v posodobitev virov toplote in centralnega ogrevanja v podjetju Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna v Raciborzu. Upravičeni stroški bodo vključevali stroške naložb v zvezi z gradnjo in posodobitvijo virov toplote in centralnega ogrevanja

Zadevni gospodarski sektorji: Pomoč je dodeljena izvajalcu, ki se ukvarjajo z žitnimi predposevki in prašičerejo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Pomoč dodeli Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej w Katowicach (Sklad vojvodstva za varstvo okolja in upravljanje z vodami v Katovicah), ulica Plebiscytowa 19, PL-40-035 Katowice

Spletna stran: www.wfosigw.katowice.pl

Drugi podatki: Bruto znesek pomoči (bruto intenzivnost pomoči) je izračunan v skladu z opredelitvijo iz člena 2(5) Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov. To je razmerje med bruto protivrednostjo dodeljenih sredstev in stroškov, ki so upravičeni do pomoči

Bruto protivrednost dodeljenih sredstev, ki izhaja iz ugodnega posojila, je izračunana v skladu z Uredbo Sveta ministrov z dne 11. avgusta 2004 na podlagi načina izračunavanja vrednosti dodeljene državne pomoči različnih oblik (Dz.U. nr 194 poz. 1983). Bruto protivrednost dodeljenih sredstev je 4 812,6 PLN

Stroški, ki so upravičeni do pomoči: 75 738 PLN

Bruto znesek pomoči = 4 812,6/75 738 PLN = 6,35 %

Številka pomoči XA: XA 5/07

Država članica: Francija

Regija: Département de la Vendée

Naziv sheme pomoči: Pomoč za okoljske naložbe v kmetijska gospodarstva (stiskalnice za olje)

Pravna podlaga:

| — | Člen 4(3)(d) Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004 |
| --- | --- |

—

Člen 4(3)(d) Uredbe Komisije (ES) št. 1/2004

| — | Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006 |
| --- | --- |

—

Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006

Načrtovani letni izdatki po shemi: 45 000 EUR

Največja intenzivnost pomoči: 30 % zneska v višini največ 15 000 EUR na stiskalnico za olje

Datum začetka izvajanja: Po prejemu potrdila Komisije o prejemu

Trajanje sheme pomoči: Pet let po prejemu potrdila Komisije o prejemu

Cilj pomoči: Pomoči za nakup stiskalnic za čisto rastlinsko olje v letih 2006 in 2007 bodo lahko spodbudile nadomeščanje dizelskega goriva s tako proizvedenim oljem

Pomoči so namenjene naslednjim upravičencem:

kmetijskim združenjem,

zadrugam za souporabo kmetijskih strojev (CUMA)

Sposobnost ekonomskega preživetja upravičencev je pogoj

Znesek predvidene subvencije se bo sprva določil za vsak primer posebej na podlagi predvidenih stroškov, navedenih ob predložitvi vloge

Dejanska pomoč se bo določila na podlagi predloženih računov. Službe departmaja lahko preverijo dokumente in objekte

Če so dejanski stroški nakupa manjši od predvidenih stroškov, navedenih ob predložitvi dokumentacije Stalni komisiji, se pomoč zmanjša sorazmerno z dejanskimi izdatki. V nasprotnem primeru pa se subvencija ne spremeni

Upravičenec do subvencije se zavezuje, da bo subvencijo departmaja uporabil, potem ko bo prejel obvestilo o odločbi, in sicer v skladu z namenom, za katerega je bila dodeljena, ter da bo tri leta vsako leto poslal tehnično poročilo o delovanju stiskalnice za olje

Projekt se ne sme začeti, preden se ne izda odločba o dodelitvi subvencije. V nasprotnem primeru vloge za subvencijo ni mogoče sprejeti

Stalna komisija lahko pravnomočno razveljavi subvencijo departmaja po neuspešnem opominu, in če upravičenec ne predloži potrebnih dokazil, je mogoče zahtevati takojšnje vračilo. Poleg tega bo lahko departma zahteval vračilo subvencije, če vrsta ali predmet izdatka ne ustreza meriloma dodelitve subvencije

Odločba o dodelitvi zastara, če se material ne kupi v dveh letih po obvestilu o odločbi. Subvencija se v takem primeru avtomatično razveljavi

Sporazumno s Stalno komisijo Generalnega sveta se izjemoma lahko odobri največ enoletno podaljšanje roka za nakup materiala, če za zamudo ni kriv upravičenec in se prošnja za podaljšanje, podprta z dokazili, vloži dva meseca pred iztekom začetnega časa veljavnosti subvencije

Zadevni gospodarski sektorji: Vsa večnamenska kmetijska gospodarstva po naslednjih strukturah:

kmetijskih združenjih,

zadrugah za souporabo kmetijskih strojev (CUMA)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Poštni naslov:

Conseil Général de la Vendée

Direction de l'Environnement et de l'Aménagement

Service Agriculture et Pêche

40, rue Maréchal Foch

F-85923 LA ROCHE SUR YON CEDEX 9

Spletni naslov: www.vendee.fr (splošno spletišče departmaja) ali www.agricuture@vendee.fr

Opis bo objavljen na spletu, ko bo Evropska komisija evidentirala ta povzetek o državni pomoči

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/60

---

Objava odločb in sklepov v državah članicah o izdaji ali odvzemu operativnih licenc v skladu s členom 13(4) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 o licenciranju letalskih prevoznikov (1)
   (2)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/19)

GRČIJA

Izdane operativne licence

Kategorija A:   Operativne licence brez omejitev iz člena 5(7)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92

| Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- |
| HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA | Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou |
| GR-16777 Hellinikon |

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Odločitev velja od

HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA

Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou

GR-16777 Hellinikon

potniki, pošta, tovor

22.1.2007

Katergorija B:   Operativne licence, vključno z omejitvami iz člena 5(7)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92

| Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- |
| SWIFTAIR HELLAS AE | 5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17 |
| GR-19019 Spata |

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Odločitev velja od

SWIFTAIR HELLAS AE

5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17

GR-19019 Spata

potniki, pošta, tovor

29.1.2007

AVSTRIJA

Izdane operativne licence

Katergorija B:   Operativne licence, vključno z omejitvami iz člena 5(7)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92

| Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Naglergasse 11 |
| A-1010 Wien |

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Odločitev velja od

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Naglergasse 11

A-1010 Wien

potniki, pošta, tovor

28.2.2007

Odvzem operativnih licenc

Katergorija B:   Operativne licence, vključno z omejitvami iz člena 5(7)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92

| Ime letalskega prevoznika | Naslov letalskega prevoznika | Dovoljen prevoz | Odločitev velja od |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Obere Donaustr. 37 |
| A-1020 Wien |

Ime letalskega prevoznika

Naslov letalskega prevoznika

Dovoljen prevoz

Odločitev velja od

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Obere Donaustr. 37

A-1020 Wien

potniki, pošta, tovor

28.2.2007

---

(1)  UL L 240, 24.8.1992, str. 1.

(2)  Sporočeno Evropski komisiji pred 31.8.2005.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Komisija

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/61

---

Razpis za oddajo predlogov za postopke „prenos načina“, „pospeševalni“, ukrepi za vzpostavitev pomorskih avtocest, ukrep „izogibanje prometu “ter za delovanje in skupno učenje v okviru drugega programa Marco Polo (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1692/2006 (UL L 328, z dne 24.11.2006, str. 1))

(2007/C 71/20)

Evropska Komisija začenja s postopkom zbiranja ponudb za leto 2007 v okviru drugega programa Marco Polo. Zbiranje ponudb se zaključi 4.6.2007

Podrobnosti o zbiranju ponudb in navodila za predlagatelje o predložitvi projekta so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/transport/marcopolo/guide_proposers/index_en.htm

Služba za pomoč programa Marco Polo je dosegljiva po elektronski pošti: tren-marco-polo@ec.europa.eu ali faksu št.: (32-2) 296 37 65.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/62

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/21)

| 1. | Komisija je 20. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje ED&F Man Group („ED&F Man“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem NV Bromacom („Bromacom“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 20. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje ED&F Man Group („ED&F Man“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem NV Bromacom („Bromacom“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje ED&F Man: trgovec s kakavom, sladkorjem, kavo, bioenergetskimi proizvodi itd; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje ED&F Man: trgovec s kakavom, sladkorjem, kavo, bioenergetskimi proizvodi itd;

| — | za podjetje Bromacom: trgovec s kakavom. |
| --- | --- |

—

za podjetje Bromacom: trgovec s kakavom.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/63

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/22)

| 1. | Komisija je 19. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Owens Corning („OC“, ZDA) z nakupom delnic v novo ustanovljeni družbi Owens Corning-Vetrotex Reinforcements („OCVR“), ki je skupno podjetje, pridobi nadzor nad dejavnostmi utrjevanja s steklenimi vlakni in dejavnostmi, povezanimi s sestavljenimi materiali, podjetja Compagnie de Saint Gobain v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Owens Corning („OC“, ZDA) z nakupom delnic v novo ustanovljeni družbi Owens Corning-Vetrotex Reinforcements („OCVR“), ki je skupno podjetje, pridobi nadzor nad dejavnostmi utrjevanja s steklenimi vlakni in dejavnostmi, povezanimi s sestavljenimi materiali, podjetja Compagnie de Saint Gobain v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Owens Corning: proizvodnja ter prodaja gradbenih materialov in materialov za utrjevanje s steklenimi vlakni; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Owens Corning: proizvodnja ter prodaja gradbenih materialov in materialov za utrjevanje s steklenimi vlakni;

| — | za OCVR: proizvodnja ter prodaja materialov za utrjevanje s steklenimi vlakni in sestavljenih materialov. |
| --- | --- |

—

za OCVR: proizvodnja ter prodaja materialov za utrjevanje s steklenimi vlakni in sestavljenih materialov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 28.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 71/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 71/64

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 71/23)

| 1. | Komisija je 16. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Magneti Marelli Holding S.p.A. („Magneti Marelli“, Italija), ki je del skupine Fiat, z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Concordia Finance S.A. („Concordia“, Luksemburg) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 16. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Magneti Marelli Holding S.p.A. („Magneti Marelli“, Italija), ki je del skupine Fiat, z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Concordia Finance S.A. („Concordia“, Luksemburg) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Magneti Marelli: proizvodnja visokotehnoloških komponent in sistemov za avtomobilsko industrijo; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Magneti Marelli: proizvodnja visokotehnoloških komponent in sistemov za avtomobilsko industrijo;

| — | za Concordia: distribucija rezervnih delov na neodvisnem delu trga za nadomestne avtomobilske dele in vzdrževanje vozil. |
| --- | --- |

—

za Concordia: distribucija rezervnih delov na neodvisnem delu trga za nadomestne avtomobilske dele in vzdrževanje vozil.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---