# Uradni list C 169/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 169 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5021. julij 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 169

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5021. julij 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja |
| | MNENJA |
| | Komisija |
| 2007/C 169/01 | Mnenje Komisije z dne 19. julija 2007 o spremembi načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Dampierre v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom | 1 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2007/C 169/02 | Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o pobudi Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Slovenije, Slovaške republike, Italijanske republike, Republike Finske, Portugalske republike, Romunije in Kraljevine Švedske z namenom sprejetja Sklepa Sveta o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Komisija

2007/C 169/01

Mnenje Komisije z dne 19. julija 2007 o spremembi načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Dampierre v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2007/C 169/02

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o pobudi Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Slovenije, Slovaške republike, Italijanske republike, Republike Finske, Portugalske republike, Romunije in Kraljevine Švedske z namenom sprejetja Sklepa Sveta o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu

2

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 169/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4646 – AXA/Banca Monte dei Paschi di Siena/JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2007/C 169/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4728 – Red & Black/Valentino Fashion Group) (
  1
  ) | 15 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 169/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4646 – AXA/Banca Monte dei Paschi di Siena/JV) (
  1
  )

1

15

2007/C 169/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4728 – Red & Black/Valentino Fashion Group) (
  1
  )

1

15

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| 2007/C 169/05 | Sklep | 16 |
| | Komisija |
| 2007/C 169/06 | Menjalni tečaji eura | 17 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2007/C 169/07 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 18 |
| 2007/C 169/08 | Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  ) | 26 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

2007/C 169/05

Sklep

16

Komisija

2007/C 169/06

Menjalni tečaji eura

17

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2007/C 169/07

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

18

2007/C 169/08

Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  )

1

26

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Svet |
| 2007/C 169/09 | Javni razpis – Evropsko sodelovanje na področju znanstvenih in tehničnih raziskav (COST) | 27 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 169/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4709 – Apax Partners/Telenor Satellite Services) (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 169/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4748 – T-Mobile/Orange Netherlands) (
  1
  ) | 30 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Svet

2007/C 169/09

Javni razpis – Evropsko sodelovanje na področju znanstvenih in tehničnih raziskav (COST)

27

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 169/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4709 – Apax Partners/Telenor Satellite Services) (
  1
  )

1

29

2007/C 169/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4748 – T-Mobile/Orange Netherlands) (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Komisija

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/1

---

MNENJE KOMISIJE

z dne 19. julija 2007

o spremembi načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Dampierre v Franciji v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2007/C 169/01)

Evropska komisija je 17. novembra 2006 v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi s spremembo načrta za odlaganje radioktivnih odpadkov iz jedrske elektrarne Dampierre.

Na podlagi teh podatkov in po posvetovanju s skupino strokovnjakov je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

| 1. | Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Belgije, znaša približno 275 km. |
| --- | --- |

1.

Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Belgije, znaša približno 275 km.

| 2. | Načrtovana sprememba bo povzročila splošno zmanjšanje omejitev za izpust plinastih in tekočih snovi, razen za tekoči tritij, za katerega je predvideno povečanje. |
| --- | --- |

2.

Načrtovana sprememba bo povzročila splošno zmanjšanje omejitev za izpust plinastih in tekočih snovi, razen za tekoči tritij, za katerega je predvideno povečanje.

| 3. | Med običajnim postopkom načrtovane spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

3.

Med običajnim postopkom načrtovane spremembe ne bodo povzročile izpostavljenosti, ki bi lahko vplivala na zdravje prebivalstva v drugih državah članicah.

| 4. | V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih snovi zaradi nesreče vrste in razsežnosti, kakor ju navajajo splošni podatki, načrtovana sprememba v sistemu upravljanja porabe goriva ne bo vplivala na odmerke v drugih državah članicah, ki bi lahko vplivali na zdravje prebivalstva. |
| --- | --- |

4.

V primeru nenačrtovanih izpustov tekočih radioaktivnih snovi zaradi nesreče vrste in razsežnosti, kakor ju navajajo splošni podatki, načrtovana sprememba v sistemu upravljanja porabe goriva ne bo vplivala na odmerke v drugih državah članicah, ki bi lahko vplivali na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje spremenjenega načrta za odlaganje radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki iz jedrske elektrarne Dampierre med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče vrste in razsežnosti, predvidenih v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/2

---

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o pobudi Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Slovenije, Slovaške republike, Italijanske republike, Republike Finske, Portugalske republike, Romunije in Kraljevine Švedske z namenom sprejetja Sklepa Sveta o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu

(2007/C 169/02)

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) ter zlasti člena 41 Uredbe –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   Predhodne opombe

Pobuda in mnenje ENVP

| 1. | Februarja 2007 je 15 držav članic dalo pobudo, da se sprejme sklep Sveta o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (3). Pobuda se ukvarja z vprašanji, ki so povezana z obdelavo osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je pristojen za svetovanje o tej pobudi, saj to spada v okvir njegovih nalog, zlasti v skladu s členom 41 Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP izdaja to mnenje po uradni dolžnosti, saj ni bil zaprošen za nasvet (4). ENVP meni, da bi bilo to mnenje treba navesti v preambuli Sklepa Sveta (5). |
| --- | --- |

1.

Februarja 2007 je 15 držav članic dalo pobudo, da se sprejme sklep Sveta o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (3). Pobuda se ukvarja z vprašanji, ki so povezana z obdelavo osebnih podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je pristojen za svetovanje o tej pobudi, saj to spada v okvir njegovih nalog, zlasti v skladu s členom 41 Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP izdaja to mnenje po uradni dolžnosti, saj ni bil zaprošen za nasvet (4). ENVP meni, da bi bilo to mnenje treba navesti v preambuli Sklepa Sveta (5).

Ozadje in vsebina zadevne pobude

| 2. | Ozadje te pobude je edinstveno v smislu sodelovanja v okviru tretjega stebra. Cilj pobude je, da bi se bistveni deli Prümske pogodbe, ki jo je 27. maja 2005 podpisalo sedem držav članic, uporabljali za vse države članice (6),. Te bistvene dele so nekatere od teh sedmih držav članic že ratificirale, medtem ko v preostalih poteka proces ratifikacije. Vsebina teh bistvenih delov naj se torej ne bi spreminjala (7). |
| --- | --- |

2.

Ozadje te pobude je edinstveno v smislu sodelovanja v okviru tretjega stebra. Cilj pobude je, da bi se bistveni deli Prümske pogodbe, ki jo je 27. maja 2005 podpisalo sedem držav članic, uporabljali za vse države članice (6),. Te bistvene dele so nekatere od teh sedmih držav članic že ratificirale, medtem ko v preostalih poteka proces ratifikacije. Vsebina teh bistvenih delov naj se torej ne bi spreminjala (7).

| 3. | V skladu z uvodnimi izjavami pobude je treba slednjo obravnavati v smislu izvajanja načela dostopnosti, ki je bil v Haaškem programu iz leta 2004 prikazan kot inovativen pristop k čezmejni izmenjavi informacij (8) o kazenskih pregonih. Pobuda je predstavljena kot alternativa predlogu okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti, o katerem je ENVP podal mnenje 28. februarja 2006 (9) in o čigar sprejetju Svet ni razpravljal. |
| --- | --- |

3.

V skladu z uvodnimi izjavami pobude je treba slednjo obravnavati v smislu izvajanja načela dostopnosti, ki je bil v Haaškem programu iz leta 2004 prikazan kot inovativen pristop k čezmejni izmenjavi informacij (8) o kazenskih pregonih. Pobuda je predstavljena kot alternativa predlogu okvirnega sklepa Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti, o katerem je ENVP podal mnenje 28. februarja 2006 (9) in o čigar sprejetju Svet ni razpravljal.

| 4. | Pobuda k zadevi pristopa povsem drugače kakor omenjeni predlog okvirnega sklepa Sveta. Medtem ko je v predlogu predviden neposreden dostop do razpoložljivih informacij, se pobuda osredotoča na posreden dostop preko podatkovnih zapisov. V skladu s pobudo se prav tako zahteva, da države članice zbirajo in hranijo nekatere informacije, čeprav te še niso na voljo v nacionalnem pravosodnem sistemu. |
| --- | --- |

4.

Pobuda k zadevi pristopa povsem drugače kakor omenjeni predlog okvirnega sklepa Sveta. Medtem ko je v predlogu predviden neposreden dostop do razpoložljivih informacij, se pobuda osredotoča na posreden dostop preko podatkovnih zapisov. V skladu s pobudo se prav tako zahteva, da države članice zbirajo in hranijo nekatere informacije, čeprav te še niso na voljo v nacionalnem pravosodnem sistemu.

| 5. | Pomemben poudarek pri pobudi je na izmenjavi biometričnih podatkov med policijskimi in pravosodnimi organi držav članic, zlasti podatkov iz zbirk podatkov o preiskavah DNA in avtomatiziranih sistemov za daktiloskopske podatke (sistemi, ki vsebujejo prstne odtise (10)). |
| --- | --- |

5.

Pomemben poudarek pri pobudi je na izmenjavi biometričnih podatkov med policijskimi in pravosodnimi organi držav članic, zlasti podatkov iz zbirk podatkov o preiskavah DNA in avtomatiziranih sistemov za daktiloskopske podatke (sistemi, ki vsebujejo prstne odtise (10)).

| 6. | V pobudo je vključeno tudi poglavje 6 z naslovom „Splošne določbe o varstvu podatkov“. To poglavje vsebuje številne določbe glede varstva podatkov, prikrojene posebni naravi izmenjave podatkov, ki ga ureja (11) poglavje. Poglavje 6 se sklicuje tudi na Konvencijo Sveta Evrope št. 108 (12) in pripadajoče dokumente Sveta Evrope, ki služijo kot splošni okvir za varstvo podatkov, saj okvirni sklep Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (13), še ni bil sprejet. |
| --- | --- |

6.

V pobudo je vključeno tudi poglavje 6 z naslovom „Splošne določbe o varstvu podatkov“. To poglavje vsebuje številne določbe glede varstva podatkov, prikrojene posebni naravi izmenjave podatkov, ki ga ureja (11) poglavje. Poglavje 6 se sklicuje tudi na Konvencijo Sveta Evrope št. 108 (12) in pripadajoče dokumente Sveta Evrope, ki služijo kot splošni okvir za varstvo podatkov, saj okvirni sklep Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (13), še ni bil sprejet.

II.   Bistveni elementi v mnenju ENVP

| 7. | V tem mnenju se upošteva edinstven značaj pobude, predvsem pa to, da se ne predvidevajo večje spremembe vsebine določb. ENVP se bo zaradi tega osredotočil na več bolj splošnih vprašanj, povezanih s pobudo in njenim kontekstom. S spremembami, ki jih predlaga ENVP, naj bi se predvsem izboljšalo besedilo, medtem ko naj bi se sam sistem za izmenjavo informacij ne spreminjal. |
| --- | --- |

7.

V tem mnenju se upošteva edinstven značaj pobude, predvsem pa to, da se ne predvidevajo večje spremembe vsebine določb. ENVP se bo zaradi tega osredotočil na več bolj splošnih vprašanj, povezanih s pobudo in njenim kontekstom. S spremembami, ki jih predlaga ENVP, naj bi se predvsem izboljšalo besedilo, medtem ko naj bi se sam sistem za izmenjavo informacij ne spreminjal.

| 8. | Prvo vprašanje je postopkovne narave. Iz pobude bi bilo mogoče sklepati, da le majhno število držav članic narekuje politične odločitve vsem državam članicam na področju, ki ga urejajo določbe Pogodbe o EU, zlasti Naslov VI te pogodbe (tretji steber). Postopki iz Naslova VI v zvezi z okrepljenim sodelovanjem se niso upoštevali. |
| --- | --- |

8.

Prvo vprašanje je postopkovne narave. Iz pobude bi bilo mogoče sklepati, da le majhno število držav članic narekuje politične odločitve vsem državam članicam na področju, ki ga urejajo določbe Pogodbe o EU, zlasti Naslov VI te pogodbe (tretji steber). Postopki iz Naslova VI v zvezi z okrepljenim sodelovanjem se niso upoštevali.

| 9. | Drugo vprašanje se navezuje na načelo dostopnosti. Čeprav je treba pobudo šteti za primer izvajanja tega načela, pa kljub temu ne vodi do dostopnosti kot take, temveč je le še korak naprej do dostopnosti informacij o kazenskem pregonu onstran meja držav članic. Je del počasnejšega pristopa, s katerim naj bi se olajšala izmenjava informacij o kazenskem pregonu. |
| --- | --- |

9.

Drugo vprašanje se navezuje na načelo dostopnosti. Čeprav je treba pobudo šteti za primer izvajanja tega načela, pa kljub temu ne vodi do dostopnosti kot take, temveč je le še korak naprej do dostopnosti informacij o kazenskem pregonu onstran meja držav članic. Je del počasnejšega pristopa, s katerim naj bi se olajšala izmenjava informacij o kazenskem pregonu.

| 10. | Tretje vprašanje je mogoče opredeliti kot vprašanje sorazmernosti. Težko je oceniti, ali so določbe iz pobude za sklep Sveta upravičene zaradi potrebe po boju proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu. ENVP opozarja, da je bila Prümska pogodba pripravljena kot neke vrste „laboratorijski eksperiment“ na področju čezmejne izmenjave informacij, zlasti zbirk podatkov o preiskavah DNA in prstnih odtisov. Vendar pa je bila zadevna pobuda predložena, še preden so bili poskusi z izmenjavo dejansko izvedeni v praksi. (14) |
| --- | --- |

10.

Tretje vprašanje je mogoče opredeliti kot vprašanje sorazmernosti. Težko je oceniti, ali so določbe iz pobude za sklep Sveta upravičene zaradi potrebe po boju proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu. ENVP opozarja, da je bila Prümska pogodba pripravljena kot neke vrste „laboratorijski eksperiment“ na področju čezmejne izmenjave informacij, zlasti zbirk podatkov o preiskavah DNA in prstnih odtisov. Vendar pa je bila zadevna pobuda predložena, še preden so bili poskusi z izmenjavo dejansko izvedeni v praksi. (14)

| 11. | Četrto vprašanje je povezano z uporabo biometričnih podatkov. V okviru pobude naj bi zbirali, shranjevali in (v omejeni meri) izmenjevali zbirke podatkov o preiskavah DNA in prstne odtise. Ob uporabi takšnih biometričnih podatkov pri kazenskem pregonu se pojavljajo posebna tveganja za osebe, na katere se ti podatki nanašajo, zaradi varstva njihovih pravic pa so potrebni dodatni varnostni ukrepi. |
| --- | --- |

11.

Četrto vprašanje je povezano z uporabo biometričnih podatkov. V okviru pobude naj bi zbirali, shranjevali in (v omejeni meri) izmenjevali zbirke podatkov o preiskavah DNA in prstne odtise. Ob uporabi takšnih biometričnih podatkov pri kazenskem pregonu se pojavljajo posebna tveganja za osebe, na katere se ti podatki nanašajo, zaradi varstva njihovih pravic pa so potrebni dodatni varnostni ukrepi.

| 12. | Peto vprašanje izhaja iz dejstva, da bi moral imeti sklep Sveta v okviru tretjega stebra za podlago ustrezen splošen okvir za varstvo podatkov, ki pa na ravni EU še ni vzpostavljen. V pričujočem mnenju bo ENVP prikazal pomen takšnega splošnega okvira kot condicio sine qua non za izmenjavo osebnih podatkov med organi kazenskega pregona na podlagi navedene pobude. |
| --- | --- |

12.

Peto vprašanje izhaja iz dejstva, da bi moral imeti sklep Sveta v okviru tretjega stebra za podlago ustrezen splošen okvir za varstvo podatkov, ki pa na ravni EU še ni vzpostavljen. V pričujočem mnenju bo ENVP prikazal pomen takšnega splošnega okvira kot condicio sine qua non za izmenjavo osebnih podatkov med organi kazenskega pregona na podlagi navedene pobude.

III.   Postopek in pravna podlaga

| 13. | Iz očitnih razlogov se Prümska pogodba pogosto primerja s Schengenskim sporazumom iz leta 1985 in Schengensko konvencijo iz leta 1990. Pri njej sodelujejo več ali manj iste države, vsebina je podobna, obstaja pa tudi tesna povezava s sodelovanjem znotraj EU (15). Kljub temu pa jo od Schengna loči ena temeljna razlika. Trenutno že obstaja evropski pravni okvir, ki Evropski uniji omogoča urejanje teh zadev, dejansko pa naj bi po načrtih ta okvir uporabili za (glavne) zadeve, zajete v Prümski pogodbi. Ob njeni sklenitvi je Komisija namreč že pripravljala predlog okvirnega sklepa Sveta. (16). |
| --- | --- |

13.

Iz očitnih razlogov se Prümska pogodba pogosto primerja s Schengenskim sporazumom iz leta 1985 in Schengensko konvencijo iz leta 1990. Pri njej sodelujejo več ali manj iste države, vsebina je podobna, obstaja pa tudi tesna povezava s sodelovanjem znotraj EU (15). Kljub temu pa jo od Schengna loči ena temeljna razlika. Trenutno že obstaja evropski pravni okvir, ki Evropski uniji omogoča urejanje teh zadev, dejansko pa naj bi po načrtih ta okvir uporabili za (glavne) zadeve, zajete v Prümski pogodbi. Ob njeni sklenitvi je Komisija namreč že pripravljala predlog okvirnega sklepa Sveta. (16).

| 14. | Zadevne države članice pa so se ne glede na to odločile za večstransko pogodbo, ki jim je omogočila korak vstran od trnove poti sprejemanja zakonodaje v okviru tretjega stebra s soglasjem. Prav tako so se izognile vsebinskim in postopkovnim zahtevam glede okrepljenega sodelovanja iz členov 40, 40A, 43 in 43A Pogodbe o EU (17). To je toliko bolj pomembno, ker je postopek za okrepljeno sodelovanje obvezen, če sodeluje vsaj osem držav članic. Vendar pa je Prümsko pogodbo podpisalo le sedem držav članic, ki pa so nato druge države članice nagovorile, da se jim pridružijo. Zaradi teh razlogov bi bilo mogoče trditi, da Prümska pogodba krši pravo Evropske unije. Vendar pa gre pri tem predvsem za argument teoretične narave, in sicer v okviru tretjega stebra ob omejenih pooblastilih Komisije, da zagotovi skladnost s pravom Evropske unije s strani držav članic, ter ob omejenih pristojnostih Sodišča Evropskih skupnosti in tudi drugih sodišč. |
| --- | --- |

14.

Zadevne države članice pa so se ne glede na to odločile za večstransko pogodbo, ki jim je omogočila korak vstran od trnove poti sprejemanja zakonodaje v okviru tretjega stebra s soglasjem. Prav tako so se izognile vsebinskim in postopkovnim zahtevam glede okrepljenega sodelovanja iz členov 40, 40A, 43 in 43A Pogodbe o EU (17). To je toliko bolj pomembno, ker je postopek za okrepljeno sodelovanje obvezen, če sodeluje vsaj osem držav članic. Vendar pa je Prümsko pogodbo podpisalo le sedem držav članic, ki pa so nato druge države članice nagovorile, da se jim pridružijo. Zaradi teh razlogov bi bilo mogoče trditi, da Prümska pogodba krši pravo Evropske unije. Vendar pa gre pri tem predvsem za argument teoretične narave, in sicer v okviru tretjega stebra ob omejenih pooblastilih Komisije, da zagotovi skladnost s pravom Evropske unije s strani držav članic, ter ob omejenih pristojnostih Sodišča Evropskih skupnosti in tudi drugih sodišč.

| 15. | Do sedaj se je 15 držav članic pridružilo pobudi, da bi Prümsko pogodbo nadomestili s sklepom Sveta. Čeprav možnost spremembe vsebine določb ni in tudi ne more biti formalno izključena, je očiten cilj držav članic, ki so predložile pobudo, in sicer naj se vsebina ne bi spreminjala. Ta cilj izhaja iz dejstva, da je sedem „prümskih“ držav pravkar uveljavilo Prümsko pogodbo v nacionalnem pravu (ali pa zaključna faza njenega uveljavljanja že poteka) in ne želijo še enkrat spreminjati nacionalnih predpisov. Cilj ponazarja način ravnanja nemškega predsedstva Sveta. Na primer, za sprejetje je na voljo zelo malo časa, zato o pobudi ne bo razpravljala delovna skupina Sveta, temveč le Odbor iz člena 36 (usklajevalni odbor visokih uradnikov, ustanovljen po členu 36 PEU). |
| --- | --- |

15.

Do sedaj se je 15 držav članic pridružilo pobudi, da bi Prümsko pogodbo nadomestili s sklepom Sveta. Čeprav možnost spremembe vsebine določb ni in tudi ne more biti formalno izključena, je očiten cilj držav članic, ki so predložile pobudo, in sicer naj se vsebina ne bi spreminjala. Ta cilj izhaja iz dejstva, da je sedem „prümskih“ držav pravkar uveljavilo Prümsko pogodbo v nacionalnem pravu (ali pa zaključna faza njenega uveljavljanja že poteka) in ne želijo še enkrat spreminjati nacionalnih predpisov. Cilj ponazarja način ravnanja nemškega predsedstva Sveta. Na primer, za sprejetje je na voljo zelo malo časa, zato o pobudi ne bo razpravljala delovna skupina Sveta, temveč le Odbor iz člena 36 (usklajevalni odbor visokih uradnikov, ustanovljen po členu 36 PEU).

| 16. | Iz tega sledi, da druge države članice dejansko ne morejo odločati o izbiri pravil. Lahko izberejo le, ali bodo sodelovale ali ne. Ker tretji steber zahteva soglasje, se lahko zaradi zavrnitve besedila s strani ene od držav članic zgodi, da bodo druge države članice nadaljevale pot na podlagi postopka okrepljenega sodelovanja. |
| --- | --- |

16.

Iz tega sledi, da druge države članice dejansko ne morejo odločati o izbiri pravil. Lahko izberejo le, ali bodo sodelovale ali ne. Ker tretji steber zahteva soglasje, se lahko zaradi zavrnitve besedila s strani ene od držav članic zgodi, da bodo druge države članice nadaljevale pot na podlagi postopka okrepljenega sodelovanja.

| 17. | Takšne okoliščine vplivajo tudi na demokratično legitimnost pobude, saj mnenje Evropskega parlamenta v skladu s členom 39 PEU le malo vpliva na izbiro pravil. Prav tako ima lahko omenjeno mnenje le omejen učinek. |
| --- | --- |

17.

Takšne okoliščine vplivajo tudi na demokratično legitimnost pobude, saj mnenje Evropskega parlamenta v skladu s členom 39 PEU le malo vpliva na izbiro pravil. Prav tako ima lahko omenjeno mnenje le omejen učinek.

| 18. | ENVP meni, da izbira tega postopka ni bila najbolj posrečena, saj zanika vsakršno potrebo po demokratičnem in preglednem zakonodajnem postopku, ker ne upošteva niti že tako zelo omejenih prerogativov v okviru tretjega stebra. V tej fazi ENVP pač priznava dejstvo, da je bil ta postopek izbran, in se bo zaradi tega v tem mnenju osredotočil predvsem na vsebino pobude. |
| --- | --- |

18.

ENVP meni, da izbira tega postopka ni bila najbolj posrečena, saj zanika vsakršno potrebo po demokratičnem in preglednem zakonodajnem postopku, ker ne upošteva niti že tako zelo omejenih prerogativov v okviru tretjega stebra. V tej fazi ENVP pač priznava dejstvo, da je bil ta postopek izbran, in se bo zaradi tega v tem mnenju osredotočil predvsem na vsebino pobude.

| 19. | Končno pa je ENVP ugotovil, da se v pobudi predvideva instrument sklepa Sveta in ne okvirnega sklepa Sveta, čeprav se pobuda navezuje na namen približevanja zakonov in predpisov držav članic. Takšna izbira instrumenta bi lahko bila povezana z možnostjo, da se v primeru sklepov Sveta v skladu s členom 34(2)(c) PEU izvedbeni ukrepi lahko sprejmejo s kvalificirano večino. S temi izvedbenimi ukrepi se ukvarja člen 34 pobude. |
| --- | --- |

19.

Končno pa je ENVP ugotovil, da se v pobudi predvideva instrument sklepa Sveta in ne okvirnega sklepa Sveta, čeprav se pobuda navezuje na namen približevanja zakonov in predpisov držav članic. Takšna izbira instrumenta bi lahko bila povezana z možnostjo, da se v primeru sklepov Sveta v skladu s členom 34(2)(c) PEU izvedbeni ukrepi lahko sprejmejo s kvalificirano večino. S temi izvedbenimi ukrepi se ukvarja člen 34 pobude.

| 20. | ENVP priporoča, da se členu 34 pobude za sklep Sveta doda naslednji stavek: „Svet se bo pred sprejetjem takšnega izvedbenega ukrepa posvetoval z ENVP.“ Razlog za takšno spremembo je očiten. Izvedbeni ukrepi zelo pogosto vplivajo na obdelavo osebnih podatkov. Če Komisija ne da pobude za takšne ukrepe, pa se člen 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 ne uporablja. |
| --- | --- |

20.

ENVP priporoča, da se členu 34 pobude za sklep Sveta doda naslednji stavek: „Svet se bo pred sprejetjem takšnega izvedbenega ukrepa posvetoval z ENVP.“ Razlog za takšno spremembo je očiten. Izvedbeni ukrepi zelo pogosto vplivajo na obdelavo osebnih podatkov. Če Komisija ne da pobude za takšne ukrepe, pa se člen 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 ne uporablja.

| 21. | Glede na to je treba ugotoviti, da je sedem držav članic, ki je podpisalo Prümsko pogodbo, 5. decembra 2006 sklenilo tudi sporazum o njenem izvajanju, ki vsebuje določbe, potrebne za upravno in tehnično izvajanje in uporabo te pogodbe (18).. Sklepati je mogoče, da bo ta sporazum o izvajanju vzorec za izvedbene ukrepe v skladu s členom 34 pobude za sklep Sveta. Pričujoče mnenje se sklicuje na navedeni sporazum o izvajanju, kolikor bi to lahko prispevalo k boljšemu razumevanju pobude same. |
| --- | --- |

21.

Glede na to je treba ugotoviti, da je sedem držav članic, ki je podpisalo Prümsko pogodbo, 5. decembra 2006 sklenilo tudi sporazum o njenem izvajanju, ki vsebuje določbe, potrebne za upravno in tehnično izvajanje in uporabo te pogodbe (18).. Sklepati je mogoče, da bo ta sporazum o izvajanju vzorec za izvedbene ukrepe v skladu s členom 34 pobude za sklep Sveta. Pričujoče mnenje se sklicuje na navedeni sporazum o izvajanju, kolikor bi to lahko prispevalo k boljšemu razumevanju pobude same.

IV.   Pobuda in načelo dostopnosti

| 22. | Načelo dostopnosti lahko velja za pomembno sredstvo za uresničitev območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja. Prosta izmenjava informacij med organi kazenskega pregona je pomemben korak k odpravljanju ozemeljskih omejitev pri boju proti kriminalu, saj pri preiskavah še vedno veljajo notranje meje. |
| --- | --- |

22.

Načelo dostopnosti lahko velja za pomembno sredstvo za uresničitev območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja. Prosta izmenjava informacij med organi kazenskega pregona je pomemben korak k odpravljanju ozemeljskih omejitev pri boju proti kriminalu, saj pri preiskavah še vedno veljajo notranje meje.

| 23. | V skladu s Haaškim programom to načelo pomeni, „da mora imeti uslužbenec organa pregona iz posamezne države članice v vsej Uniji možnost pridobiti potrebne informacije za svoje delo od druge države članice in da bo organ pregona v drugi državi članici, ki ima na voljo te informacije, slednje dal na razpolago za določen namen, (...)“. Poleg tega se v programu poudarja, da „je treba pri metodah izmenjave podatkov v celoti izkoristiti novo tehnologijo, hkrati pa morajo biti prilagojene vsem vrstam podatkov, kjer je to primerno, preko medsebojnega dostopa ali interoperabilnosti nacionalnih podatkovnih baz ali neposrednega (on-line) dostopa“. |
| --- | --- |

23.

V skladu s Haaškim programom to načelo pomeni, „da mora imeti uslužbenec organa pregona iz posamezne države članice v vsej Uniji možnost pridobiti potrebne informacije za svoje delo od druge države članice in da bo organ pregona v drugi državi članici, ki ima na voljo te informacije, slednje dal na razpolago za določen namen, (...)“. Poleg tega se v programu poudarja, da „je treba pri metodah izmenjave podatkov v celoti izkoristiti novo tehnologijo, hkrati pa morajo biti prilagojene vsem vrstam podatkov, kjer je to primerno, preko medsebojnega dostopa ali interoperabilnosti nacionalnih podatkovnih baz ali neposrednega (on-line) dostopa“.

| 24. | Glede na to je pobuda zares le majhen korak naprej. Njeni cilji so precej manj daljnosežni od ciljev iz predloga Komisije za okvirni sklep Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti. Pobudo bi lahko opisali kot korak naprej proti dostopnosti, vendar pa v strogem smislu ne uveljavlja načela dostopnosti. Dopolnjuje pa druge ukrepe, s katerimi naj bi se olajšala izmenjava informacij o kazenskih pregonih, na primer Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (19), ki zagotavlja, da se informacije in obveščevalni podatki na zahtevo posredujejo organom drugih držav članic. |
| --- | --- |

24.

Glede na to je pobuda zares le majhen korak naprej. Njeni cilji so precej manj daljnosežni od ciljev iz predloga Komisije za okvirni sklep Sveta o izmenjavi informacij v skladu z načelom dostopnosti. Pobudo bi lahko opisali kot korak naprej proti dostopnosti, vendar pa v strogem smislu ne uveljavlja načela dostopnosti. Dopolnjuje pa druge ukrepe, s katerimi naj bi se olajšala izmenjava informacij o kazenskih pregonih, na primer Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (19), ki zagotavlja, da se informacije in obveščevalni podatki na zahtevo posredujejo organom drugih držav članic.

| 25. | ENVP je v mnenju o predlogu Komisije zagovarjal stališče, da bi bilo treba načelo dostopnosti uveljavljati bolj previdno in postopno. Pri takšnem pristopu bi se omejile vrste podatkov, izmenjanih po načelu dostopnosti, omogočil pa bi se le posredni dostop, in sicer prek indeksnih podatkov (20). Tak postopni pristop bi zainteresiranim stranem omogočil spremljanje učinkovitosti izmenjave informacij o kazenskih pregonih in vpliva na varstvo osebnih podatkov državljanov. |
| --- | --- |

25.

ENVP je v mnenju o predlogu Komisije zagovarjal stališče, da bi bilo treba načelo dostopnosti uveljavljati bolj previdno in postopno. Pri takšnem pristopu bi se omejile vrste podatkov, izmenjanih po načelu dostopnosti, omogočil pa bi se le posredni dostop, in sicer prek indeksnih podatkov (20). Tak postopni pristop bi zainteresiranim stranem omogočil spremljanje učinkovitosti izmenjave informacij o kazenskih pregonih in vpliva na varstvo osebnih podatkov državljanov.

| 26. | Te pripombe držijo tudi v obravnavanem primeru. ENVP izraža zadovoljstvo nad tem, da se v pričujoči pobudi povzema previdnejši in postopnejši pristop pri uveljavljanju načela dostopnosti. |
| --- | --- |

26.

Te pripombe držijo tudi v obravnavanem primeru. ENVP izraža zadovoljstvo nad tem, da se v pričujoči pobudi povzema previdnejši in postopnejši pristop pri uveljavljanju načela dostopnosti.

| 27. | Za ponazoritev tega pristopa lahko služita člena 5 in 10 te pobude. Ukvarjata se s pošiljanjem nadaljnjih osebnih podatkov (in drugih informacij) potem, ko se ugotovi ujemanje profilov DNA oziroma prstnih odtisov. V obeh primerih se ravna po notranji zakonodaji in predpisih zaprošene države članice, vključno s pravili o pravni pomoči. Pravni učinek teh dveh členov je omejen. Pri njiju gre za pravilo o koliziji zakonov (sicer deklaratorne narave in ki ne spreminja obstoječega stanja), vendar pa se z njima ne uveljavlja načelo dostopnosti (21). |
| --- | --- |

27.

Za ponazoritev tega pristopa lahko služita člena 5 in 10 te pobude. Ukvarjata se s pošiljanjem nadaljnjih osebnih podatkov (in drugih informacij) potem, ko se ugotovi ujemanje profilov DNA oziroma prstnih odtisov. V obeh primerih se ravna po notranji zakonodaji in predpisih zaprošene države članice, vključno s pravili o pravni pomoči. Pravni učinek teh dveh členov je omejen. Pri njiju gre za pravilo o koliziji zakonov (sicer deklaratorne narave in ki ne spreminja obstoječega stanja), vendar pa se z njima ne uveljavlja načelo dostopnosti (21).

V.   Nujnost in sorazmernost

| 28. | Za policijsko in pravosodno sodelovanje je izmenjava podatkov o kazenskih pregonih ključnega pomena. Bistvena je za razvoj območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja in za dostopnost informacij onstran nacionalnih meja. Za olajšanje izmenjave je potreben ustrezen pravni okvir. |
| --- | --- |

28.

Za policijsko in pravosodno sodelovanje je izmenjava podatkov o kazenskih pregonih ključnega pomena. Bistvena je za razvoj območja svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja in za dostopnost informacij onstran nacionalnih meja. Za olajšanje izmenjave je potreben ustrezen pravni okvir.

| 29. | Drugačno pa je vprašanje, kako ugotoviti, ali so določbe pričujoče pobude upravičene zaradi potrebe po boju proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, oziroma z drugimi besedami, ali so nujne in sorazmerne. |
| --- | --- |

29.

Drugačno pa je vprašanje, kako ugotoviti, ali so določbe pričujoče pobude upravičene zaradi potrebe po boju proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu, oziroma z drugimi besedami, ali so nujne in sorazmerne.

| 30. | Kot prvo, na ravni Evropske unije so bili sprejeti številni ukrepi, da bi se olajšala izmenjava podatkov o kazenskih pregonih. V nekaterih primerih ti ukrepi zajemajo ustanovitev centralizirane organizacije, kot sta Europol ali Eurojust, ali vzpostavitev centraliziranega informacijskega sistema, na primer Schengenskega informacijskega sistema. Drugi ukrepi se ukvarjajo z neposredno izmenjavo med državami članicami, kot je pričujoča pobuda. Šele pred kratkim je bil sprejet okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ, in sicer kot instrument, s katerim naj bi se poenostavila izmenjava informacij o kazenskih pregonih. |
| --- | --- |

30.

Kot prvo, na ravni Evropske unije so bili sprejeti številni ukrepi, da bi se olajšala izmenjava podatkov o kazenskih pregonih. V nekaterih primerih ti ukrepi zajemajo ustanovitev centralizirane organizacije, kot sta Europol ali Eurojust, ali vzpostavitev centraliziranega informacijskega sistema, na primer Schengenskega informacijskega sistema. Drugi ukrepi se ukvarjajo z neposredno izmenjavo med državami članicami, kot je pričujoča pobuda. Šele pred kratkim je bil sprejet okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ, in sicer kot instrument, s katerim naj bi se poenostavila izmenjava informacij o kazenskih pregonih.

| 31. | Na splošno bi bilo treba nove pravne instrumente o policijskem in pravosodnem sodelovanju sprejeti le po oceni že obstoječih zakonodajnih ukrepov, s katero bi se ugotovilo, da slednji ne zadostujejo. Iz uvodnih izjav zadevne pobude ni razvidno, ali so bili že obstoječi ukrepi v celoti ocenjeni. V njih se navaja okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ in tudi, da bi bilo treba v celoti izkoristiti novo tehnologijo ter poenostaviti vzajemni dostop do nacionalnih zbirk podatkov. Hitro in učinkovito bi bilo treba izmenjevati točne informacije. To pa je tudi vse. Nikjer pa se na primer ne omenja izmenjava informacij med državami članicami v okviru Schengenskega informacijskega sistema, ki je sicer osnovni instrument za izmenjavo informacij med državami članicami. |
| --- | --- |

31.

Na splošno bi bilo treba nove pravne instrumente o policijskem in pravosodnem sodelovanju sprejeti le po oceni že obstoječih zakonodajnih ukrepov, s katero bi se ugotovilo, da slednji ne zadostujejo. Iz uvodnih izjav zadevne pobude ni razvidno, ali so bili že obstoječi ukrepi v celoti ocenjeni. V njih se navaja okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ in tudi, da bi bilo treba v celoti izkoristiti novo tehnologijo ter poenostaviti vzajemni dostop do nacionalnih zbirk podatkov. Hitro in učinkovito bi bilo treba izmenjevati točne informacije. To pa je tudi vse. Nikjer pa se na primer ne omenja izmenjava informacij med državami članicami v okviru Schengenskega informacijskega sistema, ki je sicer osnovni instrument za izmenjavo informacij med državami članicami.

| 32. | ENVP obžaluje, da je bila zadevna pobuda sprožena brez ustrezne ocene že obstoječih ukrepov o izmenjavi informacij o kazenskih pregonih, in poziva Svet, naj v postopku sprejetja poskrbi za vključitev takšne ocene. |
| --- | --- |

32.

ENVP obžaluje, da je bila zadevna pobuda sprožena brez ustrezne ocene že obstoječih ukrepov o izmenjavi informacij o kazenskih pregonih, in poziva Svet, naj v postopku sprejetja poskrbi za vključitev takšne ocene.

| 33. | Drugič pa, kakor je bilo že prej omenjeno, je bila Prümska pogodba zastavljena kot „laboratorijski“ poskus čezmejne izmenjave informacij, predvsem o DNA in prstnih odtisih. Zadevnim državam članicam je omogočila eksperimentiranje v zvezi s tovrstno izmenjavo. Na dan predložitve zadevne pobude za sklep Sveta se poskusi v praksi še niso učinkovito izvajali v širšem obsegu, z izjemo prvih izmenjav med Nemčijo in Avstrijo (22). |
| --- | --- |

33.

Drugič pa, kakor je bilo že prej omenjeno, je bila Prümska pogodba zastavljena kot „laboratorijski“ poskus čezmejne izmenjave informacij, predvsem o DNA in prstnih odtisih. Zadevnim državam članicam je omogočila eksperimentiranje v zvezi s tovrstno izmenjavo. Na dan predložitve zadevne pobude za sklep Sveta se poskusi v praksi še niso učinkovito izvajali v širšem obsegu, z izjemo prvih izmenjav med Nemčijo in Avstrijo (22).

| 34. | ENVP ni prepričan, ali bi se ti prvi rezultati omejene izmenjave (ki je potekala le krajši čas in le med dvema državama članicama), kljub temu da vzbujajo zanimanje, lahko uporabili kot zadostna empirična osnova, na podlagi katere bi se sistem lahko uporabljal v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

34.

ENVP ni prepričan, ali bi se ti prvi rezultati omejene izmenjave (ki je potekala le krajši čas in le med dvema državama članicama), kljub temu da vzbujajo zanimanje, lahko uporabili kot zadostna empirična osnova, na podlagi katere bi se sistem lahko uporabljal v vseh državah članicah.

| 35. | Obstaja precejšnja razlika med tem, ali se sistem za izmenjavo informacij vzpostavi med nekaj državami članicami, ki že imajo izkušnje z zbirkami podatkov DNA, ali pa če le ena država članica vzpostavi sistem na ravni EU, ki vključuje države članice brez kakršnih koli izkušenj. Poleg tega manjši obseg omogoča tesne stike med sodelujočimi državami članicami, pri čemer se v okviru teh stikov lahko spremljajo tudi tveganja v zvezi z varstvom osebnih podatkov zadevnih oseb. Poleg tega je manjši obseg tudi precej lažje nadzorovati. Torej, tudi če bi bila Prümska pogodba kot taka nujna in sorazmerna, pa to samo po sebi še ne pomeni, da bi bilo treba zadevno pobudo obravnavati v istem smislu. |
| --- | --- |

35.

Obstaja precejšnja razlika med tem, ali se sistem za izmenjavo informacij vzpostavi med nekaj državami članicami, ki že imajo izkušnje z zbirkami podatkov DNA, ali pa če le ena država članica vzpostavi sistem na ravni EU, ki vključuje države članice brez kakršnih koli izkušenj. Poleg tega manjši obseg omogoča tesne stike med sodelujočimi državami članicami, pri čemer se v okviru teh stikov lahko spremljajo tudi tveganja v zvezi z varstvom osebnih podatkov zadevnih oseb. Poleg tega je manjši obseg tudi precej lažje nadzorovati. Torej, tudi če bi bila Prümska pogodba kot taka nujna in sorazmerna, pa to samo po sebi še ne pomeni, da bi bilo treba zadevno pobudo obravnavati v istem smislu.

| 36. | Tretjič, kakor bo prikazano v nadaljevanju tega mnenja, se nacionalni zakoni držav članic v zvezi z zbiranjem in uporabo biometričnih podatkov za namene kazenskega pregona med seboj močno razlikujejo. Nacionalne prakse poleg tega niso usklajene. Glede na to bi bilo treba tudi opozoriti, da usklajen pravni okvir za varstvo podatkov v tretjem stebru še ni bil sprejet. |
| --- | --- |

36.

Tretjič, kakor bo prikazano v nadaljevanju tega mnenja, se nacionalni zakoni držav članic v zvezi z zbiranjem in uporabo biometričnih podatkov za namene kazenskega pregona med seboj močno razlikujejo. Nacionalne prakse poleg tega niso usklajene. Glede na to bi bilo treba tudi opozoriti, da usklajen pravni okvir za varstvo podatkov v tretjem stebru še ni bil sprejet.

| 37. | S pobudo se bistveni elementi zbiranja in izmenjave različnih vrst podatkov, zajetih v pobudi, ne usklajujejo. Na primer, nameni zbiranja in izmenjave podatkov v pobudi niso podrobno opisani. Ali se določbe o profilih DNA uporabljajo za vsa kazniva dejanja ali pa lahko država članica omeji njihovo uporabo le na hujša kazniva dejanja? Pobuda prav tako ni jasna glede tega, na kakšen krog oseb, na katere se podatki nanašajo, bosta zbiranje in izmenjava podatkov imela učinek. Ali zbirke podatkov vsebujejo le (biometrično) gradivo o osumljenih in/ali obsojenih osebah ali pa tudi gradivo o drugih osebah, na katere se podatki nanašajo, na primer prič ali drugih oseb, ki so se morda nahajale v bližini storjenega kaznivega dejanja? Po mnenju ENVP bi bila zaželena minimalna usklajenost teh bistvenih elementov, tudi zaradi zagotovitve izpolnjevanja načela nujnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

37.

S pobudo se bistveni elementi zbiranja in izmenjave različnih vrst podatkov, zajetih v pobudi, ne usklajujejo. Na primer, nameni zbiranja in izmenjave podatkov v pobudi niso podrobno opisani. Ali se določbe o profilih DNA uporabljajo za vsa kazniva dejanja ali pa lahko država članica omeji njihovo uporabo le na hujša kazniva dejanja? Pobuda prav tako ni jasna glede tega, na kakšen krog oseb, na katere se podatki nanašajo, bosta zbiranje in izmenjava podatkov imela učinek. Ali zbirke podatkov vsebujejo le (biometrično) gradivo o osumljenih in/ali obsojenih osebah ali pa tudi gradivo o drugih osebah, na katere se podatki nanašajo, na primer prič ali drugih oseb, ki so se morda nahajale v bližini storjenega kaznivega dejanja? Po mnenju ENVP bi bila zaželena minimalna usklajenost teh bistvenih elementov, tudi zaradi zagotovitve izpolnjevanja načela nujnosti in sorazmernosti.

| 38. | Iz vsega tega ENVP sklepa naslednje. Obstajajo jasni znaki, da bi zadevna pobuda lahko bila uporaben instrument policijskega sodelovanja. To je še toliko bolj jasno glede na prve izkušnje s Prümsko pogodbo v Nemčiji in Avstriji. Vendar pa je težko oceniti nujnost in sorazmernost zadevne pobude. ENVP obžaluje, da je bila zadevna pobuda sprožena brez ustrezne presoje vplivov, v kateri bi se upoštevale pripombe iz tega dela mnenja. Svet poziva, naj v postopek sprejemanja vključi tovrstno presojo in v njenem okviru preuči druge možnosti politike (po možnosti takšne, ki manj posegajo v zasebnost) (23). |
| --- | --- |

38.

Iz vsega tega ENVP sklepa naslednje. Obstajajo jasni znaki, da bi zadevna pobuda lahko bila uporaben instrument policijskega sodelovanja. To je še toliko bolj jasno glede na prve izkušnje s Prümsko pogodbo v Nemčiji in Avstriji. Vendar pa je težko oceniti nujnost in sorazmernost zadevne pobude. ENVP obžaluje, da je bila zadevna pobuda sprožena brez ustrezne presoje vplivov, v kateri bi se upoštevale pripombe iz tega dela mnenja. Svet poziva, naj v postopek sprejemanja vključi tovrstno presojo in v njenem okviru preuči druge možnosti politike (po možnosti takšne, ki manj posegajo v zasebnost) (23).

| 39. | ENVP prav tako predlaga, da se v poglavje 7 pobude („Izvedbene in končne določbe“) vključi klavzula o oceni. Besedilo te klavzule bi se lahko glasilo: „Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu oceno uporabe tega sklepa Sveta, da bi se ugotovilo, ali je treba določbe tega sklepa Sveta spremeniti, in sicer ne več kot tri leta potem, ko je Sklep Sveta začel učinkovati“. |
| --- | --- |

39.

ENVP prav tako predlaga, da se v poglavje 7 pobude („Izvedbene in končne določbe“) vključi klavzula o oceni. Besedilo te klavzule bi se lahko glasilo: „Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu oceno uporabe tega sklepa Sveta, da bi se ugotovilo, ali je treba določbe tega sklepa Sveta spremeniti, in sicer ne več kot tri leta potem, ko je Sklep Sveta začel učinkovati“.

| 40. | Takšna klavzula o oceni je še posebno koristna v zadevnem kontekstu, v katerem nujnost in sorazmernost zadevne pobude (še) nista povsem jasno opredeljeni, sistem za izmenjavo informacij na ravni EU pa je uveden na podlagi omejenih izkušenj. |
| --- | --- |

40.

Takšna klavzula o oceni je še posebno koristna v zadevnem kontekstu, v katerem nujnost in sorazmernost zadevne pobude (še) nista povsem jasno opredeljeni, sistem za izmenjavo informacij na ravni EU pa je uveden na podlagi omejenih izkušenj.

VI.   Različne vrste podatkov: profili DNA, prstni odtisi in podatki iz registrov vozil

Splošne ugotovitve

| 41. | V poglavju 2 o spletnem dostopu in nadaljnjih zahtevkih se razlikuje med tremi vrstami podatkov, in sicer o profilih DNA, prstnih odtisih in podatkih iz registrov vozil. Ta delitev vodi do dveh splošnih ugotovitev. |
| --- | --- |

41.

V poglavju 2 o spletnem dostopu in nadaljnjih zahtevkih se razlikuje med tremi vrstami podatkov, in sicer o profilih DNA, prstnih odtisih in podatkih iz registrov vozil. Ta delitev vodi do dveh splošnih ugotovitev.

| 42. | Najprej je treba ugotoviti, da so vsi podatki, ki se obdelujejo v okviru Sklepa Sveta, razen podatkov iz člena 13 (24), osebni podatki v smislu Direktive 95/46/ES (25) in drugih instrumentov prava Skupnosti. V skladu s členom 2(a) Direktive pomenijo „osebni podatki“ vse informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo; določljiva oseba je tista, ki se lahko neposredno ali posredno identificira, predvsem s sklicevanjem na identifikacijsko številko ali na enega ali več dejavnikov, ki so značilni za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno identiteto. V predlogu okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, pri čemer bi se po njegovem sprejetju ta sklep uporabljal tudi za izmenjavo informacij v okviru pričujoče pobude, se uporablja ista opredelitev. ENVP obžaluje, da v pobudi niso opredeljeni osebni podatki, in predlaga, da se zaradi pravne jasnosti takšna opredelitev vključi v člen 24. |
| --- | --- |

42.

Najprej je treba ugotoviti, da so vsi podatki, ki se obdelujejo v okviru Sklepa Sveta, razen podatkov iz člena 13 (24), osebni podatki v smislu Direktive 95/46/ES (25) in drugih instrumentov prava Skupnosti. V skladu s členom 2(a) Direktive pomenijo „osebni podatki“ vse informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo; določljiva oseba je tista, ki se lahko neposredno ali posredno identificira, predvsem s sklicevanjem na identifikacijsko številko ali na enega ali več dejavnikov, ki so značilni za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno identiteto. V predlogu okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, pri čemer bi se po njegovem sprejetju ta sklep uporabljal tudi za izmenjavo informacij v okviru pričujoče pobude, se uporablja ista opredelitev. ENVP obžaluje, da v pobudi niso opredeljeni osebni podatki, in predlaga, da se zaradi pravne jasnosti takšna opredelitev vključi v člen 24.

| 43. | V vsakem primeru je po opredelitvi iz prejšnje točke povsem jasno, da tudi zbirke podatkov, ki vsebujejo le profile DNA in referenčne podatke iz zbirk podatkov o preiskavah DNA in iz sistemov za identifikacijo prstnih odtisov, veljajo v celoti ali v glavnem za zbirke osebnih podatkov. |
| --- | --- |

43.

V vsakem primeru je po opredelitvi iz prejšnje točke povsem jasno, da tudi zbirke podatkov, ki vsebujejo le profile DNA in referenčne podatke iz zbirk podatkov o preiskavah DNA in iz sistemov za identifikacijo prstnih odtisov, veljajo v celoti ali v glavnem za zbirke osebnih podatkov.

| 44. | Drugič, smoter izmenjave podatkov se razlikuje glede na tri vrste osebnih podatkov: tj. profile DNA, prstne odtise in podatke iz registrov vozil. V zvezi z DNA države članice zaradi preiskovanja kaznivih dejanj uvedejo in vodijo zbirke podatkov o preiskavah DNA (člen 2(1)), za prstne odtise zagotovijo podatkovne zapise za nacionalne sisteme za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, namenjene za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj (člen 8), v primeru podatkov iz registra vozil pa izmenjava ne zajema le preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj, temveč tudi nekatere druge, nekazenske prekrške ter tudi smoter ohranjanja javnega reda in varnosti (člen 12(1)). |
| --- | --- |

44.

Drugič, smoter izmenjave podatkov se razlikuje glede na tri vrste osebnih podatkov: tj. profile DNA, prstne odtise in podatke iz registrov vozil. V zvezi z DNA države članice zaradi preiskovanja kaznivih dejanj uvedejo in vodijo zbirke podatkov o preiskavah DNA (člen 2(1)), za prstne odtise zagotovijo podatkovne zapise za nacionalne sisteme za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov, namenjene za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj (člen 8), v primeru podatkov iz registra vozil pa izmenjava ne zajema le preprečevanja in preiskovanja kaznivih dejanj, temveč tudi nekatere druge, nekazenske prekrške ter tudi smoter ohranjanja javnega reda in varnosti (člen 12(1)).

| 45. | Prav tako je izmenjava podatkov o DNA in prstnih odtisih ter dostop do njih predmet strožjih jamstev, kot se zahtevajo za izmenjavo podatkov iz registrov vozil in za dostop do njih. Dostop do podatkov o DNA in prstnih odtisih je v začetni fazi omejen na podatkovne zapise, iz katerih ni mogoče neposredno identificirati osebe, na katero se podatki nanašajo. V pobudi se navaja načelo ločevanja med dvema različnima zbirkama podatkov, tj. med biometričnimi podatki na eni strani in tekstovnimi identifikacijskimi podatki na drugi. Dostop do druge zbirke podatkov je mogoč le, če je bil v prvi zbirki najden „zadetek“. Takšno razlikovanje med zbirkami podatkov pa ne obstaja v primeru podatkov iz registrov vozil, za katere se predvideva avtomatski in neposreden dostop, dvojna zbirka podatkov pa ni potrebna. |
| --- | --- |

45.

Prav tako je izmenjava podatkov o DNA in prstnih odtisih ter dostop do njih predmet strožjih jamstev, kot se zahtevajo za izmenjavo podatkov iz registrov vozil in za dostop do njih. Dostop do podatkov o DNA in prstnih odtisih je v začetni fazi omejen na podatkovne zapise, iz katerih ni mogoče neposredno identificirati osebe, na katero se podatki nanašajo. V pobudi se navaja načelo ločevanja med dvema različnima zbirkama podatkov, tj. med biometričnimi podatki na eni strani in tekstovnimi identifikacijskimi podatki na drugi. Dostop do druge zbirke podatkov je mogoč le, če je bil v prvi zbirki najden „zadetek“. Takšno razlikovanje med zbirkami podatkov pa ne obstaja v primeru podatkov iz registrov vozil, za katere se predvideva avtomatski in neposreden dostop, dvojna zbirka podatkov pa ni potrebna.

| 46. | ENVP podpira takšno stopnjevanje in ga šteje za koristen instrument za varstvo osebe, na katero se podatki nanašajo; občutljivejši, kot so podatki, bolj naj bi bili omejeni nameni, za katere se lahko uporabljajo, in bolj naj bi bil omejen dostop. V primeru podatkov o DNA, pri katerih gre morda za najbolj občutljive osebne podatke, zajete v pobudi, se podatki lahko izmenjujejo le zaradi kazenskega pregona, ne pa tudi v okviru preventivnih policijskih ukrepov. Poleg tega se profili lahko ugotavljajo le iz nekodiranih delov DNA. |
| --- | --- |

46.

ENVP podpira takšno stopnjevanje in ga šteje za koristen instrument za varstvo osebe, na katero se podatki nanašajo; občutljivejši, kot so podatki, bolj naj bi bili omejeni nameni, za katere se lahko uporabljajo, in bolj naj bi bil omejen dostop. V primeru podatkov o DNA, pri katerih gre morda za najbolj občutljive osebne podatke, zajete v pobudi, se podatki lahko izmenjujejo le zaradi kazenskega pregona, ne pa tudi v okviru preventivnih policijskih ukrepov. Poleg tega se profili lahko ugotavljajo le iz nekodiranih delov DNA.

Posebne pripombe glede podatkov o DNA

| 47. | V zvezi s podatki o DNA se lahko navežemo na prejšnja mnenja ENVP (26). Bistvenega pomena je, da je koncept podatkov o DNA jasno opredeljen in da se razlikuje med profili DNA in podatki o DNA, iz katerih bi se lahko pridobile informacije o genetskih značilnostih osebe in/ali o njenem zdravstvenem stanju. Upoštevan je bil tudi napredek v znanosti: iz tega, kar v nekem trenutku velja za povsem „neškodljiv“ profil DNA, se lahko kasneje ugotovi precej več informacij, kakor se je pričakovalo ali je bilo potrebno. |
| --- | --- |

47.

V zvezi s podatki o DNA se lahko navežemo na prejšnja mnenja ENVP (26). Bistvenega pomena je, da je koncept podatkov o DNA jasno opredeljen in da se razlikuje med profili DNA in podatki o DNA, iz katerih bi se lahko pridobile informacije o genetskih značilnostih osebe in/ali o njenem zdravstvenem stanju. Upoštevan je bil tudi napredek v znanosti: iz tega, kar v nekem trenutku velja za povsem „neškodljiv“ profil DNA, se lahko kasneje ugotovi precej več informacij, kakor se je pričakovalo ali je bilo potrebno.

| 48. | V pobudi se omejuje dostop do profilov DNA, pripravljenih iz nekodiranih delov DNA. Vendar pa v besedilu pobude ne najdemo točne opredelitve profilov DNA niti postopka, s katerim bi se prišlo do takšnih splošnih opredelitev v skladu z vrhunsko znanostjo. V sporazumu o izvajanju Prümske pogodbe (27) se nekodirani del opredeljuje kot: kromosomsko območje brez izražanja genov, tj. za katerega ni znano, da bi zagotavljal informacije o posebnih dednih značilnostih. ENVP predlaga, da se v pobudo vključi opredelitev nekodiranega dela in določba o postopku, s katerim bi se zagotovilo, da ne sedaj ne kasneje dejansko ne bi bilo mogoče razkriti informacij iz nekodiranega dela. |
| --- | --- |

48.

V pobudi se omejuje dostop do profilov DNA, pripravljenih iz nekodiranih delov DNA. Vendar pa v besedilu pobude ne najdemo točne opredelitve profilov DNA niti postopka, s katerim bi se prišlo do takšnih splošnih opredelitev v skladu z vrhunsko znanostjo. V sporazumu o izvajanju Prümske pogodbe (27) se nekodirani del opredeljuje kot: kromosomsko območje brez izražanja genov, tj. za katerega ni znano, da bi zagotavljal informacije o posebnih dednih značilnostih. ENVP predlaga, da se v pobudo vključi opredelitev nekodiranega dela in določba o postopku, s katerim bi se zagotovilo, da ne sedaj ne kasneje dejansko ne bi bilo mogoče razkriti informacij iz nekodiranega dela.

| 49. | Pobuda temelji na predpostavki, da so profili DNA ključni instrument policijskega sodelovanja. Zaradi tega morajo vse države članice vzpostaviti zbirke podatkov DNA za namene kazenskega pravosodja. Ob upoštevanju stroškov za te zbirke podatkov in tveganj z vidika varstva podatkov je potrebna temeljita predhodna presoja učinkovitosti tega instrumenta. Omejene izkušnje pri izmenjavi podatkov o DNA med Nemčijo in Avstrijo ne zadostujejo. |
| --- | --- |

49.

Pobuda temelji na predpostavki, da so profili DNA ključni instrument policijskega sodelovanja. Zaradi tega morajo vse države članice vzpostaviti zbirke podatkov DNA za namene kazenskega pravosodja. Ob upoštevanju stroškov za te zbirke podatkov in tveganj z vidika varstva podatkov je potrebna temeljita predhodna presoja učinkovitosti tega instrumenta. Omejene izkušnje pri izmenjavi podatkov o DNA med Nemčijo in Avstrijo ne zadostujejo.

| 50. | Glede na to ENVP ugotavlja, da morajo v skladu s pobudo vse države članice vzpostaviti nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNA. Pomembno je izpostaviti, da je več držav članic že vzpostavilo nacionalne zbirke podatkov DNA, medtem ko imajo druge države članice na tem področju manj izkušenj oziroma jih nimajo. Najbolj razvita zbirka podatkov v Evropi (in na svetu) je zbirka podatkov DNA Združenega kraljestva. V njej je zbranih več kot 3 milijone vnosov, zaradi česar je ta zbirka največja zbirka profilov DNA. V zbirko podatkov so vključene osebe, ki so bile obsojene za kazniva dejanja, osebe, ki so bile priprte, in osebe, ki so prostovoljno dale vzorce zaradi namenov izločitve (28). V drugih državah se razmere razlikujejo. Na primer, v Nemčiji se profili vodijo le za osebe, ki so bile obsojene hudih kaznivih dejanj. Mogoče bi bilo celo domnevati, da v Nemčiji zbiranje DNA za širše namene ne bi bilo združljivo s sodno prakso ustavnega sodišča (29). |
| --- | --- |

50.

Glede na to ENVP ugotavlja, da morajo v skladu s pobudo vse države članice vzpostaviti nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNA. Pomembno je izpostaviti, da je več držav članic že vzpostavilo nacionalne zbirke podatkov DNA, medtem ko imajo druge države članice na tem področju manj izkušenj oziroma jih nimajo. Najbolj razvita zbirka podatkov v Evropi (in na svetu) je zbirka podatkov DNA Združenega kraljestva. V njej je zbranih več kot 3 milijone vnosov, zaradi česar je ta zbirka največja zbirka profilov DNA. V zbirko podatkov so vključene osebe, ki so bile obsojene za kazniva dejanja, osebe, ki so bile priprte, in osebe, ki so prostovoljno dale vzorce zaradi namenov izločitve (28). V drugih državah se razmere razlikujejo. Na primer, v Nemčiji se profili vodijo le za osebe, ki so bile obsojene hudih kaznivih dejanj. Mogoče bi bilo celo domnevati, da v Nemčiji zbiranje DNA za širše namene ne bi bilo združljivo s sodno prakso ustavnega sodišča (29).

| 51. | ENVP obžaluje, da v pobudi niso opredeljene kategorije oseb, ki bodo vključene v zbirke podatkov DNA. S takšno opredelitvijo bi se uskladili nacionalni predpisi na tem področju, kar bi lahko prispevalo k učinkovitosti čezmejnega sodelovanja, poleg tega pa bi se lahko okrepila tudi sorazmernost zbiranja in izmenjave teh osebnih podatkov, pod pogojem, da bi bile kategorije oseb omejene. |
| --- | --- |

51.

ENVP obžaluje, da v pobudi niso opredeljene kategorije oseb, ki bodo vključene v zbirke podatkov DNA. S takšno opredelitvijo bi se uskladili nacionalni predpisi na tem področju, kar bi lahko prispevalo k učinkovitosti čezmejnega sodelovanja, poleg tega pa bi se lahko okrepila tudi sorazmernost zbiranja in izmenjave teh osebnih podatkov, pod pogojem, da bi bile kategorije oseb omejene.

| 52. | S tem povezano vprašanje, ki je prepuščeno nacionalnemu pravu držav članic, je obdobje hrambe podatkov v zbirkah podatkov o preiskavah DNA. V nacionalnem pravu se lahko določi, da se profili iz the zbirk hranijo za celotno življenjsko obdobje osebe, na katero se podatki nanašajo, ne glede na izid sodnega postopka, medtem ko se lahko določi tudi, da se profili vodijo, dokler oseba ni bila obtožena in je sodišče torej ni obsodilo, ali pa da se potreba po neprekinjeni hrambi redno pregleduje. (30) |
| --- | --- |

52.

S tem povezano vprašanje, ki je prepuščeno nacionalnemu pravu držav članic, je obdobje hrambe podatkov v zbirkah podatkov o preiskavah DNA. V nacionalnem pravu se lahko določi, da se profili iz the zbirk hranijo za celotno življenjsko obdobje osebe, na katero se podatki nanašajo, ne glede na izid sodnega postopka, medtem ko se lahko določi tudi, da se profili vodijo, dokler oseba ni bila obtožena in je sodišče torej ni obsodilo, ali pa da se potreba po neprekinjeni hrambi redno pregleduje. (30)

| 53. | Na koncu pa bi ENVP želel izpostaviti člen 7, ki se nanaša na pridobitev celičnega materiala in pošiljanje profilov DNA. Za prstne odtise ni predvidene podobne določbe. Država članica je po tej določbi obvezana, da na zahtevo druge države članice in v okviru potekajočih preiskav ali kazenskih postopkov pridobi in pregleda celični material posameznika in nato profil DNA pošlje tej drugi državi članici v skladu s pogoji. Ta člen je precej daljnosežen. Državo članico obvezuje, da aktivno zbira (in pregleduje) biometrični material posameznika, pod pogojem, da bi bilo takšno zbiranje in pregledovanje dovoljeno v državi članici prosilki (pogoj b). |
| --- | --- |

53.

Na koncu pa bi ENVP želel izpostaviti člen 7, ki se nanaša na pridobitev celičnega materiala in pošiljanje profilov DNA. Za prstne odtise ni predvidene podobne določbe. Država članica je po tej določbi obvezana, da na zahtevo druge države članice in v okviru potekajočih preiskav ali kazenskih postopkov pridobi in pregleda celični material posameznika in nato profil DNA pošlje tej drugi državi članici v skladu s pogoji. Ta člen je precej daljnosežen. Državo članico obvezuje, da aktivno zbira (in pregleduje) biometrični material posameznika, pod pogojem, da bi bilo takšno zbiranje in pregledovanje dovoljeno v državi članici prosilki (pogoj b).

| 54. | Določba ni le pretirana, temveč tudi nedoločna. Po eni strani ni omejena na hujša kazniva dejanja niti na osumljence kaznivih dejanj, po drugi strani pa je treba izpolniti zahteve prava zaprošene države članice (pogoj c) brez navedbe, za kaj naj bi pri teh zahtevah pravzaprav šlo. ENVP meni, da je treba ta člen dodatno razjasniti, po možnosti z natančnejšo formulacijo besedila člena. V vsakem primeru pa načelo sorazmernosti zahteva bolj restriktivno razlago tega člena. |
| --- | --- |

54.

Določba ni le pretirana, temveč tudi nedoločna. Po eni strani ni omejena na hujša kazniva dejanja niti na osumljence kaznivih dejanj, po drugi strani pa je treba izpolniti zahteve prava zaprošene države članice (pogoj c) brez navedbe, za kaj naj bi pri teh zahtevah pravzaprav šlo. ENVP meni, da je treba ta člen dodatno razjasniti, po možnosti z natančnejšo formulacijo besedila člena. V vsakem primeru pa načelo sorazmernosti zahteva bolj restriktivno razlago tega člena.

VII.   Okvir za varstvo podatkov

| 55. | V tem delu mnenja se obravnavajo naslednja vprašanja, povezana z varstvom podatkov:






  — | potreba po splošnem okviru za varstvo podatkov v tretjem stebru; |
| --- | --- | --- |

55.

V tem delu mnenja se obravnavajo naslednja vprašanja, povezana z varstvom podatkov:

—

potreba po splošnem okviru za varstvo podatkov v tretjem stebru;

| — | prikaz razlogov, zakaj je splošni okvir potreben navkljub določbam iz poglavja 6 pobude; |
| --- | --- |

—

prikaz razlogov, zakaj je splošni okvir potreben navkljub določbam iz poglavja 6 pobude;

| — | kratka preučitev poglavja 6 kot takega. |
| --- | --- |

—

kratka preučitev poglavja 6 kot takega.

| 56. | Kot prvo ENVP ugotavlja, da se v členu 1 pobude, ki opisuje cilj in področje uporabe, ne navaja sklic na poglavje 6, čeprav sklepi Sveta vsebujejo poglavje o varstvu podatkov. ENVP zato priporoča, da se besedilu doda ta sklic. |
| --- | --- |

56.

Kot prvo ENVP ugotavlja, da se v členu 1 pobude, ki opisuje cilj in področje uporabe, ne navaja sklic na poglavje 6, čeprav sklepi Sveta vsebujejo poglavje o varstvu podatkov. ENVP zato priporoča, da se besedilu doda ta sklic.

Potreba po splošnem okviru

| 57. | ENVP je že večkrat poudaril (31), da je bistvenega pomena, da se posebni pravni instrumenti za olajšanje izmenjave informacij o kazenskih pregonih, kakor je med drugim tudi pričujoča pobuda za sklep Sveta, ne sprejmejo, preden Svet ne sprejme okvira za varstvo podatkov, s katerim se zagotovi ustrezna raven varstva podatkov v skladu s sklepi ENVP iz njegovih mnenj o predlogu Komisije za okvirni sklep Sveta o varstvu podatkov v tretjem stebru (32). |
| --- | --- |

57.

ENVP je že večkrat poudaril (31), da je bistvenega pomena, da se posebni pravni instrumenti za olajšanje izmenjave informacij o kazenskih pregonih, kakor je med drugim tudi pričujoča pobuda za sklep Sveta, ne sprejmejo, preden Svet ne sprejme okvira za varstvo podatkov, s katerim se zagotovi ustrezna raven varstva podatkov v skladu s sklepi ENVP iz njegovih mnenj o predlogu Komisije za okvirni sklep Sveta o varstvu podatkov v tretjem stebru (32).

| 58. | Pravni okvir za varstvo podatkov je neobhodni pogoj za izmenjavo osebnih podatkov med organi kazenskega pregona, kakor se zahteva po členu 30(1)(b) Pogodbe o EU in navaja v več dokumentih o politiki EU. Vendar pa je v praksi zakonodaja za olajšanje izmenjave podatkov sprejeta, še preden se zagotovi ustrezna raven varstva podatkov. Ta vrstni red bi bilo treba obrniti. |
| --- | --- |

58.

Pravni okvir za varstvo podatkov je neobhodni pogoj za izmenjavo osebnih podatkov med organi kazenskega pregona, kakor se zahteva po členu 30(1)(b) Pogodbe o EU in navaja v več dokumentih o politiki EU. Vendar pa je v praksi zakonodaja za olajšanje izmenjave podatkov sprejeta, še preden se zagotovi ustrezna raven varstva podatkov. Ta vrstni red bi bilo treba obrniti.

| 59. | Zamenjava vrstnega reda je pomembna tudi zato, ker bi lahko bila bolj podrobna pravila za varstvo podatkov v pričujoči pobudi v nasprotju s prihodnjim skupnim okvirnim sklepom o varstvu podatkov v tretjem stebru, v zvezi s katerim razprave še vedno potekajo. Prav tako ni preveč učinkovito, da se začnejo določbe iz te pobude glede varstva podatkov, vključno s sprejetjem standardov varstva podatkov in upravnih postopkov ter imenovanjem pristojnih organov, izvajati še pred sprejetjem okvirnega sklepa o varstvu podatkov, ki bi morda vseboval drugačne zahteve in bi bilo zaradi tega treba spremeniti pred kratkim sprejete nacionalne predpise. |
| --- | --- |

59.

Zamenjava vrstnega reda je pomembna tudi zato, ker bi lahko bila bolj podrobna pravila za varstvo podatkov v pričujoči pobudi v nasprotju s prihodnjim skupnim okvirnim sklepom o varstvu podatkov v tretjem stebru, v zvezi s katerim razprave še vedno potekajo. Prav tako ni preveč učinkovito, da se začnejo določbe iz te pobude glede varstva podatkov, vključno s sprejetjem standardov varstva podatkov in upravnih postopkov ter imenovanjem pristojnih organov, izvajati še pred sprejetjem okvirnega sklepa o varstvu podatkov, ki bi morda vseboval drugačne zahteve in bi bilo zaradi tega treba spremeniti pred kratkim sprejete nacionalne predpise.

| 60. | Člen 25(1) pričujoče pobude se sedaj sklicuje na Konvencijo Sveta Evrope št. 108, njen dodatni protokol z dne 8. novembra 2001 in Priporočilo št. R (87) 15 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju. S temi instrumenti, ki jih je sprejel Svet Evrope, naj bi se zagotovila minimalna raven varstva osebnih podatkov. Vendar pa je ENVP že prej opozoril (33), da Konvencija, ki sicer zavezuje vse države članice, ne zagotavlja potrebne jasnosti, kar je bilo ugotovljeno že ob sprejetju Direktive 95/46/ES. Priporočilo pa že po svoji naravi ni zavezujoče. |
| --- | --- |

60.

Člen 25(1) pričujoče pobude se sedaj sklicuje na Konvencijo Sveta Evrope št. 108, njen dodatni protokol z dne 8. novembra 2001 in Priporočilo št. R (87) 15 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju. S temi instrumenti, ki jih je sprejel Svet Evrope, naj bi se zagotovila minimalna raven varstva osebnih podatkov. Vendar pa je ENVP že prej opozoril (33), da Konvencija, ki sicer zavezuje vse države članice, ne zagotavlja potrebne jasnosti, kar je bilo ugotovljeno že ob sprejetju Direktive 95/46/ES. Priporočilo pa že po svoji naravi ni zavezujoče.

Zakaj je navkljub poglavju 6 splošni okvir potreben?

| 61. | Kot prvo, določbe iz poglavja 6 pobude so namenjene oblikovanju splošnega okvira za varstvo podatkov (glej člen 25 pobude). Te določbe je treba obravnavati kot lex specialis, ki velja za podatke, poslane v skladu s tem sklepom Sveta. Žal pa je sedanji splošni okvir, ki ga tvori Konvencija Sveta Evrope št. 108 s pripadajočimi dokumenti, nezadovoljiv. Vseeno pa že pobuda sama kaže na potrebo po ustreznem splošnem okviru, določenem v okvirnem sklepu Sveta. A to ni edina ponazoritev potrebe po takšnem okviru. |
| --- | --- |

61.

Kot prvo, določbe iz poglavja 6 pobude so namenjene oblikovanju splošnega okvira za varstvo podatkov (glej člen 25 pobude). Te določbe je treba obravnavati kot lex specialis, ki velja za podatke, poslane v skladu s tem sklepom Sveta. Žal pa je sedanji splošni okvir, ki ga tvori Konvencija Sveta Evrope št. 108 s pripadajočimi dokumenti, nezadovoljiv. Vseeno pa že pobuda sama kaže na potrebo po ustreznem splošnem okviru, določenem v okvirnem sklepu Sveta. A to ni edina ponazoritev potrebe po takšnem okviru.

| 62. | Drugič, pobuda zajema le del obdelave osebnih podatkov za namene kazenskega pregona in izmenjave takšnih podatkov med državami članicami. Poglavje 6 pobude je že po svoji naravi omejeno na obdelavo, povezano z izmenjavo informacij, predvideno v pobudi. Izključena je torej vsakršna drugačna izmenjava drugih policijskih in pravosodnih informacij v okviru področja uporabe pobude, zlasti informacij, ki niso povezane s profili DNA, prstnimi odtisi in podatki iz registra vozil. Dostop do podatkov, ki jih zbirajo zasebna podjetja, za namene kazenskega pregona prav tako ni zajet v poglavju 6 pobude, kar spet dokazuje, da poglavje ni izčrpno, saj je cilj pobude izmenjava informacij med organi, odgovornimi za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj (člen 1 pobude). |
| --- | --- |

62.

Drugič, pobuda zajema le del obdelave osebnih podatkov za namene kazenskega pregona in izmenjave takšnih podatkov med državami članicami. Poglavje 6 pobude je že po svoji naravi omejeno na obdelavo, povezano z izmenjavo informacij, predvideno v pobudi. Izključena je torej vsakršna drugačna izmenjava drugih policijskih in pravosodnih informacij v okviru področja uporabe pobude, zlasti informacij, ki niso povezane s profili DNA, prstnimi odtisi in podatki iz registra vozil. Dostop do podatkov, ki jih zbirajo zasebna podjetja, za namene kazenskega pregona prav tako ni zajet v poglavju 6 pobude, kar spet dokazuje, da poglavje ni izčrpno, saj je cilj pobude izmenjava informacij med organi, odgovornimi za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj (člen 1 pobude).

| 63. | Tretjič, kar zadeva področje uporabe določb poglavja 6, je besedilo pobude dvoumno in zato pravno nejasno. V skladu s členom 24(2) pobude se te določbe uporabljajo za podatke, ki se pošiljajo ali so bili poslani v skladu s tem sklepom Sveta. ENVP meni, da je na podlagi takšnega besedila zagotovljen neposredni dostop do profilov DNA, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil, zajete pa so tudi posebne okoliščine po členu 7 pobude (34). Poleg tega je nedvomno zajeto tudi pošiljanje osebnih podatkov po členu 14 (množične prireditve) in členu 16 (preprečevanje terorističnih kaznivih dejanj). |
| --- | --- |

63.

Tretjič, kar zadeva področje uporabe določb poglavja 6, je besedilo pobude dvoumno in zato pravno nejasno. V skladu s členom 24(2) pobude se te določbe uporabljajo za podatke, ki se pošiljajo ali so bili poslani v skladu s tem sklepom Sveta. ENVP meni, da je na podlagi takšnega besedila zagotovljen neposredni dostop do profilov DNA, prstnih odtisov in podatkov iz registrov vozil, zajete pa so tudi posebne okoliščine po členu 7 pobude (34). Poleg tega je nedvomno zajeto tudi pošiljanje osebnih podatkov po členu 14 (množične prireditve) in členu 16 (preprečevanje terorističnih kaznivih dejanj).

| 64. | Vendar pa ni jasno, ali poglavje 6 velja le za osebne podatke, ki se izmenjujejo ali so bili izmenjani med državami članicami, ali pa velja tudi za zbiranje in obdelavo materiala DNA in prstnih odtisov v državi članici v skladu s členoma 2 in 8 pobude. Drugače povedano, ali poglavje 6 velja za osebne podatke, ki so bili zbrani v skladu s sklepom Sveta, a (še) niso bili poslani organom v drugih državah članicah? Poleg tega je nejasno tudi, ali je zajeto pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov, potem ko je bil najden zadetek med profili DNA ali prstnimi odtisi, saj je iz uvodne izjave 11 na eni strani mogoče sklepati, da pošiljanje nadaljnjih informacij (prek postopkov za medsebojno pomoč) spada v področje uporabe sklepa Sveta, medtem ko na drugi strani člena 5 in 10 poudarjata, da je takšno pošiljanje urejeno z nacionalno zakonodajo. Končno pa je treba opozoriti, da člen 24(2) vsebuje izjemo glede uporabe poglavja 6. Določbe se uporabljajo, „razen če ni v prejšnjih poglavjih določeno drugače“. ENVP meni, da ta klavzula nima vsebinske teže (ENVP v prejšnjih poglavjih ni opazil nasprotujočih si določb), vendar pa bi kljub temu lahko le še povečala dvoumnost besedila glede uporabe poglavja 6. |
| --- | --- |

64.

Vendar pa ni jasno, ali poglavje 6 velja le za osebne podatke, ki se izmenjujejo ali so bili izmenjani med državami članicami, ali pa velja tudi za zbiranje in obdelavo materiala DNA in prstnih odtisov v državi članici v skladu s členoma 2 in 8 pobude. Drugače povedano, ali poglavje 6 velja za osebne podatke, ki so bili zbrani v skladu s sklepom Sveta, a (še) niso bili poslani organom v drugih državah članicah? Poleg tega je nejasno tudi, ali je zajeto pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov, potem ko je bil najden zadetek med profili DNA ali prstnimi odtisi, saj je iz uvodne izjave 11 na eni strani mogoče sklepati, da pošiljanje nadaljnjih informacij (prek postopkov za medsebojno pomoč) spada v področje uporabe sklepa Sveta, medtem ko na drugi strani člena 5 in 10 poudarjata, da je takšno pošiljanje urejeno z nacionalno zakonodajo. Končno pa je treba opozoriti, da člen 24(2) vsebuje izjemo glede uporabe poglavja 6. Določbe se uporabljajo, „razen če ni v prejšnjih poglavjih določeno drugače“. ENVP meni, da ta klavzula nima vsebinske teže (ENVP v prejšnjih poglavjih ni opazil nasprotujočih si določb), vendar pa bi kljub temu lahko le še povečala dvoumnost besedila glede uporabe poglavja 6.

| 65. | ENVP priporoča, da se v členu 24(2) opredeli, da se poglavje 6 uporablja le za zbiranje in obdelavo materiala DNA in prstnih odtisov v državi članici ter da je zajeto tudi pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov v okviru področja uporabe tega sklepa. Poleg tega bi bilo treba črtati pogoj „razen če ni v prejšnjih poglavjih določeno drugače“. Te pojasnitve bi zagotovile, da bi določbe iz poglavja 6 imele dejanske posledice. |
| --- | --- |

65.

ENVP priporoča, da se v členu 24(2) opredeli, da se poglavje 6 uporablja le za zbiranje in obdelavo materiala DNA in prstnih odtisov v državi članici ter da je zajeto tudi pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov v okviru področja uporabe tega sklepa. Poleg tega bi bilo treba črtati pogoj „razen če ni v prejšnjih poglavjih določeno drugače“. Te pojasnitve bi zagotovile, da bi določbe iz poglavja 6 imele dejanske posledice.

| 66. | Četrtič, potreba po splošnem okviru je razvidna iz same narave določb o varstvu podatkov iz poglavja 6 kot takih, kolikor so te nadgradnja tradicionalnega koncepta medsebojne pravne pomoči v kazenskih zadevah. Predpogoj za izmenjavo informacij je minimalna uskladitev osnovnih pravil za varstvo podatkov ali vsaj vzajemno priznavanje nacionalnega prava, da bi se izognili temu, da razlike med zakoni držav članic okrnijo učinkovitost sodelovanja. |
| --- | --- |

66.

Četrtič, potreba po splošnem okviru je razvidna iz same narave določb o varstvu podatkov iz poglavja 6 kot takih, kolikor so te nadgradnja tradicionalnega koncepta medsebojne pravne pomoči v kazenskih zadevah. Predpogoj za izmenjavo informacij je minimalna uskladitev osnovnih pravil za varstvo podatkov ali vsaj vzajemno priznavanje nacionalnega prava, da bi se izognili temu, da razlike med zakoni držav članic okrnijo učinkovitost sodelovanja.

| 67. | Čeprav je v pobudi predvidena uskladitev glede nekaterih pomembnih vidikov prava o varstvu podatkov, pa v zvezi z drugimi pomembnimi vprašanji določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 ne poskrbijo za uskladitev nacionalnih zakonov niti ne predpisujejo vzajemnega priznavanja. Namesto tega se zanašajo na hkratno uporabo dveh (ali več) pravnih sistemov: pošiljanje podatkov se pogosto dovoli le, če se upoštevajo zakoni tako države članice pošiljateljice kot države članice prejemnice. Drugače povedano, v zvezi s temi vprašanji pobuda ne prispeva k območju svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, temveč daje prednost tradicionalnemu sistemu medsebojne pravne pomoči v kazenskih zadevah, na podlagi suverenosti držav (35). |
| --- | --- |

67.

Čeprav je v pobudi predvidena uskladitev glede nekaterih pomembnih vidikov prava o varstvu podatkov, pa v zvezi z drugimi pomembnimi vprašanji določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 ne poskrbijo za uskladitev nacionalnih zakonov niti ne predpisujejo vzajemnega priznavanja. Namesto tega se zanašajo na hkratno uporabo dveh (ali več) pravnih sistemov: pošiljanje podatkov se pogosto dovoli le, če se upoštevajo zakoni tako države članice pošiljateljice kot države članice prejemnice. Drugače povedano, v zvezi s temi vprašanji pobuda ne prispeva k območju svobode, varnosti in pravice brez notranjih meja, temveč daje prednost tradicionalnemu sistemu medsebojne pravne pomoči v kazenskih zadevah, na podlagi suverenosti držav (35).

| 68. | ENVP meni, da takšna narava poglavja 6 ne olajšuje izmenjave osebnih podatkov, pač pa dodatno zapleta stvari glede na to, da naj bi se v skladu s pobudo sistem iz Prümske pogodbe uporabljal v vseh 27 državah članicah in da splošni skupni okvir za varstvo podatkov ni bil sprejet. Na primer, člen 26(1) omogoča obdelavo podatkov za druge namene le, če je to dovoljeno po nacionalni zakonodaji tako države članice pošiljateljice kot prejemnice. Drug primer je člen 28(2), ki določa, da je treba osebne podatke izbrisati, če jih ne bi smeli poslati (ali prejeti). A kako naj država članica prejemnica ve, da ti podatki niso bili zakonito poslani v skladu z zakonodajo države članice pošiljateljice? To bi lahko vodilo do težavnih primerov, če bi se ta vprašanja pojavila v primerih pred nacionalnimi sodišči. |
| --- | --- |

68.

ENVP meni, da takšna narava poglavja 6 ne olajšuje izmenjave osebnih podatkov, pač pa dodatno zapleta stvari glede na to, da naj bi se v skladu s pobudo sistem iz Prümske pogodbe uporabljal v vseh 27 državah članicah in da splošni skupni okvir za varstvo podatkov ni bil sprejet. Na primer, člen 26(1) omogoča obdelavo podatkov za druge namene le, če je to dovoljeno po nacionalni zakonodaji tako države članice pošiljateljice kot prejemnice. Drug primer je člen 28(2), ki določa, da je treba osebne podatke izbrisati, če jih ne bi smeli poslati (ali prejeti). A kako naj država članica prejemnica ve, da ti podatki niso bili zakonito poslani v skladu z zakonodajo države članice pošiljateljice? To bi lahko vodilo do težavnih primerov, če bi se ta vprašanja pojavila v primerih pred nacionalnimi sodišči.

| 69. | Petič, ta skupni okvir za varstvo podatkov je še pomembnejši zaradi velikih razlik med zakoni držav članic, tako v okviru materialnega kazenskega prava kot prava o sodnih postopkih v kazenskih zadevah. Poleg posledic za sodelovanje med organi držav članic pa te razlike tudi neposredno vplivajo na osebe, na katere se podatki nanašajo, v primerih, ko se ti podatki izmenjujejo med organi dveh ali več držav članic. Na primer, dejanska pravna sredstva, ki jih te osebe lahko uveljavljajo na sodišču, utegnejo biti različna glede na državo članico. |
| --- | --- |

69.

Petič, ta skupni okvir za varstvo podatkov je še pomembnejši zaradi velikih razlik med zakoni držav članic, tako v okviru materialnega kazenskega prava kot prava o sodnih postopkih v kazenskih zadevah. Poleg posledic za sodelovanje med organi držav članic pa te razlike tudi neposredno vplivajo na osebe, na katere se podatki nanašajo, v primerih, ko se ti podatki izmenjujejo med organi dveh ali več držav članic. Na primer, dejanska pravna sredstva, ki jih te osebe lahko uveljavljajo na sodišču, utegnejo biti različna glede na državo članico.

| 70. | Končno lahko zaključimo, da so v predlogu usklajeni nekateri elementi izmenjave podatkov med pristojnimi organi in je zaradi tega vanj vključeno tudi poglavje o varstvu podatkov, vendar pa je predlog še daleč od uskladitve vseh zagotovil za varstvo podatkov. Določbe niso niti izčrpne (kot bi moral biti splošni okvir v smislu lex generalis) niti popolne (saj manjkajo nekateri pomembni elementi, kakor je prikazano v točki 75). |
| --- | --- |

70.

Končno lahko zaključimo, da so v predlogu usklajeni nekateri elementi izmenjave podatkov med pristojnimi organi in je zaradi tega vanj vključeno tudi poglavje o varstvu podatkov, vendar pa je predlog še daleč od uskladitve vseh zagotovil za varstvo podatkov. Določbe niso niti izčrpne (kot bi moral biti splošni okvir v smislu lex generalis) niti popolne (saj manjkajo nekateri pomembni elementi, kakor je prikazano v točki 75).

| 71. | Jasno je, da je za področje uporabe zunaj okvira pobude potreben splošen skupni okvir za varstvo podatkov. Državljani so upravičeni do minimalno usklajene ravni varstva podatkov, ne glede na to, kje v Evropski uniji se podatki, ki se na njih nanašajo, obdelujejo za namene kazenskega pregona. |
| --- | --- |

71.

Jasno je, da je za področje uporabe zunaj okvira pobude potreben splošen skupni okvir za varstvo podatkov. Državljani so upravičeni do minimalno usklajene ravni varstva podatkov, ne glede na to, kje v Evropski uniji se podatki, ki se na njih nanašajo, obdelujejo za namene kazenskega pregona.

| 72. | Vendar pa je takšen skupni okvir potreben tudi znotraj področja uporabe pobude. Pobuda se med drugim ukvarja z zbiranjem, obdelavo in izmenjavo potencialno občutljivih biometričnih podatkov, na primer materiala DNA. Poleg tega krog oseb, na katere se podatki nanašajo in ki se lahko vključijo v ta sistem, ni omejen na podatke o osebah, osumljenih (ali obsojenih) za posebna kazniva dejanja. V takšnih okoliščinah bi bil jasen in ustrezen sistem za varstvo podatkov še bolj nujen. |
| --- | --- |

72.

Vendar pa je takšen skupni okvir potreben tudi znotraj področja uporabe pobude. Pobuda se med drugim ukvarja z zbiranjem, obdelavo in izmenjavo potencialno občutljivih biometričnih podatkov, na primer materiala DNA. Poleg tega krog oseb, na katere se podatki nanašajo in ki se lahko vključijo v ta sistem, ni omejen na podatke o osebah, osumljenih (ali obsojenih) za posebna kazniva dejanja. V takšnih okoliščinah bi bil jasen in ustrezen sistem za varstvo podatkov še bolj nujen.

| 73. | V zvezi s tem je treba ponoviti, da področje uporabe pobude in njenega poglavja 6 ni jasno opredeljeno. Zato je zaradi pravne varnosti pomembno, da so osebni podatki dobro zaščiteni, ne glede na to, ali in v katerih primerih spadajo v področje uporabe ali ne. Iz istega razloga bi bilo treba zagotoviti doslednost veljavnih pravil znotraj in zunaj področja uporabe pobude. |
| --- | --- |

73.

V zvezi s tem je treba ponoviti, da področje uporabe pobude in njenega poglavja 6 ni jasno opredeljeno. Zato je zaradi pravne varnosti pomembno, da so osebni podatki dobro zaščiteni, ne glede na to, ali in v katerih primerih spadajo v področje uporabe ali ne. Iz istega razloga bi bilo treba zagotoviti doslednost veljavnih pravil znotraj in zunaj področja uporabe pobude.

Določbe poglavja 6

| 74. | Določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 pričujoče pobude se uporabljajo za podatke, ki se pošiljajo ali so bili poslani v skladu s sklepom. Dotikajo se številnih pomembnih vprašanj in so bile skrbno formulirane kot posebne določbe poleg splošnega okvira za varstvo podatkov. ENVP sklepa, da določbe na splošno in v bistvu zagotavljajo ustrezno varstvo. |
| --- | --- |

74.

Določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 pričujoče pobude se uporabljajo za podatke, ki se pošiljajo ali so bili poslani v skladu s sklepom. Dotikajo se številnih pomembnih vprašanj in so bile skrbno formulirane kot posebne določbe poleg splošnega okvira za varstvo podatkov. ENVP sklepa, da določbe na splošno in v bistvu zagotavljajo ustrezno varstvo.

| 75. | Vendar pa je glede na to, kar je bilo prej povedano o naravi določb iz poglavja 6, ENVP odkril še nekaj drugih pomanjkljivosti določb iz poglavja 6 (36).






  — | Člen 30 o beleženju se uporablja le za izmenjavo osebnih podatkov, ne pa tudi za dostop do podatkov za namene kazenskega pregona. Bolje bi bilo, da bi ubeseditev člena zagotavljala beleženje vseh dejavnosti v zvezi s temi podatki. |
| --- | --- | --- |

75.

Vendar pa je glede na to, kar je bilo prej povedano o naravi določb iz poglavja 6, ENVP odkril še nekaj drugih pomanjkljivosti določb iz poglavja 6 (36).

—

Člen 30 o beleženju se uporablja le za izmenjavo osebnih podatkov, ne pa tudi za dostop do podatkov za namene kazenskega pregona. Bolje bi bilo, da bi ubeseditev člena zagotavljala beleženje vseh dejavnosti v zvezi s temi podatki.

| — | Člen 31 omejuje pravico osebe, na katero se podatki nanašajo, do informacij na pravico, da te informacije prejme na zahtevo. Ta pogoj je v nasprotju z bistvenim elementom varstva podatkov, namreč, da upravljavec podatkov priskrbi osebi, na katero se podatki nanašajo in od katere se pridobijo podatki, ki se nanjo nanašajo, nekatere osnovne informacije glede takšnega zbiranja podatkov, ne da bi ta oseba, na katero se podatki nanašajo, to sploh zahtevala (37). Oseba, na katero se podatki nanašajo, v resnici zelo pogosto ne ve, da se o njej zbirajo podatki. Pri uveljavljanju pravice do informacij seveda lahko veljajo izjeme, pogoji ali omejitve, na primer zaradi zaščite interesov potekajoče kazenske preiskave, vendar pa to ne sme privesti do okrnitve pravice in njene bistvene vsebine s tem, da mora oseba, na katero se podatki nanašajo, te informacije na splošno zahtevati (38). |
| --- | --- |

—

Člen 31 omejuje pravico osebe, na katero se podatki nanašajo, do informacij na pravico, da te informacije prejme na zahtevo. Ta pogoj je v nasprotju z bistvenim elementom varstva podatkov, namreč, da upravljavec podatkov priskrbi osebi, na katero se podatki nanašajo in od katere se pridobijo podatki, ki se nanjo nanašajo, nekatere osnovne informacije glede takšnega zbiranja podatkov, ne da bi ta oseba, na katero se podatki nanašajo, to sploh zahtevala (37). Oseba, na katero se podatki nanašajo, v resnici zelo pogosto ne ve, da se o njej zbirajo podatki. Pri uveljavljanju pravice do informacij seveda lahko veljajo izjeme, pogoji ali omejitve, na primer zaradi zaščite interesov potekajoče kazenske preiskave, vendar pa to ne sme privesti do okrnitve pravice in njene bistvene vsebine s tem, da mora oseba, na katero se podatki nanašajo, te informacije na splošno zahtevati (38).

| — | V poglavju 6 se ne predvideva ločevanje podatkov glede na različne kategorije oseb (žrtve, osumljenci, druge osebe, katerih podatki so vključeni v zbirko podatkov). Takšno ločevanje na kategorije oseb glede na stopnjo njihove vpletenosti v kaznivo dejanje je bilo vključeno v predlog Komisije za okvirni sklep Sveta o varstvu podatkov v tretjem stebru in je v okviru pričujoče pobude še toliko pomembnejše, saj omogoča obdelavo (v nekaterih primerih občutljivih) osebnih podatkov oseb, ki niso neposredno vpletene v kaznivo dejanje. |
| --- | --- |

—

V poglavju 6 se ne predvideva ločevanje podatkov glede na različne kategorije oseb (žrtve, osumljenci, druge osebe, katerih podatki so vključeni v zbirko podatkov). Takšno ločevanje na kategorije oseb glede na stopnjo njihove vpletenosti v kaznivo dejanje je bilo vključeno v predlog Komisije za okvirni sklep Sveta o varstvu podatkov v tretjem stebru in je v okviru pričujoče pobude še toliko pomembnejše, saj omogoča obdelavo (v nekaterih primerih občutljivih) osebnih podatkov oseb, ki niso neposredno vpletene v kaznivo dejanje.

| — | Navedena je bila že ena pripomba, in sicer da manjka opredelitev osebnih podatkov (39). |
| --- | --- |

—

Navedena je bila že ena pripomba, in sicer da manjka opredelitev osebnih podatkov (39).

| 76. | ENVP priporoča, da Svet odpravi te pomanjkljivosti s spremembo besedila pobude in/ali z vključitvijo teh elementov v okvirni sklep Sveta o varstvu podatkov v tretjem stebru. ENVP meni, da v okviru prve možnosti ni nujno spremeniti sistema za izmenjavo podatkov kot takega in da ta možnost ni v protislovju z namero 15 držav članic, ki so se zavzele, naj se bistveni deli Prümske pogodbe ne spreminjajo. |
| --- | --- |

76.

ENVP priporoča, da Svet odpravi te pomanjkljivosti s spremembo besedila pobude in/ali z vključitvijo teh elementov v okvirni sklep Sveta o varstvu podatkov v tretjem stebru. ENVP meni, da v okviru prve možnosti ni nujno spremeniti sistema za izmenjavo podatkov kot takega in da ta možnost ni v protislovju z namero 15 držav članic, ki so se zavzele, naj se bistveni deli Prümske pogodbe ne spreminjajo.

VIII.   Sklepi

| 77. | V tem mnenju se upošteva edinstven značaj pobude, predvsem pa to, da se ne predvidevajo večje spremembe vsebine določb. S spremembami, ki jih predlaga ENVP, naj bi se predvsem izboljšalo besedilo, medtem ko naj bi se sam sistem za izmenjavo informacij ne spreminjal. |
| --- | --- |

77.

V tem mnenju se upošteva edinstven značaj pobude, predvsem pa to, da se ne predvidevajo večje spremembe vsebine določb. S spremembami, ki jih predlaga ENVP, naj bi se predvsem izboljšalo besedilo, medtem ko naj bi se sam sistem za izmenjavo informacij ne spreminjal.

| 78. | ENVP izraža zadovoljstvo, da se v pričujoči pobudi povzema previdnejši in postopnejši pristop pri izvajanju načela dostopnosti. Vendar pa obžaluje, da v pobudi niso usklajeni bistveni elementi zbiranja in izmenjave različnih vrst podatkov, s čimer bi se med drugim zagotovilo izpolnjevanje načel nujnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

78.

ENVP izraža zadovoljstvo, da se v pričujoči pobudi povzema previdnejši in postopnejši pristop pri izvajanju načela dostopnosti. Vendar pa obžaluje, da v pobudi niso usklajeni bistveni elementi zbiranja in izmenjave različnih vrst podatkov, s čimer bi se med drugim zagotovilo izpolnjevanje načel nujnosti in sorazmernosti.

| 79. | ENVP obžaluje, da je bila pričujoča pobuda dana brez ustrezne presoje vplivov, in poziva Svet, naj takšno presojo vključi v postopek sprejemanja ter v okviru takšne presoje preuči druge možnosti politike, po možnosti takšne, ki manj posegajo v zasebnost. |
| --- | --- |

79.

ENVP obžaluje, da je bila pričujoča pobuda dana brez ustrezne presoje vplivov, in poziva Svet, naj takšno presojo vključi v postopek sprejemanja ter v okviru takšne presoje preuči druge možnosti politike, po možnosti takšne, ki manj posegajo v zasebnost.

| 80. | ENVP podpira pristop pobude v zvezi z različnimi vrstami osebnih podatkov, in sicer občutljivejši, kot so podatki, bolj naj bi bili omejeni nameni, za katere se lahko uporabljajo, in bolj naj bi bil omejen dostop. |
| --- | --- |

80.

ENVP podpira pristop pobude v zvezi z različnimi vrstami osebnih podatkov, in sicer občutljivejši, kot so podatki, bolj naj bi bili omejeni nameni, za katere se lahko uporabljajo, in bolj naj bi bil omejen dostop.

| 81. | ENVP obžaluje, da v pobudi niso opredeljene kategorije oseb, ki bodo vključene v zbirke podatkov DNA, in da obdobje hrambe podatkov ni omejeno. |
| --- | --- |

81.

ENVP obžaluje, da v pobudi niso opredeljene kategorije oseb, ki bodo vključene v zbirke podatkov DNA, in da obdobje hrambe podatkov ni omejeno.

| 82. | Svet ne bi smel sprejeti sklepa Sveta pred sprejetjem okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, s čimer bi se zagotovila ustrezna raven varstva. |
| --- | --- |

82.

Svet ne bi smel sprejeti sklepa Sveta pred sprejetjem okvirnega sklepa Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, s čimer bi se zagotovila ustrezna raven varstva.

| 83. | Določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 pobude ne olajšujejo izmenjave osebnih podatkov, temveč jo še otežujejo, saj izhajajo iz tradicionalnega koncepta medsebojne pravne pomoči v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

83.

Določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 pobude ne olajšujejo izmenjave osebnih podatkov, temveč jo še otežujejo, saj izhajajo iz tradicionalnega koncepta medsebojne pravne pomoči v kazenskih zadevah.

| 84. | ENVP priporoča, da se besedilo pobude spremeni na naslednji način.






  — | vključitev sklica na poglavje 6 o varstvu podatkov v člen 1; |
| --- | --- | --- |

84.

ENVP priporoča, da se besedilo pobude spremeni na naslednji način.

—

vključitev sklica na poglavje 6 o varstvu podatkov v člen 1;

| — | vključitev opredelitve nekodiranega dela DNA in določbe o postopku, s katerim bi se zagotovilo, da ne sedaj ne kasneje ne bi bilo mogoče razkriti informacij iz nekodiranega dela; |
| --- | --- |

—

vključitev opredelitve nekodiranega dela DNA in določbe o postopku, s katerim bi se zagotovilo, da ne sedaj ne kasneje ne bi bilo mogoče razkriti informacij iz nekodiranega dela;

| — | podrobnejša formulacija besedila člena 7 ob upoštevanju, da je zaradi načela sorazmernosti potrebna restriktivnejša razlaga tega člena; |
| --- | --- |

—

podrobnejša formulacija besedila člena 7 ob upoštevanju, da je zaradi načela sorazmernosti potrebna restriktivnejša razlaga tega člena;

| — | vključitev opredelitve osebnih podatkov v člen 24; |
| --- | --- |

—

vključitev opredelitve osebnih podatkov v člen 24;

| — | podrobnejša opredelitev v členu 24(2) glede tega, da se poglavje 6 uporablja le za zbiranje in obdelavo materiala DNA in prstnih odtisov v državi članici ter da je pri tem zajeto tudi pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov v okviru področja uporabe tega sklepa; |
| --- | --- |

—

podrobnejša opredelitev v členu 24(2) glede tega, da se poglavje 6 uporablja le za zbiranje in obdelavo materiala DNA in prstnih odtisov v državi članici ter da je pri tem zajeto tudi pošiljanje nadaljnjih osebnih podatkov v okviru področja uporabe tega sklepa;

| — | črtanje določbe „razen če ni v prejšnjih poglavjih določeno drugače“ iz člena 24(2); |
| --- | --- |

—

črtanje določbe „razen če ni v prejšnjih poglavjih določeno drugače“ iz člena 24(2);

| — | sprememba člena 30 o beleženju, in sicer tako, da se zagotovi beleženje vseh dejavnosti v zvezi z zadevnimi podatki; |
| --- | --- |

—

sprememba člena 30 o beleženju, in sicer tako, da se zagotovi beleženje vseh dejavnosti v zvezi z zadevnimi podatki;

| — | sprememba člena 31, da se zagotovi pravica osebe, na katero se podatki nanašajo, do informacij, ne da bi jih morala ta oseba posebej zahtevati; |
| --- | --- |

—

sprememba člena 31, da se zagotovi pravica osebe, na katero se podatki nanašajo, do informacij, ne da bi jih morala ta oseba posebej zahtevati;

| — | vključitev ločevanja podatkov glede na različne kategorije oseb (žrtve, osumljenci, druge osebe, katerih podatki so vključeni v zbirko podatkov) v poglavje 6; |
| --- | --- |

—

vključitev ločevanja podatkov glede na različne kategorije oseb (žrtve, osumljenci, druge osebe, katerih podatki so vključeni v zbirko podatkov) v poglavje 6;

| — | členu 34 pobude za sklep Sveta dodati naslednji stavek: „Svet se bo pred sprejetjem takšnega izvedbenega ukrepa posvetoval z ENVP.“ |
| --- | --- |

—

členu 34 pobude za sklep Sveta dodati naslednji stavek: „Svet se bo pred sprejetjem takšnega izvedbenega ukrepa posvetoval z ENVP.“

| — | vključitev klavzule o oceni v poglavje 7 pobude. |
| --- | --- |

—

vključitev klavzule o oceni v poglavje 7 pobude.

| 85. | V bolj splošnem oziru ENVP priporoča, da Svet odpravi pomanjkljivosti pobude s spremembo besedila pobude in/ali z vključitvijo teh elementov v okvirni sklep Sveta o varstvu podatkov v tretjem stebru. ENVP meni, da v okviru prve možnosti (ki se navezuje na elemente iz predhodne točke) ne bi bilo nujno spremeniti sistema za izmenjavo podatkov kot takega in da ta možnost ni v protislovju z namero 15 držav članic, ki so se zavzele, naj se bistveni deli Prümske pogodbe ne spreminjajo. |
| --- | --- |

85.

V bolj splošnem oziru ENVP priporoča, da Svet odpravi pomanjkljivosti pobude s spremembo besedila pobude in/ali z vključitvijo teh elementov v okvirni sklep Sveta o varstvu podatkov v tretjem stebru. ENVP meni, da v okviru prve možnosti (ki se navezuje na elemente iz predhodne točke) ne bi bilo nujno spremeniti sistema za izmenjavo podatkov kot takega in da ta možnost ni v protislovju z namero 15 držav članic, ki so se zavzele, naj se bistveni deli Prümske pogodbe ne spreminjajo.

| 86. | In navsezadnje, pričujoče mnenje je treba navesti v preambuli sklepa Sveta. |
| --- | --- |

86.

In navsezadnje, pričujoče mnenje je treba navesti v preambuli sklepa Sveta.

V Bruslju, 4. aprila 2007

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  Zadevne države članice so naštete v naslovu tega mnenja. Pobuda je bila objavljena 28. marca 2007 v UL C 71, str. 35.

3

(4)  Komisija se mora v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 ob sprejemanju zakonodajnega predloga, ki je povezan z varstvom pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, posvetovati z ENVP. V primeru pobude, ki jo vloži ena ali več držav članic, se ta obveznost ne uporablja, te države članice pa se lahko le neobvezno posvetujejo z ENVP.

4

(5)  V skladu s prakso Komisije v drugih (nedavnih) primerih. Glej nedavno Mnenje ENVP z dne 12. decembra 2006 o predlogih za spremembo finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ter njenih izvedbenih pravil (COM(2006) 213 konč. in SEC(2006) 866 konč.), objavljeno na www.edps.europa.eu.

5

(6)  Pogodba z dne 27. maja 2005 med Kraljevino Belgijo, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko in Republiko Avstrijo o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakoniti migraciji.

6

(7)  Glej točko 15 spodaj.

7

(8)  Haaški program za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, ki ga je Evropski svet odobril 5. novembra 2004.

8

(9)  COM (2005) 490 konč. Mnenje ENVP je objavljeno v UL [2006], C 116, str. 8.

9

(10)  V tem mnenju se namesto izraza „daktiloskopski podatki“, ki se uporablja v pobudi, uporablja bolj običajen izraz „prstni odtisi“.

10

(11)  Glej uvodno izjavo 17 pobude.

11

(12)  Konvencija Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981.

12

(13)  Glej v nadaljevanju odstavek VII tega mnenja.

13

(14)  Z izjemo prvih izkušenj z izmenjavo informacij med Nemčijo in Avstrijo, omenjenih pod točko 33.

14

(15)  V času Schengna sodelovanje znotraj Evropske gospodarske skupnosti. Na Prümsko pogodbo se pogosto sklicujejo kot na Schengen III.

15

(16)  Predlog (omenjen pod točko 3) je Komisija sprejela potem, ko je bila Prümska pogodba že sprejeta.

16

(17)  V teh členih se med drugim zahteva tudi sodelovanje Komisije in Evropskega parlamenta, treba pa je zagotoviti, da se okrepljeno sodelovanje uporabi le kot zadnja možnost.

17

(18)  Ta sporazum je na voljo v dok. Sveta 5473/07 z dne 22. januarja 2007.

18

Glej: http://www.statewatch.org/news/2007/jan/prum-implementing-agreement.pdf.

(19)  UL C 386, str. 89. Ta okvirni sklep je bil sprejet na pobudo Švedske.

19

(20)  Mnenje ENVP z dne 28. februarja 2006, UL L 116, 17.5.2006, str. 8, točka 69.

20

(21)  ENVP pozdravlja postopni pristop na splošno (točko 26). Kakor bo prikazano v točki 37, pa bi bila v obravnavanem primeru morda bolj zaželena minimalna uskladitev bistvenih elementov zbiranja in izmenjave različnih vrst podatkov.

21

(22)  Rezultati avtomatske primerjave profilov DNA v nemških in avstrijskih zbirkah podatkov DNA so bili predloženi na neuradnem zasedanju ministrov PNZ v Dresdnu (14. – 16. januarja 2007) in so objavljeni na spletni strani nemškega predsedstva (www.bmi.bund.de). V grobem zajemajo november in december 2006. Rezultati te prve izmenjave navajajo prepričljivo število več kot 2000 zadetkov v dveh mesecih, v nekaterih primerih povezanih s hudimi kaznivimi dejanji.

22

(23)  „Presoja vplivov na zasebnost“

23

(24)  In morda tudi neznanih profilov DNA iz člena 2(2) pobude.

24

(25)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 281, str. 31.

25

(26)  Glej na primer mnenje ENVP o načelu dostopnosti iz opombe 9, v točkah 59 in 60.

26

(27)  Glej opombo 18.

27

(28)  Glej dokumente, ki jih je britanski komisar za informiranje predložil ožjemu odboru Zgornjega doma v zvezi s poizvedovanjem glede Prümske pogodbe s strani pododbora F Evropske unije (Notranje zadeve). „Z namenom izločitve“ pomeni izločitev oseb iz skupin osumljencev kaznivih dejanj.

28

(29)  Glej na primer sodbo z dne 14. decembra 2000, BvR 1741/99, v kateri uporaba vzorcev DNA za lažja kazniva dejanja ni obveljala za združljivo z načelom sorazmernosti.

29

(30)  V zvezi s to možnostjo glej člen 20(1) predloga sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (EUROPOL), (COM(2006) 817 konč.) in mnenje ENVP z dne 16. februarja 2007 (točka 26).

30

(31)  Najbolj nedavno v mnenju ENVP z dne 16. februarja 2007 o predlogu sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (EUROPOL).

31

(32)  Mnenji ENVP z dne 19. decembra 2005 (UL [2006] C 47, str. 27) in 29. novembra 2006, objavljeni na strani ENVP.

32

(33)  Glej, na primer, (prvo) mnenju o predlogu Komisije za okvirni sklep Sveta o varstvu podatkov v tretjem stebru, točka 4.

33

(34)  Glej točko 53 tega mnenja.

34

(35)  Glej tudi uvodno izjavo 11 pobude, ki določa, da države članice „zaprosijo tudi za nadaljnje informacije prek postopkov za medsebojno pomoč“.

35

(36)  V tej točki pomanjkljivosti niso naštete v celoti; navajajo se le največje z vidika varstva podatkov.

36

(37)  Glej na primer člen 10 Direktive 95/46/ES (sklic v opombi 25).

37

(38)  ENVP opozarja, da se člen 31 sklicuje na Direktivo 95/46/ES, medtem ko bi bilo pri instrumentu iz tretjega stebra bolj logično sklicevanje na pravni instrument, ki se uporablja na tem področju, v tem primeru na Protokol h Konvenciji Sveta Evrope št. 108.

38

(39)  Glej točko 42 zgoraj.

39

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/15

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4646 – AXA/Banca Monte dei Paschi di Siena/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 169/03)

Dne 16. julija 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij; |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij;

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4646. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4646. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/15

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4728 – Red & Black/Valentino Fashion Group)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 169/04)

Dne 17. julija 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij; |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij;

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4728. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4728. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/16

---

SKLEP

(2007/C 169/05)

GENERALNI SEKRETAR EVROPSKEGA PARLAMENTA,

ob upoštevanju kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev teh skupnosti, kot jih določa uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 Sveta in jih nazadnje spreminja uredba (ES, Euratom) št. 723/2004 Sveta, zlasti člen 30 kadrovskih predpisov,

ob upoštevanju sklepa predsedstva o določitvi organa za imenovanje, nazadnje spremenjenega dne 26. oktobra 2004,

ob upoštevanju objave javnega natečaja EUR/A/151,

ob upoštevanju mnenja skupnega odbora, podanega na seji dne 27. junija 2007,

SKLENE:

Edini člen

Veljavnost rezervnega seznama z javnega natečaja št. EUR/A/151 se podaljša do 31. avgusta 2007.

Luksemburg, 9. julija 2007

Harald RØMER

Generalni sekretar

---

Komisija

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/17

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. julija 2007

(2007/C 169/06)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3803 |
| JPY | japonski jen | 168,46 |
| DKK | danska krona | 7,4409 |
| GBP | funt šterling | 0,6722 |
| SEK | švedska krona | 9,1677 |
| CHF | švicarski frank | 1,662 |
| ISK | islandska krona | 82,1 |
| NOK | norveška krona | 7,902 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5842 |
| CZK | češka krona | 28,253 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 245,63 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6978 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,7568 |
| RON | romunski leu | 3,1365 |
| SKK | slovaška krona | 33,136 |
| TRY | turška lira | 1,752 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5676 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4405 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,7946 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7339 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0856 |
| KRW | južnokorejski won | 1 262,97 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,51 |
| CNY | kitajski juan | 10,4544 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,289 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 502,07 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7068 |
| PHP | filipinski peso | 61,837 |
| RUB | ruski rubelj | 35,081 |
| THB | tajski bat | 41,057 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3803

JPY

japonski jen

168,46

DKK

danska krona

7,4409

GBP

funt šterling

0,6722

SEK

švedska krona

9,1677

CHF

švicarski frank

1,662

ISK

islandska krona

82,1

NOK

norveška krona

7,902

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5842

CZK

češka krona

28,253

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

245,63

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6978

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,7568

RON

romunski leu

3,1365

SKK

slovaška krona

33,136

TRY

turška lira

1,752

AUD

avstralski dolar

1,5676

CAD

kanadski dolar

1,4405

HKD

hongkonški dolar

10,7946

NZD

novozelandski dolar

1,7339

SGD

singapurski dolar

2,0856

KRW

južnokorejski won

1 262,97

ZAR

južnoafriški rand

9,51

CNY

kitajski juan

10,4544

HRK

hrvaška kuna

7,289

IDR

indonezijska rupija

12 502,07

MYR

malezijski ringit

4,7068

PHP

filipinski peso

61,837

RUB

ruski rubelj

35,081

THB

tajski bat

41,057

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/18

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 169/07)

| Št. pomoči | XR 19/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Nordrhein-Westfalen |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Regionales Wirtschaftsförderungsprogramm NRW (RWP.NRW) Richtlinie für die Gewährung von Finanzierungshilfen zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft einschließlich des Tourismusgewerbes vom 15.12.2006 |
| Pravna podlaga | 1. | 36. Rahmenplan der Bund/Länder-Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ |

Št. pomoči

XR 19/07

Država članica

Nemčija

Regija

Nordrhein-Westfalen

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Regionales Wirtschaftsförderungsprogramm NRW (RWP.NRW) Richtlinie für die Gewährung von Finanzierungshilfen zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft einschließlich des Tourismusgewerbes vom 15.12.2006

Pravna podlaga

1.

36. Rahmenplan der Bund/Länder-Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“

| 2. | Landeshaushaltsordnung NRW |
| --- | --- |

2.

Landeshaushaltsordnung NRW

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

24 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči

15 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| NRW.BANK |
| --- |
| Johanniterstraße 3 |
| D-48145 Münster |
| Tel. (49-251) 91741-0 |
| info-westfalen@nrwbank.de |

NRW.BANK

Johanniterstraße 3

D-48145 Münster

Tel. (49-251) 91741-0

info-westfalen@nrwbank.de

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.wirtschaft.nrw.de/400/200/200/RWP_Endfassung.pdf

http://www.nrwbank.de/pdf/dt/RWP/12_06_RWP_Richtlinien_mit_Anlagen.pdf

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 22/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | England, Wales |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Regional Investment Aid for Speculative and Bespoke developments |
| Pravna podlaga | England: Sections 126-128 of the Housing Grants, Construction and Regeneration Act 1996; the Regional Development Agencies Act 1998; the Greater London Authority Act 1999; the Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993; the Local Government, Planning and Land Act 1980; the Local Government Acts
  Wales: Sections 126-128 of the Housing Grants, Construction and Regeneration Act 1996, the functions concerning being exercisable by the National Assembly for Wels by virtue of the National Assembly for Wales (Transfer of Functions) Order 1999; the Local Government Acts |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 70 mio. GBP |
| Največja intenzivnost pomoči | 30 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | | The Secretary of State |

Št. pomoči

XR 22/07

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

England, Wales

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Regional Investment Aid for Speculative and Bespoke developments

Pravna podlaga

England: Sections 126-128 of the Housing Grants, Construction and Regeneration Act 1996; the Regional Development Agencies Act 1998; the Greater London Authority Act 1999; the Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993; the Local Government, Planning and Land Act 1980; the Local Government Acts

Wales: Sections 126-128 of the Housing Grants, Construction and Regeneration Act 1996, the functions concerning being exercisable by the National Assembly for Wels by virtue of the National Assembly for Wales (Transfer of Functions) Order 1999; the Local Government Acts

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

70 mio. GBP

Največja intenzivnost pomoči

30 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

The Secretary of State

| | Regional Development Agencies |
| --- | --- |

Regional Development Agencies

| | Government Offices |
| --- | --- |

Government Offices

| | The Urban Regeneration Agency |
| --- | --- |

The Urban Regeneration Agency

| | The Urban Development Cooperations |
| --- | --- |

The Urban Development Cooperations

| | Local Authorities in England and Wales |
| --- | --- |

Local Authorities in England and Wales

| | dti.enquires@dti.gsi.gov.uk |
| --- | --- |

dti.enquires@dti.gsi.gov.uk

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.erdf.communities.gov.uk/Repository/WordDocuments/RegInvest2912

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 32/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Češka |
| Regija | 87(3)(a), 87(3)(c) |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Investment incentives |
| Pravna podlaga | Act No. 72/2000 Coll., on Investment Incentives, as amended
  Act No. 586/1992 Coll., on Income Taxes, as amended
  Government Decree No. 310/2004, on the permissible level of state aid
  Act No. 435/2004 Coll., on Employment, as amended
  Government Decree No. 515/2004 Coll., on financial support for job creation and financial support for retraining or training within the framework of investment incentives, as amended |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 2,68 mio. CZK |
| Največja intenzivnost pomoči | 40 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2008 |
| Gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje |
| D |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Tel. (420) 224 853 319 |
| kavka@mpo.cz |

Št. pomoči

XR 32/07

Država članica

Češka

Regija

87(3)(a), 87(3)(c)

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Investment incentives

Pravna podlaga

Act No. 72/2000 Coll., on Investment Incentives, as amended

Act No. 586/1992 Coll., on Income Taxes, as amended

Government Decree No. 310/2004, on the permissible level of state aid

Act No. 435/2004 Coll., on Employment, as amended

Government Decree No. 515/2004 Coll., on financial support for job creation and financial support for retraining or training within the framework of investment incentives, as amended

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

2,68 mio. CZK

Največja intenzivnost pomoči

40 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

31.12.2008

Gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

D

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Tel. (420) 224 853 319

kavka@mpo.cz

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.mpo.cz/cz/podpora-podnikani/investovani/

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 59/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Regija | Extremadura |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Incentivos Industriales Extremeños |
| Pravna podlaga | Decreto 20/2007, de 6 de febrero, por el que se establece un régimen de incentivos industriales extremeños a la inversión para el tejido empresarial de esta Comunidad Autónoma (D.O.E. no 18 de 13 de febrero) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 11 mio. EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 40 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 14.2.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje |
| CB; D; H; O 9211 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Junta de Extremadura |
| Consejería de Economía y Trabajo |
| Dirección General de Promoción Empresarial e Industrial |
| Paseo de Roma, s/n |
| E-06800 Mérida-Badajoz |
| Correo electrónico: dgpei@eco.juntaex.es |

Št. pomoči

XR 59/07

Država članica

Španija

Regija

Extremadura

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Incentivos Industriales Extremeños

Pravna podlaga

Decreto 20/2007, de 6 de febrero, por el que se establece un régimen de incentivos industriales extremeños a la inversión para el tejido empresarial de esta Comunidad Autónoma (D.O.E. no 18 de 13 de febrero)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

11 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči

40 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

14.2.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

CB; D; H; O 9211

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Junta de Extremadura

Consejería de Economía y Trabajo

Dirección General de Promoción Empresarial e Industrial

Paseo de Roma, s/n

E-06800 Mérida-Badajoz

Correo electrónico: dgpei@eco.juntaex.es

Spletna stran objave sheme pomoči

http://doe.juntaex.es/pdfs/doe/2007/180O/07040021.pdf

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 62/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Regija | Murcia |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Programa de Instalación en Parques Tecnológicos de Empresas de base Tecnológica |
| Pravna podlaga | Orden de 15 de febrero de 2007, por la que se aprueban las Bases Reguladoras y la Convocatoria para 2007 de las ayudas del Instituto de Fomento de la Región de Murcia dirigidas a las empresas (anexo 9) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 0,6 mio. EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 30 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 23.2.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Instituto de Fomento de la Región de Murcia |
| Avda. de la Fama, 3 |
| E-30003 Murcia |

Št. pomoči

XR 62/07

Država članica

Španija

Regija

Murcia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Programa de Instalación en Parques Tecnológicos de Empresas de base Tecnológica

Pravna podlaga

Orden de 15 de febrero de 2007, por la que se aprueban las Bases Reguladoras y la Convocatoria para 2007 de las ayudas del Instituto de Fomento de la Región de Murcia dirigidas a las empresas (anexo 9)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

0,6 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči

30 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

23.2.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Instituto de Fomento de la Región de Murcia

Avda. de la Fama, 3

E-30003 Murcia

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.institutofomentomurcia.es/InfoDirectoV3/pdf/PublicacionAyudas2007.pdf

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 70/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Regija | 87.3.a - 87.3.c |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Régimen de ayudas a actuaciones de reindustrialización |
| Pravna podlaga | Orden del Ministerio de Industria, Turismo y Comercio, ITC/643/2007, de 7 de marzo, por la que se modifica la Orden ITC 3098/2006 de 2 de octubre |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 270 mio. EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 40 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 20.3.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana, 160 |
| E-28071 Madrid |

Št. pomoči

XR 70/07

Država članica

Španija

Regija

87.3.a - 87.3.c

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Régimen de ayudas a actuaciones de reindustrialización

Pravna podlaga

Orden del Ministerio de Industria, Turismo y Comercio, ITC/643/2007, de 7 de marzo, por la que se modifica la Orden ITC 3098/2006 de 2 de octubre

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

270 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči

40 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

20.3.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana, 160

E-28071 Madrid

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.mityc.es/ReindusGeneral/contenido/normativa/bases/

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 73/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Regija | La Rioja |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva a la inversión de finalidad regional. |
| Pravna podlaga | Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja de 22 de febrero de 2007 por la que se modifican las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva a la inversión de finalidad regional con objeto de su adecuación a la normativa comunitaria de Ayudas de Estado de finalidad regional (B.O.R. no 33/2007, de 10 de marzo) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 6,475 mio. EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 10 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 10.3.2007 |
| Trajanje | 31.12.2008 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/ Muro de la Mata, 13-14 |
| E-26071 Logroño |

Št. pomoči

XR 73/07

Država članica

Španija

Regija

La Rioja

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva a la inversión de finalidad regional.

Pravna podlaga

Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja de 22 de febrero de 2007 por la que se modifican las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva a la inversión de finalidad regional con objeto de su adecuación a la normativa comunitaria de Ayudas de Estado de finalidad regional (B.O.R. no 33/2007, de 10 de marzo)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

6,475 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči

10 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

10.3.2007

Trajanje

31.12.2008

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/ Muro de la Mata, 13-14

E-26071 Logroño

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www2.larioja.org/pls/dad_user/G04.bor_home

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 88/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Regija | Murcia |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Programa de ayudas a la financiación de empresas en la Región de Murcia mediante el apoyo a operaciones financiadas con fondos procedentes del Instituto de Crédito Oficial |
| Pravna podlaga | Orden de 28 de marzo de 2007, por la que se aprueban las Bases Reguladoras y la Convocatoria para 2007 de las ayudas del Instituto de Fomento a las empresas de la Región de Murcia mediante el apoyo a operaciones financiadas con fondos procedentes del Instituto de Crédito Oficial (anexo I) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 1,8 mio. EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 30 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 8.4.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Instituto de Fomento de la Región de Murcia |
| Avda. de la Fama, 3 |
| E-30003 Murcia |

Št. pomoči

XR 88/07

Država članica

Španija

Regija

Murcia

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Programa de ayudas a la financiación de empresas en la Región de Murcia mediante el apoyo a operaciones financiadas con fondos procedentes del Instituto de Crédito Oficial

Pravna podlaga

Orden de 28 de marzo de 2007, por la que se aprueban las Bases Reguladoras y la Convocatoria para 2007 de las ayudas del Instituto de Fomento a las empresas de la Región de Murcia mediante el apoyo a operaciones financiadas con fondos procedentes del Instituto de Crédito Oficial (anexo I)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

1,8 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči

30 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

8.4.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Instituto de Fomento de la Región de Murcia

Avda. de la Fama, 3

E-30003 Murcia

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.ifrm-murcia.es

http://www.institutofomentomurcia.es/InfoDirectoV3/pdf/PublicacionAyudas2007-2.pdf

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 101/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Wrocław |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Uchwała nr III/15/06 Rady Miejskiej Wrocławia z dnia 28 grudnia 2006 r. w sprawie zwolnień od podatku od nieruchomości w ramach programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą w obrębie parków przemysłowych, parków technologicznych oraz specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych na terenie Wrocławia |
| Pravna podlaga | Art. 18 ust. 2 pkt 15 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz.U. z 2001 r. nr 142, poz. 1591 ze zm.), Art. 7 ust. 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2006 r. nr 121, poz. 844 ze zm.) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 2 mio. PLN |
| Največja intenzivnost pomoči | 40 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 19.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Prezydent Wrocławia |
| Sukiennice 9 |
| PL-50-107 Wrocław |

Št. pomoči

XR 101/07

Država članica

Poljska

Regija

Wrocław

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Uchwała nr III/15/06 Rady Miejskiej Wrocławia z dnia 28 grudnia 2006 r. w sprawie zwolnień od podatku od nieruchomości w ramach programu pomocy regionalnej na wspieranie nowych inwestycji dla przedsiębiorców prowadzących działalność gospodarczą w obrębie parków przemysłowych, parków technologicznych oraz specjalnych stref ekonomicznych usytuowanych na terenie Wrocławia

Pravna podlaga

Art. 18 ust. 2 pkt 15 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz.U. z 2001 r. nr 142, poz. 1591 ze zm.), Art. 7 ust. 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2006 r. nr 121, poz. 844 ze zm.)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

2 mio. PLN

Največja intenzivnost pomoči

40 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

19.1.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Prezydent Wrocławia

Sukiennice 9

PL-50-107 Wrocław

Spletna stran objave sheme pomoči

http://uchwaly.um.wroc.pl/uchwala.aspx?numer=III/15/06

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 121/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Španija |
| Regija | Navarra |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Ayudas regionales a la inversión industrial, excepto a las industrias agroalimentarias |
| Pravna podlaga | Orden Foral 155/2007, de 17 de mayo, del Consejero de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo. B.O.N. no 71 de 8.6.2007
  Orden Foral 177/2007, de 7 de junio, del Consejero de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo. B.O.N. no 74 de 15.6.2007 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 15 mio. EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 10 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 11.6.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje |
| C, D, K, 60, 61, 62, 63 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Gobierno de Navarra |
| Departamento de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo |
| Parque Tomás Caballero 1, Edificio «Fuerte del Príncipe, II» |
| E-31005 Pamplona |
| E-mail: spromoci@cfnavarra.es |

Št. pomoči

XR 121/07

Država članica

Španija

Regija

Navarra

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Ayudas regionales a la inversión industrial, excepto a las industrias agroalimentarias

Pravna podlaga

Orden Foral 155/2007, de 17 de mayo, del Consejero de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo. B.O.N. no 71 de 8.6.2007

Orden Foral 177/2007, de 7 de junio, del Consejero de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo. B.O.N. no 74 de 15.6.2007

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

15 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči

10 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

11.6.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

C, D, K, 60, 61, 62, 63

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Gobierno de Navarra

Departamento de Industria y Tecnología, Comercio y Trabajo

Parque Tomás Caballero 1, Edificio «Fuerte del Príncipe, II»

E-31005 Pamplona

E-mail: spromoci@cfnavarra.es

Spletna stran objave sheme pomoči

http://www.cfnavarra.es/bon/076/F0708462.htm

http://www.cfnavarra.es/bon/076/F0709439.htm

Drugi podatki

—

---

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/26

---

Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 169/08)

| Št. pomoči | XT 63/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Regija | Vlaanderen |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | PSA Hesse-Noord Natie |
| Pravna podlaga | Decreet van 31.1.2003 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: –; skupni znesek načrtovane pomoči: 0,892 mio. EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(7) Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 8.6.2007 |
| Trajanje | 1.9.2008 |
| Cilj | Splošno usposabljanje |
| Gospodarski sektorji | Druge storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Agentschap Economie |
| Koning Albert II-laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Št. pomoči

XT 63/07

Država članica

Belgija

Regija

Vlaanderen

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

PSA Hesse-Noord Natie

Pravna podlaga

Decreet van 31.1.2003

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Proračun

Načrtovani letni izdatki: –; skupni znesek načrtovane pomoči: 0,892 mio. EUR

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(7) Uredbe

Datum začetka izvajanja

8.6.2007

Trajanje

1.9.2008

Cilj

Splošno usposabljanje

Gospodarski sektorji

Druge storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Agentschap Economie

Koning Albert II-laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Svet

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/27

---

JAVNI RAZPIS

Evropsko sodelovanje na področju znanstvenih in tehničnih raziskav (COST)

(2007/C 169/09)

COST omogoča povezovanje raziskovalcev in strokovnjakov v različnih državah, ki se ukvarjajo s posebnimi temami. Financira mreženje nacionalno financiranih dejavnosti s podpiranjem sestankov, konferenc, kratkoročnih znanstvenih izmenjav ter dejavnosti ozaveščanja in povezovanja. COST tako NE financira samih raziskav. Trenutno podpira več kot 200 znanstvenih mrež (projektov).

COST vabi k predložitvi predlogov projektov, ki bodo prispevali k znanstvenemu, tehnološkemu, gospodarskemu, kulturnemu ali družbenemu razvoju Evrope. Še posebno so dobrodošli predlogi projektov, ki igrajo vlogo predhodnikov za druge evropske programe in/ali jih predložijo raziskovalci na začetku poklicne poti.

Razvijanje močnejših povezav med evropskimi raziskovalci je ključnega pomena za oblikovanje evropskega raziskovalnega prostora (ERP). COST spodbuja nove, inovativne, interdisciplinarne in široke raziskovalne mreže v Evropi. Dejavnosti COST izvajajo raziskovalne skupine, da bi se okrepili temelji za razvoj znanstvene odličnosti v Evropi.

COST deluje na devetih širših področjih (biomedicina in molekularne bioznanosti; kemija ter molekularne znanosti in tehnologije; znanost zemeljskega sistema in okoljsko ravnanje; hrana in kmetijstvo; gozdovi, njihovi proizvodi in storitve; posamezniki, družba, kultura in zdravje; informacijske in komunikacijske tehnologije; snovi, fizikalne znanosti in nanoznanosti; prevoz in razvoj mest). Na spletni strani www.cost.esf.org. je pojasnjeno, kaj naj bi pokrivala posamezna področja.

Predlagatelji naj svojo temo umestijo v eno izmed omenjenih področij. Interdisciplinarni predlogi, ki jih ni mogoče uvrstiti zgolj v eno samo področje, so prav tako dobrodošli in bodo ocenjeni ločeno.

Predlogi projektov naj vključujejo raziskovalce iz najmanj petih držav COST. Pričakuje se lahko finančna podpora v obsegu 100 000 EUR na leto, običajno za obdobje 4 let.

Ocenjevanje predlogov projektov bo potekalo v dveh stopnjah. V preliminarnih predlogih projektov (največ 1 500 besed/3 strani), ki se predložijo preko spletne predloge na www.cost.esf.org/opencall, mora biti na kratko predstavljen predlog projekta in njegov predvideni učinek. Predlogi projektov, ki ne ustrezajo merilom za upravičenost COST (npr. zahteve za financiranje raziskav), bodo izključeni. Najbolje ocenjeni preliminarni predlogi projektov bodo povabljeni k predložitvi končnih predlogov projektov. Končne predloge projektov bodo ocenili ustrezni odbori posameznih področij v skladu z merili, objavljenimi na spletni strani www.cost.esf.org. Odločitev se bo predvidoma sprejela v roku šestih mesecev po roku za prijavo, projekti pa naj bi se začeli v roku treh mesecev zatem.

Rok za prijavo preliminarnih predlogov projektov je 30. september 2007. Približno 75 končnih predlogov projektov bo povabljenih v končni izbor približno 25 novih projektov.

Do 10. novembra 2007 bo objavljen poziv k predložitvi končnih predlogov projektov do najkasneje 15. februarja 2008, odločitve pa se pričakujejo junija 2008.

Za informacije in navodila lahko predlagatelji kontaktirajo svoje nacionalne koordinatorje COST (NKC) – glej www.cost.esf.org/cnc.

Predloge projektov je treba predložiti preko spleta na uradni spletni strani Urada COST.

COST za svoje usklajevalne dejavnosti prejema finančno podporo iz okvirnega programa EU za raziskave in tehnološki razvoj. Urad COST, ki ga upravlja Evropska znanstvena fundacija (ESF) in ki deluje kot izvajalec za COST, zagotavlja znanstveni sekretariat za področja in projekte COST.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/29

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4709 – Apax Partners/Telenor Satellite Services)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 169/10)

| 1. | Komisija je 13. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 22(3) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Apax Partners S.A. („Apax“, Francija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Telenor Satellite Services AS („TSS“, Norveška) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 22(3) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Apax Partners S.A. („Apax“, Francija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Telenor Satellite Services AS („TSS“, Norveška) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Apax: naložbeni sklad. Apax ima zlasti nadzor nad francoskim podjetjem Telecom Mobile Satellite Communications („FTMSC“, Francija), dejavno kot ponudnik storitev satelitske komunikacije; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Apax: naložbeni sklad. Apax ima zlasti nadzor nad francoskim podjetjem Telecom Mobile Satellite Communications („FTMSC“, Francija), dejavno kot ponudnik storitev satelitske komunikacije;

| — | za TSS: ponudnik storitev satelitske komunikacije. |
| --- | --- |

—

za TSS: ponudnik storitev satelitske komunikacije.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4709 – Apax Partners/Telenor Satellite Services na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4709 – Apax Partners/Telenor Satellite Services na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 21.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 169/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 169/30

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4748 – T-Mobile/Orange Netherlands)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 169/11)

| 1. | Komisija je 13. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje T-Mobile Netherlands Holding B.V., ki je holding podjetja T-Mobile Netherlands B.V. („T-Mobile“, Nizozemska) in spada v skupino Deutsche Telekom AG (Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnima podjetjema Orange Nederland N.V. („ONL“, Nizozemska) in Orange Nederland Breedband B.V. („ONB“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. julija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje T-Mobile Netherlands Holding B.V., ki je holding podjetja T-Mobile Netherlands B.V. („T-Mobile“, Nizozemska) in spada v skupino Deutsche Telekom AG (Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnima podjetjema Orange Nederland N.V. („ONL“, Nizozemska) in Orange Nederland Breedband B.V. („ONB“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za T-Mobile: opravljanje storitev mobilne telefonije in zagotavljanje delovanja omrežja mobilne telefonije; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za T-Mobile: opravljanje storitev mobilne telefonije in zagotavljanje delovanja omrežja mobilne telefonije;

| — | za ONL: opravljanje storitev mobilne telefonije in zagotavljanje delovanja omrežja mobilne telefonije; |
| --- | --- |

—

za ONL: opravljanje storitev mobilne telefonije in zagotavljanje delovanja omrežja mobilne telefonije;

| — | za ONB: zagotavljanje dostopa do širokopasovnih storitev. |
| --- | --- |

—

za ONB: zagotavljanje dostopa do širokopasovnih storitev.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4748 – T-Mobile/Orange Netherlands na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4748 – T-Mobile/Orange Netherlands na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---