# Den Europæiske Unions C 145/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 145 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang30. juni 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 145

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang30. juni 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2007/C 145/01 | Rådets resolution af 25. juni 2007 om en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2007-2012) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2007/C 145/01

Rådets resolution af 25. juni 2007 om en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2007-2012)

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | FÆLLES ERKLÆRINGER |
| | Europa-ParlamentetRådetKommissionen |
| 2007/C 145/02 | Fælles erklæring om den praktiske gennemførelse af den fælles beslutningsprocedure (Artikel 251 i EF-Traktaten) | 5 |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 145/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4693 — Veolia/Sulo) (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 145/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm) (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 145/05 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 145/06 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 12 |

II   Meddelelser

FÆLLES ERKLÆRINGER

Europa-ParlamentetRådetKommissionen

2007/C 145/02

Fælles erklæring om den praktiske gennemførelse af den fælles beslutningsprocedure (Artikel 251 i EF-Traktaten)

5

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 145/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4693 — Veolia/Sulo) (
  1
  )

1

10

2007/C 145/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm) (
  1
  )

1

10

2007/C 145/05

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare) (
  1
  )

1

11

2007/C 145/06

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

12

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 145/07 | Euroens vekselkurs | 14 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2007/C 145/08 | Bindende tariferingsoplysninger | 15 |
| 2007/C 145/09 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 90/396/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om gasapparater (
  1
  ) | 20 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 145/07

Euroens vekselkurs

14

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2007/C 145/08

Bindende tariferingsoplysninger

15

2007/C 145/09

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 90/396/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om gasapparater (
  1
  )

1

20

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 145/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 31 |

V   Øvrige meddelelser

MEDDELELSER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2007/C 145/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/1

---

RÅDETS RESOLUTION

af 25. juni 2007

om en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2007-2012)

(2007/C 145/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. februar 2007 om højere kvalitet og produktivitet i arbejdet: en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012, der er et af punkterne på den europæiske sociale dagsorden, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Artikel 137 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab har ført til vedtagelse af et betydeligt fællesskabslovgivningskorpus om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 137 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab har ført til vedtagelse af et betydeligt fællesskabslovgivningskorpus om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.

| (2) | Kvalitet i arbejdet har ikke alene en betydelig menneskelig dimension, men også en økonomisk dimension, og medlemsstaterne har i forbindelse med Lissabon-strategien anerkendt, at politikken vedrørende sundhed og sikkerhed yder et vigtigt bidrag til økonomisk vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(2)

Kvalitet i arbejdet har ikke alene en betydelig menneskelig dimension, men også en økonomisk dimension, og medlemsstaterne har i forbindelse med Lissabon-strategien anerkendt, at politikken vedrørende sundhed og sikkerhed yder et vigtigt bidrag til økonomisk vækst og beskæftigelse.

| (3) | Den europæiske sociale model bygger på en velfungerende økonomi, et højt niveau for social beskyttelse og uddannelse samt en social dialog og omfatter således en forbedring af beskæftigelseskvaliteten, navnlig med hensyn til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

(3)

Den europæiske sociale model bygger på en velfungerende økonomi, et højt niveau for social beskyttelse og uddannelse samt en social dialog og omfatter således en forbedring af beskæftigelseskvaliteten, navnlig med hensyn til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.

| (4) | Den Europæiske Union skal forbedre virksomhedernes konkurrenceevne på baggrund af de igangværende demografiske ændringer under hensyntagen til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Stockholm den 23. og 24. marts 2001, Det Europæiske Råd i Barcelona den 15. og 16. marts 2002 og Det Europæiske Råd i Bruxelles den 8. og 9. marts 2007. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Union skal forbedre virksomhedernes konkurrenceevne på baggrund af de igangværende demografiske ændringer under hensyntagen til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Stockholm den 23. og 24. marts 2001, Det Europæiske Råd i Barcelona den 15. og 16. marts 2002 og Det Europæiske Råd i Bruxelles den 8. og 9. marts 2007.

| (5) | Den nye fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2007-2012), i det følgende benævnt »fællesskabsstrategien«, bør fremme yderligere fremskridt ved at bygge videre på den dynamik, der er blevet skabt af den foregående fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2002-2006), der var baseret på en samlet tilgang til trivsel på arbejdspladsen og førte til relancerede forebyggelsespolitikker og væsentlige forbedringer. |
| --- | --- |

(5)

Den nye fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2007-2012), i det følgende benævnt »fællesskabsstrategien«, bør fremme yderligere fremskridt ved at bygge videre på den dynamik, der er blevet skabt af den foregående fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2002-2006), der var baseret på en samlet tilgang til trivsel på arbejdspladsen og førte til relancerede forebyggelsespolitikker og væsentlige forbedringer.

| (6) | Gennemførelse af den eksisterende lovgivning er fortsat en af de vigtigste forpligtelser for samtlige medlemsstater med henblik på at fremme indførelsen af et sundt og sikkert arbejdsmiljø. |
| --- | --- |

(6)

Gennemførelse af den eksisterende lovgivning er fortsat en af de vigtigste forpligtelser for samtlige medlemsstater med henblik på at fremme indførelsen af et sundt og sikkert arbejdsmiljø.

| (7) | Antallet af arbejdsulykker og incidensen af erhvervssygdomme, der varierer fra medlemsstat til medlemsstat, er stadig for højt i absolutte tal inden for visse sektorer og for nogle kategorier af arbejdstagere, og det er derfor vigtigt, at den nye strategi afbøder på denne situation, |
| --- | --- |

(7)

Antallet af arbejdsulykker og incidensen af erhvervssygdomme, der varierer fra medlemsstat til medlemsstat, er stadig for højt i absolutte tal inden for visse sektorer og for nogle kategorier af arbejdstagere, og det er derfor vigtigt, at den nye strategi afbøder på denne situation,

HAR VEDTAGET FØLGENDE RESOLUTION:

I.

| 1. | Rådet noterer sig, at Kommissionen er af den opfattelse, at de berørte parter, hvis der skal opnås et vedvarende, holdbart og konsekvent fald i antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, skal forfølge en række mål, herunder:






  a) | større vægt på gennemførelse af fællesskabslovgivningen |
| --- | --- | --- |

1.

Rådet noterer sig, at Kommissionen er af den opfattelse, at de berørte parter, hvis der skal opnås et vedvarende, holdbart og konsekvent fald i antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, skal forfølge en række mål, herunder:

a)

større vægt på gennemførelse af fællesskabslovgivningen

| b) | støtte til overholdelse af fællesskabslovgivningen, især i sektorer og virksomheder, der anses for risikoområder, og for de mest udsatte kategorier af arbejdstagere |
| --- | --- |

b)

støtte til overholdelse af fællesskabslovgivningen, især i sektorer og virksomheder, der anses for risikoområder, og for de mest udsatte kategorier af arbejdstagere

| c) | tilpasning af de retlige rammer til ændringer i arbejdslivet og forenkling af dem |
| --- | --- |

c)

tilpasning af de retlige rammer til ændringer i arbejdslivet og forenkling af dem

| d) | fremme af udviklingen og gennemførelsen af nationale strategier |
| --- | --- |

d)

fremme af udviklingen og gennemførelsen af nationale strategier

| e) | skabelse af en generel kultur, der lægger vægt på sygdomsforebyggelse og forebyggelse af risici ved at fremme adfærdsændringer blandt arbejdstagerne og samtidig tilskynde arbejdsgiverne til en positiv holdning til sundhed |
| --- | --- |

e)

skabelse af en generel kultur, der lægger vægt på sygdomsforebyggelse og forebyggelse af risici ved at fremme adfærdsændringer blandt arbejdstagerne og samtidig tilskynde arbejdsgiverne til en positiv holdning til sundhed

| f) | udarbejdelse af metoder til identifikation og evaluering af nye potentielle risici |
| --- | --- |

f)

udarbejdelse af metoder til identifikation og evaluering af nye potentielle risici

| g) | vurdering af gennemførelsen af denne strategi |
| --- | --- |

g)

vurdering af gennemførelsen af denne strategi

| h) | fremme af sundhed og sikkerhed internationalt. |
| --- | --- |

h)

fremme af sundhed og sikkerhed internationalt.

| 2. | Rådet noterer sig, at Kommissionen er af den opfattelse, at det for at nå disse mål er nødvendigt at videreudvikle en samlet tilgang, hvor der tages hensyn til følgende indsatsområder:






  a) | De nationale strategier bør som prioritet tage sigte på gennemførelse af en række instrumenter, der sikrer en høj grad af overholdelse af lovgivningen, navnlig i SMV'er og højrisikosektorer:






  — | udbredelse af god praksis på lokalt niveau |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Rådet noterer sig, at Kommissionen er af den opfattelse, at det for at nå disse mål er nødvendigt at videreudvikle en samlet tilgang, hvor der tages hensyn til følgende indsatsområder:

a)

De nationale strategier bør som prioritet tage sigte på gennemførelse af en række instrumenter, der sikrer en høj grad af overholdelse af lovgivningen, navnlig i SMV'er og højrisikosektorer:

—

udbredelse af god praksis på lokalt niveau

| — | erhvervsuddannelse og uddannelse |
| --- | --- |

—

erhvervsuddannelse og uddannelse

| — | udformning af enkle redskaber og retningslinjer |
| --- | --- |

—

udformning af enkle redskaber og retningslinjer

| — | bedre adgang til forebyggelsestjenester af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

bedre adgang til forebyggelsestjenester af høj kvalitet

| — | tilstrækkelige finansielle og personalemæssige ressourcer til arbejdstilsynet |
| --- | --- |

—

tilstrækkelige finansielle og personalemæssige ressourcer til arbejdstilsynet

| — | anvendelse af økonomiske incitamenter på nationalt plan og på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

—

anvendelse af økonomiske incitamenter på nationalt plan og på fællesskabsplan.

Disse strategier bør, hvor det er relevant og i overensstemmelse med nationale prioriteter og forhold, især omfatte demografiske ændringer, helbredskontrollens forebyggende virkning, revalidering og reintegrering af arbejdstagere, bedre og mere effektiv håndhævelse og større sammenhæng mellem politikkerne.

| b) | De nationale strategier bør søge at fastsætte kvantificerbare mål for nedbringelse af incidensen af arbejdsulykker og erhvervssygdomme for relevante kategorier af arbejdstagere, virksomhedstyper og/eller sektorer. |
| --- | --- |

b)

De nationale strategier bør søge at fastsætte kvantificerbare mål for nedbringelse af incidensen af arbejdsulykker og erhvervssygdomme for relevante kategorier af arbejdstagere, virksomhedstyper og/eller sektorer.

| c) | Forbedring af de administrative og institutionelle lovgivningsrammer vil fortsat være en vigtig prioritet på nationalt plan og på fællesskabsplan, og evaluering spiller en vigtig rolle i den forbindelse. |
| --- | --- |

c)

Forbedring af de administrative og institutionelle lovgivningsrammer vil fortsat være en vigtig prioritet på nationalt plan og på fællesskabsplan, og evaluering spiller en vigtig rolle i den forbindelse.

| d) | Der skal skabes større sammenhæng mellem de relevante politikker, såsom politikkerne vedrørende folkesundhed og beskæftigelse, og politikkerne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

d)

Der skal skabes større sammenhæng mellem de relevante politikker, såsom politikkerne vedrørende folkesundhed og beskæftigelse, og politikkerne for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen.

| e) | Nye og eksisterende risici på arbejdspladsen gør det nødvendigt med mere forskning på bl.a. følgende områder:






  — | psykosociale spørgsmål og muskel- og knoglelidelser |
| --- | --- | --- |

e)

Nye og eksisterende risici på arbejdspladsen gør det nødvendigt med mere forskning på bl.a. følgende områder:

—

psykosociale spørgsmål og muskel- og knoglelidelser

| — | farlige stoffer, risici i forbindelse med reproduktion og risici forårsaget af ny teknologi, f.eks. nanoteknologi |
| --- | --- |

—

farlige stoffer, risici i forbindelse med reproduktion og risici forårsaget af ny teknologi, f.eks. nanoteknologi

| — | risici som følge af nye former for arbejdstilrettelæggelse og |
| --- | --- |

—

risici som følge af nye former for arbejdstilrettelæggelse og

| — | arbejdsmiljøledelse |
| --- | --- |

—

arbejdsmiljøledelse

| — | passende hensyntagen til kønsaspekterne. |
| --- | --- |

—

passende hensyntagen til kønsaspekterne.

| f) | Arbejdspladserne må indrettes på en sådan måde, at arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed sikres gennem hele arbejdslivet. Samtidig bør arbejdspladserne tilpasses de individuelle behov hos ældre og handicappede arbejdstagere. |
| --- | --- |

f)

Arbejdspladserne må indrettes på en sådan måde, at arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed sikres gennem hele arbejdslivet. Samtidig bør arbejdspladserne tilpasses de individuelle behov hos ældre og handicappede arbejdstagere.

| g) | Det er nødvendigt at fremme ændringer af adfærdsmønstrene med hensyn til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på alle uddannelsesniveauer og på alle områder. |
| --- | --- |

g)

Det er nødvendigt at fremme ændringer af adfærdsmønstrene med hensyn til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen på alle uddannelsesniveauer og på alle områder.

| h) | Det er nødvendigt at videreudvikle nye instrumenter, som skal anvendes til at måle de fremskridt, der er gjort, og den indsats, der er ydet af samtlige aktører på nationalt og europæisk plan, navnlig ved anvendelse af resultattavler. |
| --- | --- |

h)

Det er nødvendigt at videreudvikle nye instrumenter, som skal anvendes til at måle de fremskridt, der er gjort, og den indsats, der er ydet af samtlige aktører på nationalt og europæisk plan, navnlig ved anvendelse af resultattavler.

| i) | Det er nødvendigt at intensivere det internationale samarbejde og fortsat arbejde aktivt sammen med Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og andre internationale organisationer. |
| --- | --- |

i)

Det er nødvendigt at intensivere det internationale samarbejde og fortsat arbejde aktivt sammen med Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og andre internationale organisationer.

II.

Rådet:

| 1. | hilser Kommissionens meddelelse om en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2007-2012) velkommen, |
| --- | --- |

1.

hilser Kommissionens meddelelse om en ny fællesskabsstrategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (2007-2012) velkommen,

| 2. | finder, at denne meddelelse fastlægger en værdifuld ramme for en videre effektiv gennemførelse på fællesskabsplan af artikel 137 i EF-traktaten, |
| --- | --- |

2.

finder, at denne meddelelse fastlægger en værdifuld ramme for en videre effektiv gennemførelse på fællesskabsplan af artikel 137 i EF-traktaten,

| 3. | deler Kommissionens opfattelse af, at sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen ikke alene sikrer arbejdstagernes liv og sundhed og øger deres motivation, men samtidig spiller en afgørende rolle i forbindelse med at styrke virksomhedernes konkurrenceevne og produktivitet og bidrage til de sociale sikringsordningers holdbarhed, da det medfører et fald i de sociale og økonomiske omkostninger ved arbejdsulykker og sygdom, |
| --- | --- |

3.

deler Kommissionens opfattelse af, at sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen ikke alene sikrer arbejdstagernes liv og sundhed og øger deres motivation, men samtidig spiller en afgørende rolle i forbindelse med at styrke virksomhedernes konkurrenceevne og produktivitet og bidrage til de sociale sikringsordningers holdbarhed, da det medfører et fald i de sociale og økonomiske omkostninger ved arbejdsulykker og sygdom,

| 4. | understreger, at kollektive beskyttelsesforanstaltninger og bekæmpelse af risici ved kilden er grundlæggende principper for forebyggelse, |
| --- | --- |

4.

understreger, at kollektive beskyttelsesforanstaltninger og bekæmpelse af risici ved kilden er grundlæggende principper for forebyggelse,

| 5. | tager i betragtning, at fællesskabspolitikken vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, der er baseret på en samlet tilgang til trivsel på arbejdspladsen, bør have til formål at sikre et vedvarende, holdbart og konsekvent fald i antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, |
| --- | --- |

5.

tager i betragtning, at fællesskabspolitikken vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, der er baseret på en samlet tilgang til trivsel på arbejdspladsen, bør have til formål at sikre et vedvarende, holdbart og konsekvent fald i antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme,

| 6. | støtter Kommissionens målsætning om at søge at reducere incidensen af arbejdsulykker på fællesskabsplan med 25 % under hensyntagen til medlemsstaternes erfaringer, forhold og muligheder, |
| --- | --- |

6.

støtter Kommissionens målsætning om at søge at reducere incidensen af arbejdsulykker på fællesskabsplan med 25 % under hensyntagen til medlemsstaternes erfaringer, forhold og muligheder,

| 7. | fremhæver, at det er nødvendigt at:






  a) | anerkende betydningen af godt arbejde og de underliggende principper herfor, dvs. arbejdstagernes rettigheder og medbestemmelse, lige muligheder, beskyttelse af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og familievenlig tilrettelæggelse af arbejdet |
| --- | --- | --- |

7.

fremhæver, at det er nødvendigt at:

a)

anerkende betydningen af godt arbejde og de underliggende principper herfor, dvs. arbejdstagernes rettigheder og medbestemmelse, lige muligheder, beskyttelse af sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen og familievenlig tilrettelæggelse af arbejdet

| b) | tage hensyn til nye udfordringer, såsom de demografiske ændringer og arbejdsstyrkens stigende alder, nye beskæftigelsestendenser og nye og stigende migrationsstrømme til Europa og inden for Europa |
| --- | --- |

b)

tage hensyn til nye udfordringer, såsom de demografiske ændringer og arbejdsstyrkens stigende alder, nye beskæftigelsestendenser og nye og stigende migrationsstrømme til Europa og inden for Europa

| c) | — | sikre moderne og effektive lovgivningsmæssige rammer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, |
| --- | --- | --- |

c)

—

sikre moderne og effektive lovgivningsmæssige rammer for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen,

| — | sikre en korrekt gennemførelse af fællesskabslovgivningen, |
| --- | --- |

—

sikre en korrekt gennemførelse af fællesskabslovgivningen,

| — | forenkle fællesskabslovgivningen uden at det går ud over det nuværende beskyttelsesniveau, |
| --- | --- |

—

forenkle fællesskabslovgivningen uden at det går ud over det nuværende beskyttelsesniveau,

| — | tilpasse fællesskabslovgivningen til ændringerne på arbejdspladsen |
| --- | --- |

—

tilpasse fællesskabslovgivningen til ændringerne på arbejdspladsen

| d) | øge bevidstheden blandt de berørte parter om, at det er nødvendigt med revalidering og reintegrering af arbejdstagere, der er udelukket fra arbejdsmarkedet i en længere periode på grund af en arbejdsulykke, en erhvervssygdom eller et handicap |
| --- | --- |

d)

øge bevidstheden blandt de berørte parter om, at det er nødvendigt med revalidering og reintegrering af arbejdstagere, der er udelukket fra arbejdsmarkedet i en længere periode på grund af en arbejdsulykke, en erhvervssygdom eller et handicap

| e) | udfolde en yderligere indsats, herunder med økonomiske incitamenter, for at udløse holdningsændringer med henblik på en mere inddragende og integreret forvaltning af arbejdsmiljø og sikkerhed i virksomhederne |
| --- | --- |

e)

udfolde en yderligere indsats, herunder med økonomiske incitamenter, for at udløse holdningsændringer med henblik på en mere inddragende og integreret forvaltning af arbejdsmiljø og sikkerhed i virksomhederne

| f) | opfordre Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur til at fremme udveksling af oplysninger og god praksis og til, via sit risikoovervågningscenter, at samle oplysninger af høj kvalitet om specifikke udfordringer. Der bør lægges større vægt på socioøkonomiske tendenser og påvirkninger i bred forstand, |
| --- | --- |

f)

opfordre Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur til at fremme udveksling af oplysninger og god praksis og til, via sit risikoovervågningscenter, at samle oplysninger af høj kvalitet om specifikke udfordringer. Der bør lægges større vægt på socioøkonomiske tendenser og påvirkninger i bred forstand,

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til:






  a) | at udvikle og gennemføre sammenhængende nationale sikkerheds- og sundhedsstrategier tilpasset de nationale forhold i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, og, hvor det er relevant, i den forbindelse fastsætte kvantificerbare mål for yderligere nedbringelse af antallet af arbejdsulykker og incidensen af erhvervssygdomme, især i de sektorer, hvor tallene herfor ligger over gennemsnittet |
| --- | --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til:

a)

at udvikle og gennemføre sammenhængende nationale sikkerheds- og sundhedsstrategier tilpasset de nationale forhold i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, og, hvor det er relevant, i den forbindelse fastsætte kvantificerbare mål for yderligere nedbringelse af antallet af arbejdsulykker og incidensen af erhvervssygdomme, især i de sektorer, hvor tallene herfor ligger over gennemsnittet

| b) | at give de nationale sociale beskyttelsessystemer og de nationale sundhedsvæsener, alt efter omstændighederne, en mere aktiv rolle med hensyn til forbedret forebyggelse samt revalidering og reintegrering af arbejdstagere |
| --- | --- |

b)

at give de nationale sociale beskyttelsessystemer og de nationale sundhedsvæsener, alt efter omstændighederne, en mere aktiv rolle med hensyn til forbedret forebyggelse samt revalidering og reintegrering af arbejdstagere

| c) | at overveje at udnytte det potentiale, som fællesskabsprogrammet for beskæftigelse og social solidaritet (Progress), Den Europæiske Socialfond og andre fællesskabsfonde har til at fremme fællesskabsstrategien |
| --- | --- |

c)

at overveje at udnytte det potentiale, som fællesskabsprogrammet for beskæftigelse og social solidaritet (Progress), Den Europæiske Socialfond og andre fællesskabsfonde har til at fremme fællesskabsstrategien

| d) | at tilskynde de nationale forskningscentre til at udveksle oplysninger og samarbejde om deres programmer på nationalt og europæisk plan med fokus på problemløsning og hurtig formidling af resultaterne til virksomhederne, navnlig SMV'erne |
| --- | --- |

d)

at tilskynde de nationale forskningscentre til at udveksle oplysninger og samarbejde om deres programmer på nationalt og europæisk plan med fokus på problemløsning og hurtig formidling af resultaterne til virksomhederne, navnlig SMV'erne

| e) | at højne bevidstheden ved at forbedre arbejdstagernes oplysning, uddannelse og deltagelse give klare retningslinjer, navnlig for små virksomheder, og analysere og formidle eksempler på god praksis, navnlig gennem etablering af netværk mellem de involverede parter på lokalt plan |
| --- | --- |

e)

at højne bevidstheden ved at forbedre arbejdstagernes oplysning, uddannelse og deltagelse give klare retningslinjer, navnlig for små virksomheder, og analysere og formidle eksempler på god praksis, navnlig gennem etablering af netværk mellem de involverede parter på lokalt plan

| f) | at fremme en systematisk strategi for trivsel på arbejdspladsen gennem initiativer med henblik på kvalitet i arbejdet især ved at integrere sundhed og sikkerhed, livslang læring og kønsaspektet i virksomhedsledelse og på alle uddannelsesniveauer |
| --- | --- |

f)

at fremme en systematisk strategi for trivsel på arbejdspladsen gennem initiativer med henblik på kvalitet i arbejdet især ved at integrere sundhed og sikkerhed, livslang læring og kønsaspektet i virksomhedsledelse og på alle uddannelsesniveauer

| g) | at sikre bedre og mere effektiv håndhævelse i samtlige medlemsstater og træffe passende foranstaltninger for at sikre tilstrækkelige ressourcer til arbejdstilsynene |
| --- | --- |

g)

at sikre bedre og mere effektiv håndhævelse i samtlige medlemsstater og træffe passende foranstaltninger for at sikre tilstrækkelige ressourcer til arbejdstilsynene

| h) | i endnu højere grad at gennemføre ILO's globale strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, som blev vedtaget i 2003, med alle egnede midler |
| --- | --- |

h)

i endnu højere grad at gennemføre ILO's globale strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, som blev vedtaget i 2003, med alle egnede midler

| i) | i særlig grad at være opmærksom på nye tendenser på arbejdsmarkedet, såsom udviklingen i antallet af selvstændige, outsourcing underleverancer, vandrende og udstationerede arbejdstagere, |
| --- | --- |

i)

i særlig grad at være opmærksom på nye tendenser på arbejdsmarkedet, såsom udviklingen i antallet af selvstændige, outsourcing underleverancer, vandrende og udstationerede arbejdstagere,

| 9. | opfordrer Kommissionen til:






  a) | at fremme sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen ved at tage passende skridt til at foretage ændringer i arbejdslivet |
| --- | --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til:

a)

at fremme sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen ved at tage passende skridt til at foretage ændringer i arbejdslivet

| b) | at sikre et bedre samarbejde med og mellem de forskellige organisationer og udvalg, som f.eks. Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen, Udvalget af Arbejdstilsynschefer, Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur og Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår og at tage hensyn til de oplysninger, disse organisationer fremkommer med, og disse udvalgs synspunkter ved udformningen af nye politikker og lovgivning på dette område |
| --- | --- |

b)

at sikre et bedre samarbejde med og mellem de forskellige organisationer og udvalg, som f.eks. Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen, Udvalget af Arbejdstilsynschefer, Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur og Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkår og at tage hensyn til de oplysninger, disse organisationer fremkommer med, og disse udvalgs synspunkter ved udformningen af nye politikker og lovgivning på dette område

| c) | fortsat at overvåge og støtte gennemførelsen af lovgivningen i alle medlemsstaterne |
| --- | --- |

c)

fortsat at overvåge og støtte gennemførelsen af lovgivningen i alle medlemsstaterne

| d) | i samarbejde med Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen og arbejdsmarkedets parter at udarbejde vejledninger for anvendelse af direktiverne, især med henblik på SMV'erne |
| --- | --- |

d)

i samarbejde med Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen og arbejdsmarkedets parter at udarbejde vejledninger for anvendelse af direktiverne, især med henblik på SMV'erne

| e) | at forbedre koordineringen med andre fællesskabspolitikker, navnlig vedrørende fremstilling og markedsføring af arbejdsudstyr og kemikalier og vedrørende folkesundhed, uddannelse og bekæmpelse af forskelsbehandling |
| --- | --- |

e)

at forbedre koordineringen med andre fællesskabspolitikker, navnlig vedrørende fremstilling og markedsføring af arbejdsudstyr og kemikalier og vedrørende folkesundhed, uddannelse og bekæmpelse af forskelsbehandling

| f) | at tilskynde til udveksling af synspunkter og erfaringer vedrørende de nationale strategier i Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen |
| --- | --- |

f)

at tilskynde til udveksling af synspunkter og erfaringer vedrørende de nationale strategier i Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen

| g) | gennem støtte til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen at forbedre gennemførelsen af artikel 7 i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (1) hvad angår kvalitet, dækning og adgang til forebyggelsestjenester |
| --- | --- |

g)

gennem støtte til Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen at forbedre gennemførelsen af artikel 7 i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (1) hvad angår kvalitet, dækning og adgang til forebyggelsestjenester

| h) | at udarbejde fælles metoder til evaluering af direktiverne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i tæt samarbejde med Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen og øge indsatsen for yderligere at forbedre og forenkle de administrative og lovgivningsmæssige rammer, idet der tages hensyn til det mål, som Det Europæiske Råd drøftede på mødet i Bruxelles den 8. og 9. marts 2007, og Kommissionens arbejde med at reducere de administrative byrder, uden dermed at forringe det nuværende beskyttelsesniveau, og der lægges passende vægt på mikrofirmaers behov i forbindelse med denne lovgivnings gennemførelse |
| --- | --- |

h)

at udarbejde fælles metoder til evaluering af direktiverne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen i tæt samarbejde med Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen og øge indsatsen for yderligere at forbedre og forenkle de administrative og lovgivningsmæssige rammer, idet der tages hensyn til det mål, som Det Europæiske Råd drøftede på mødet i Bruxelles den 8. og 9. marts 2007, og Kommissionens arbejde med at reducere de administrative byrder, uden dermed at forringe det nuværende beskyttelsesniveau, og der lægges passende vægt på mikrofirmaers behov i forbindelse med denne lovgivnings gennemførelse

| i) | at sikre, at ny lovgivning, der fremlægges under denne strategi, overholder principperne for bedre regulering understreget af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 8. og 9. marts 2007, og således følges op af en effektiv konsekvensanalyse, hvor det er relevant |
| --- | --- |

i)

at sikre, at ny lovgivning, der fremlægges under denne strategi, overholder principperne for bedre regulering understreget af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 8. og 9. marts 2007, og således følges op af en effektiv konsekvensanalyse, hvor det er relevant

| j) | i samarbejde med Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen at undersøge vilkårene for samarbejde mellem arbejdsgivere, når der på en og samme arbejdsplads findes flere niveauer af underentrepriser |
| --- | --- |

j)

i samarbejde med Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen at undersøge vilkårene for samarbejde mellem arbejdsgivere, når der på en og samme arbejdsplads findes flere niveauer af underentrepriser

| k) | at samarbejde med lovgivningsmyndighederne om etablering af et passende europæisk statistisk system for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, som tager hensyn til de forskellige nationale systemer og undgår at pålægge yderligere administrative byrder, |
| --- | --- |

k)

at samarbejde med lovgivningsmyndighederne om etablering af et passende europæisk statistisk system for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, som tager hensyn til de forskellige nationale systemer og undgår at pålægge yderligere administrative byrder,

| 10. | opfordrer arbejdsmarkedets parter til:






  a) | at udforme initiativer inden for rammerne af den sociale sektordialog og sikre, at arbejdstagernes repræsentanter får bedre mulighed for at deltage i den systematiske styring af erhvervsrisici |
| --- | --- | --- |

10.

opfordrer arbejdsmarkedets parter til:

a)

at udforme initiativer inden for rammerne af den sociale sektordialog og sikre, at arbejdstagernes repræsentanter får bedre mulighed for at deltage i den systematiske styring af erhvervsrisici

| b) | at spille en aktiv rolle med hensyn til at overføre de grundlæggende principper i denne nye strategi til europæisk, nationalt og regionalt plan samt til den enkelte virksomhed |
| --- | --- |

b)

at spille en aktiv rolle med hensyn til at overføre de grundlæggende principper i denne nye strategi til europæisk, nationalt og regionalt plan samt til den enkelte virksomhed

| c) | at samarbejde aktivt med de enkelte landes myndigheder om udvikling og gennemførelse af nationale sundheds- og sikkerhedsstrategier |
| --- | --- |

c)

at samarbejde aktivt med de enkelte landes myndigheder om udvikling og gennemførelse af nationale sundheds- og sikkerhedsstrategier

| d) | på arbejdspladsen at fremme og udbrede den korrekte anvendelse af principperne for forebyggelse af erhvervsrisici |
| --- | --- |

d)

på arbejdspladsen at fremme og udbrede den korrekte anvendelse af principperne for forebyggelse af erhvervsrisici

| e) | at fortsætte forhandlingerne om forebyggelse af vold og chikane på arbejdspladsen og tage hensyn til evalueringen af gennemførelsen af rammeaftalen på europæisk niveau om stress på arbejdspladsen |
| --- | --- |

e)

at fortsætte forhandlingerne om forebyggelse af vold og chikane på arbejdspladsen og tage hensyn til evalueringen af gennemførelsen af rammeaftalen på europæisk niveau om stress på arbejdspladsen

| f) | både på nationalt plan og på fællesskabsplan at forbedre den tekniske bistand til og uddannelsen af såvel arbejdstagerrepræsentanter med ansvar for sundhed og sikkerhed som arbejdsgivere, navnlig SMV'er. |
| --- | --- |

f)

både på nationalt plan og på fællesskabsplan at forbedre den tekniske bistand til og uddannelsen af såvel arbejdstagerrepræsentanter med ansvar for sundhed og sikkerhed som arbejdsgivere, navnlig SMV'er.

---

(1)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

---

II Meddelelser

FÆLLES ERKLÆRINGER

Europa-Parlamentet Rådet Kommissionen

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/5

---

FÆLLES ERKLÆRING OM DEN PRAKTISKE GENNEMFØRELSE AF DEN FÆLLES BESLUTNINGSPROCEDURE (ARTIKEL 251 I EF-TRAKTATEN)

(2007/C 145/02)

GENERELLE PRINCIPPER

| 1. | Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, i det følgende samlet benævnt »institutionerne«, konstaterer, at den nuværende praksis med kontakter mellem Rådets formandskab, Kommissionen og formændene for de pågældende udvalg og/eller ordførere i Europa-Parlamentet og mellem Forligsudvalgets formænd har vist sig at fungere. |
| --- | --- |

1.

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, i det følgende samlet benævnt »institutionerne«, konstaterer, at den nuværende praksis med kontakter mellem Rådets formandskab, Kommissionen og formændene for de pågældende udvalg og/eller ordførere i Europa-Parlamentet og mellem Forligsudvalgets formænd har vist sig at fungere.

| 2. | Institutionerne bekræfter, at denne praksis, der har udviklet sig i alle faser af den fælles beslutningsprocedure, fortsat skal fremmes. Institutionerne forpligter sig til at gennemgå deres arbejdsmetoder for i endnu højere grad effektivt at udnytte alle de muligheder, der ligger i den fælles beslutningsprocedure som fastlagt i EF-traktaten. |
| --- | --- |

2.

Institutionerne bekræfter, at denne praksis, der har udviklet sig i alle faser af den fælles beslutningsprocedure, fortsat skal fremmes. Institutionerne forpligter sig til at gennemgå deres arbejdsmetoder for i endnu højere grad effektivt at udnytte alle de muligheder, der ligger i den fælles beslutningsprocedure som fastlagt i EF-traktaten.

| 3. | I denne fælles erklæring klarlægges disse arbejdsmetoder og den praktiske gennemførelse heraf. Den supplerer den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (1), særlig bestemmelserne heri om den fælles beslutningsprocedure. Institutionerne forpligter sig til fuldt ud at respektere sådanne forpligtelser på linje med principperne om åbenhed, ansvarlighed og effektivitet. I den forbindelse bør institutionerne drage særlig omsorg for at fremme forenklingen af forslag under overholdelse af gældende fællesskabsret. |
| --- | --- |

3.

I denne fælles erklæring klarlægges disse arbejdsmetoder og den praktiske gennemførelse heraf. Den supplerer den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (1), særlig bestemmelserne heri om den fælles beslutningsprocedure. Institutionerne forpligter sig til fuldt ud at respektere sådanne forpligtelser på linje med principperne om åbenhed, ansvarlighed og effektivitet. I den forbindelse bør institutionerne drage særlig omsorg for at fremme forenklingen af forslag under overholdelse af gældende fællesskabsret.

| 4. | Institutionerne samarbejder loyalt under hele proceduren med henblik på at tilnærme deres holdninger mest muligt til hinanden for derved at skabe mulighed for eventuelt at vedtage den pågældende retsakt på et tidligt stadium i proceduren. |
| --- | --- |

4.

Institutionerne samarbejder loyalt under hele proceduren med henblik på at tilnærme deres holdninger mest muligt til hinanden for derved at skabe mulighed for eventuelt at vedtage den pågældende retsakt på et tidligt stadium i proceduren.

| 5. | Med henblik herpå samarbejder de gennem passende interinstitutionelle kontakter for på alle stadier af den fælles beslutningsprocedure at følge fremskridtet i arbejdet og undersøge, hvorvidt der er overensstemmelse. |
| --- | --- |

5.

Med henblik herpå samarbejder de gennem passende interinstitutionelle kontakter for på alle stadier af den fælles beslutningsprocedure at følge fremskridtet i arbejdet og undersøge, hvorvidt der er overensstemmelse.

| 6. | Institutionerne forpligter sig til, i overensstemmelse med deres respektive forretningsordener, regelmæssigt at udveksle oplysninger om udviklingen i de sager, der behandles efter den fælles beslutningsprocedure. Med henblik på en sammenhængende og samordnet afvikling af arbejdet sørger institutionerne for så vidt muligt at samordne deres respektive tidsplaner. De søger derfor at opstille en vejledende tidsplan for de forskellige stadier indtil den endelige vedtagelse af de forskellige lovgivningsforslag under fuld hensyntagen til beslutningstagningsprocessens politiske karakter. |
| --- | --- |

6.

Institutionerne forpligter sig til, i overensstemmelse med deres respektive forretningsordener, regelmæssigt at udveksle oplysninger om udviklingen i de sager, der behandles efter den fælles beslutningsprocedure. Med henblik på en sammenhængende og samordnet afvikling af arbejdet sørger institutionerne for så vidt muligt at samordne deres respektive tidsplaner. De søger derfor at opstille en vejledende tidsplan for de forskellige stadier indtil den endelige vedtagelse af de forskellige lovgivningsforslag under fuld hensyntagen til beslutningstagningsprocessens politiske karakter.

| 7. | Samarbejdet mellem institutionerne som led i den fælles beslutningsprocedure sker ofte i form af trepartsmøder (»triloger«). Dette trilogsystem har vist sin levedygtighed og fleksibilitet ved markant at øge mulighederne for at nå til enighed under første- og andenbehandlingen, ligesom systemet har bidraget til at forberede arbejdet i Forligsudvalget. |
| --- | --- |

7.

Samarbejdet mellem institutionerne som led i den fælles beslutningsprocedure sker ofte i form af trepartsmøder (»triloger«). Dette trilogsystem har vist sin levedygtighed og fleksibilitet ved markant at øge mulighederne for at nå til enighed under første- og andenbehandlingen, ligesom systemet har bidraget til at forberede arbejdet i Forligsudvalget.

| 8. | Sådanne triloger foregår ofte i uformelle rammer. De kan holdes på alle stadier af proceduren og på forskellige repræsentationsniveauer afhængig af arten af de forventede drøftelser. Hver institution udpeger i overensstemmelse med sin egen forretningsorden sine deltagere i hvert møde, definerer sit mandat til forhandlingerne og informerer i god tid de andre institutioner om de nærmere detaljer vedrørende møderne. |
| --- | --- |

8.

Sådanne triloger foregår ofte i uformelle rammer. De kan holdes på alle stadier af proceduren og på forskellige repræsentationsniveauer afhængig af arten af de forventede drøftelser. Hver institution udpeger i overensstemmelse med sin egen forretningsorden sine deltagere i hvert møde, definerer sit mandat til forhandlingerne og informerer i god tid de andre institutioner om de nærmere detaljer vedrørende møderne.

| 9. | Eventuelle udkast til kompromistekster, der vil blive forelagt på et kommende møde, fremsendes så vidt muligt til alle deltagere forud for mødet. For at øge åbenheden bekendtgøres triloger, der afholdes i Europa-Parlamentet og Rådet, hvor dette er praktisk muligt. |
| --- | --- |

9.

Eventuelle udkast til kompromistekster, der vil blive forelagt på et kommende møde, fremsendes så vidt muligt til alle deltagere forud for mødet. For at øge åbenheden bekendtgøres triloger, der afholdes i Europa-Parlamentet og Rådet, hvor dette er praktisk muligt.

| 10. | Rådsformandskabet søger at deltage i møderne i de parlamentariske udvalg. I givet fald behandler det indgående anmodninger om oplysninger om Rådets holdning. |
| --- | --- |

10.

Rådsformandskabet søger at deltage i møderne i de parlamentariske udvalg. I givet fald behandler det indgående anmodninger om oplysninger om Rådets holdning.

FØRSTEBEHANDLING

| 11. | Institutionerne samarbejder loyalt med henblik på at tilnærme deres holdninger mest muligt til hinanden, således at retsakten så vidt muligt kan vedtages ved førstebehandlingen. |
| --- | --- |

11.

Institutionerne samarbejder loyalt med henblik på at tilnærme deres holdninger mest muligt til hinanden, således at retsakten så vidt muligt kan vedtages ved førstebehandlingen.

Enighed ved førstebehandlingen i Europa-Parlamentet

| 12. | Relevante kontakter etableres for at lette afviklingen af proceduren under førstebehandlingen. |
| --- | --- |

12.

Relevante kontakter etableres for at lette afviklingen af proceduren under førstebehandlingen.

| 13. | Kommissionen støtter sådanne kontakter og udøver sin initiativret konstruktivt for at fremme en tilnærmelse mellem Europa-Parlamentets og Rådets holdninger under hensyntagen til den interinstitutionelle ligevægt og den rolle, Kommissionen har i medfør af traktaten. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen støtter sådanne kontakter og udøver sin initiativret konstruktivt for at fremme en tilnærmelse mellem Europa-Parlamentets og Rådets holdninger under hensyntagen til den interinstitutionelle ligevægt og den rolle, Kommissionen har i medfør af traktaten.

| 14. | Er der opnået enighed ved uformelle forhandlinger på triloger, fremsender formanden for Coreper i en skrivelse til formanden for det pågældende parlamentsudvalg detaljer om indholdet af aftalen i form af ændringer til Kommissionens forslag. Denne skrivelse skal angive, at Rådet er rede til at acceptere dette resultat, med forbehold af juridisk-sproglig revision, hvis det bekræftes ved afstemningen i plenarforsamlingen. En kopi af denne skrivelse fremsendes til Kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Er der opnået enighed ved uformelle forhandlinger på triloger, fremsender formanden for Coreper i en skrivelse til formanden for det pågældende parlamentsudvalg detaljer om indholdet af aftalen i form af ændringer til Kommissionens forslag. Denne skrivelse skal angive, at Rådet er rede til at acceptere dette resultat, med forbehold af juridisk-sproglig revision, hvis det bekræftes ved afstemningen i plenarforsamlingen. En kopi af denne skrivelse fremsendes til Kommissionen.

| 15. | Når en sag således står umiddelbart overfor at blive afsluttet ved førstebehandlingen, bør oplysninger om, at det er hensigten at indgå en aftale snarest muligt være let tilgængelige. |
| --- | --- |

15.

Når en sag således står umiddelbart overfor at blive afsluttet ved førstebehandlingen, bør oplysninger om, at det er hensigten at indgå en aftale snarest muligt være let tilgængelige.

Enighed på stadiet for Rådets fælles holdning

| 16. | Er der ikke opnået enighed før Europa-Parlamentets førstebehandling, kan kontakterne fortsættes med henblik på at nå til enighed på stadiet for Rådets fælles holdning. |
| --- | --- |

16.

Er der ikke opnået enighed før Europa-Parlamentets førstebehandling, kan kontakterne fortsættes med henblik på at nå til enighed på stadiet for Rådets fælles holdning.

| 17. | Kommissionen støtter sådanne kontakter og udøver sin initiativret konstruktivt for at fremme en tilnærmelse mellem Europa-Parlamentets og Rådets holdninger under hensyntagen til den interinstitutionelle ligevægt og den rolle, Kommissionen har i medfør af traktaten. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen støtter sådanne kontakter og udøver sin initiativret konstruktivt for at fremme en tilnærmelse mellem Europa-Parlamentets og Rådets holdninger under hensyntagen til den interinstitutionelle ligevægt og den rolle, Kommissionen har i medfør af traktaten.

| 18. | Opnås der enighed på dette stadium, meddeler formanden for det pågældende parlamentsudvalg i en skrivelse til formanden for Coreper sin indstilling til plenarforsamlingen om at acceptere Rådets fælles holdning uden ændringer, med forbehold af Rådets bekræftelse af den fælles holdning og juridisk-sproglig revision. En kopi af denne skrivelse fremsendes til Kommissionen. |
| --- | --- |

18.

Opnås der enighed på dette stadium, meddeler formanden for det pågældende parlamentsudvalg i en skrivelse til formanden for Coreper sin indstilling til plenarforsamlingen om at acceptere Rådets fælles holdning uden ændringer, med forbehold af Rådets bekræftelse af den fælles holdning og juridisk-sproglig revision. En kopi af denne skrivelse fremsendes til Kommissionen.

ANDENBEHANDLING

| 19. | Rådet redegør i sin begrundelse så klart som muligt for de grunde, der førte til vedtagelsen af den fælles holdning. Europa-Parlamentet tager under andenbehandlingen mest muligt hensyn til denne begrundelse og til Kommissionens udtalelse. |
| --- | --- |

19.

Rådet redegør i sin begrundelse så klart som muligt for de grunde, der førte til vedtagelsen af den fælles holdning. Europa-Parlamentet tager under andenbehandlingen mest muligt hensyn til denne begrundelse og til Kommissionens udtalelse.

| 20. | Før Rådet fremsender sin fælles holdning, bestræber det sig på i samarbejde med Europa-Parlamentet og Kommissionen at fastsætte en dato for dennes fremsendelse for at sikre, at lovgivningsproceduren ved andenbehandlingen fungerer så effektivt som muligt. |
| --- | --- |

20.

Før Rådet fremsender sin fælles holdning, bestræber det sig på i samarbejde med Europa-Parlamentet og Kommissionen at fastsætte en dato for dennes fremsendelse for at sikre, at lovgivningsproceduren ved andenbehandlingen fungerer så effektivt som muligt.

Enighed ved andenbehandlingen i Europa-Parlamentet

| 21. | Relevante kontakter opretholdes, så snart Rådets fælles holdning er fremsendt til Europa-Parlamentet, med henblik på en bedre forståelse af de respektive holdninger og for at gøre det muligt at afslutte lovgivningsproceduren hurtigst muligt. |
| --- | --- |

21.

Relevante kontakter opretholdes, så snart Rådets fælles holdning er fremsendt til Europa-Parlamentet, med henblik på en bedre forståelse af de respektive holdninger og for at gøre det muligt at afslutte lovgivningsproceduren hurtigst muligt.

| 22. | Kommissionen støtter sådanne kontakter og afgiver sin udtalelse med henblik på at fremme en tilnærmelse af Europa-Parlamentets og Rådets holdninger under overholdelse af den interinstitutionelle ligevægt og den rolle, Kommissionen har i medfør af traktaten. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen støtter sådanne kontakter og afgiver sin udtalelse med henblik på at fremme en tilnærmelse af Europa-Parlamentets og Rådets holdninger under overholdelse af den interinstitutionelle ligevægt og den rolle, Kommissionen har i medfør af traktaten.

| 23. | Er der opnået enighed ved uformelle forhandlinger på triloger, fremsender formanden for Coreper i en skrivelse til formanden for det pågældende parlamentsudvalg detaljer om indholdet af aftalen i form af ændringer til Rådets fælles holdning. Denne skrivelse skal angive, at Rådet er rede til at acceptere dette resultat, med forbehold af juridisk-sproglig revision, hvis det bekræftes ved afstemningen i plenarforsamlingen. En kopi af denne skrivelse fremsendes til Kommissionen. |
| --- | --- |

23.

Er der opnået enighed ved uformelle forhandlinger på triloger, fremsender formanden for Coreper i en skrivelse til formanden for det pågældende parlamentsudvalg detaljer om indholdet af aftalen i form af ændringer til Rådets fælles holdning. Denne skrivelse skal angive, at Rådet er rede til at acceptere dette resultat, med forbehold af juridisk-sproglig revision, hvis det bekræftes ved afstemningen i plenarforsamlingen. En kopi af denne skrivelse fremsendes til Kommissionen.

FORLIGSPROCEDURE

| 24. | Viser det sig, at Rådet ikke vil kunne acceptere alle Europa-Parlamentets ændringer ved andenbehandlingen, og når Rådet er klar til at forelægge sin holdning, afholdes en første trilog. Hver institution udpeger i henhold til sin forretningsorden sine deltagere i hvert møde og definerer sit mandat til forhandlingerne. Kommissionen oplyser tidligst muligt begge delegationer om, hvordan den agter at udtale sig om Europa-Parlamentets ændringer ved andenbehandlingen. |
| --- | --- |

24.

Viser det sig, at Rådet ikke vil kunne acceptere alle Europa-Parlamentets ændringer ved andenbehandlingen, og når Rådet er klar til at forelægge sin holdning, afholdes en første trilog. Hver institution udpeger i henhold til sin forretningsorden sine deltagere i hvert møde og definerer sit mandat til forhandlingerne. Kommissionen oplyser tidligst muligt begge delegationer om, hvordan den agter at udtale sig om Europa-Parlamentets ændringer ved andenbehandlingen.

| 25. | Triloger afholdes under hele forligsproceduren for at løse udestående spørgsmål og skabe grundlag for at nå til enighed i Forligsudvalget. Resultaterne af trilogerne skal drøftes og eventuelt godkendes på møder i de respektive institutioner. |
| --- | --- |

25.

Triloger afholdes under hele forligsproceduren for at løse udestående spørgsmål og skabe grundlag for at nå til enighed i Forligsudvalget. Resultaterne af trilogerne skal drøftes og eventuelt godkendes på møder i de respektive institutioner.

| 26. | Forligsudvalget indkaldes af formanden for Rådet efter aftale med formanden for Europa-Parlamentet og under overholdelse af traktaten. |
| --- | --- |

26.

Forligsudvalget indkaldes af formanden for Rådet efter aftale med formanden for Europa-Parlamentet og under overholdelse af traktaten.

| 27. | Kommissionen deltager i Forligsudvalgets arbejde og tager de nødvendige initiativer til at tilnærme Europa-Parlamentets og Rådets holdninger til hinanden. Disse initiativer kan bl.a. bestå i at udarbejde udkast til kompromistekster på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets holdninger og under hensyntagen til den rolle, Kommissionen har i medfør af traktaten. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen deltager i Forligsudvalgets arbejde og tager de nødvendige initiativer til at tilnærme Europa-Parlamentets og Rådets holdninger til hinanden. Disse initiativer kan bl.a. bestå i at udarbejde udkast til kompromistekster på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets holdninger og under hensyntagen til den rolle, Kommissionen har i medfør af traktaten.

| 28. | Formandskabet for Forligsudvalget udøves i fællesskab af formanden for Europa-Parlamentet og formanden for Rådet. Forligsudvalgets møder ledes på skift af en af de to formænd. |
| --- | --- |

28.

Formandskabet for Forligsudvalget udøves i fællesskab af formanden for Europa-Parlamentet og formanden for Rådet. Forligsudvalgets møder ledes på skift af en af de to formænd.

| 29. | Datoerne for Forligsudvalgets møder samt dagsordenen for møderne fastsættes efter fælles aftale mellem de to formænd med henblik på, at Forligsudvalget kan fungere effektivt under hele forligsproceduren. Kommissionen høres om de påtænkte datoer. Europa-Parlamentet og Rådet afsætter passende vejledende datoer til forligsarbejde og underretter Kommissionen herom. |
| --- | --- |

29.

Datoerne for Forligsudvalgets møder samt dagsordenen for møderne fastsættes efter fælles aftale mellem de to formænd med henblik på, at Forligsudvalget kan fungere effektivt under hele forligsproceduren. Kommissionen høres om de påtænkte datoer. Europa-Parlamentet og Rådet afsætter passende vejledende datoer til forligsarbejde og underretter Kommissionen herom.

| 30. | De to formænd kan sætte flere sager på dagsordenen på ethvert møde i Forligsudvalget. Ud over hovedpunktet (»B-punkt«), hvor der endnu ikke er nået til enighed, kan forligsprocedurer om andre emner åbnes og/eller afsluttes uden drøftelser om disse punkter (»A-punkt«). |
| --- | --- |

30.

De to formænd kan sætte flere sager på dagsordenen på ethvert møde i Forligsudvalget. Ud over hovedpunktet (»B-punkt«), hvor der endnu ikke er nået til enighed, kan forligsprocedurer om andre emner åbnes og/eller afsluttes uden drøftelser om disse punkter (»A-punkt«).

| 31. | Under overholdelse af traktatens bestemmelser om frister tager Europa-Parlamentet og Rådet så vidt muligt hensyn til tidsplanerne, herunder institutionernes mødefrie perioder og valg til Europa-Parlamentet. Afbrydelser i arbejdet bør under alle omstændigheder være så korte som muligt. |
| --- | --- |

31.

Under overholdelse af traktatens bestemmelser om frister tager Europa-Parlamentet og Rådet så vidt muligt hensyn til tidsplanerne, herunder institutionernes mødefrie perioder og valg til Europa-Parlamentet. Afbrydelser i arbejdet bør under alle omstændigheder være så korte som muligt.

| 32. | Forligsudvalgets møder afholdes på skift i Europa-Parlamentet og i Rådet med henblik på en ligelig deling af faciliteter, herunder tolkefaciliteter. |
| --- | --- |

32.

Forligsudvalgets møder afholdes på skift i Europa-Parlamentet og i Rådet med henblik på en ligelig deling af faciliteter, herunder tolkefaciliteter.

| 33. | Forligsudvalget arbejder på grundlag af Kommissionens forslag, Rådets fælles holdning og Kommissionens udtalelse herom, de af Europa-Parlamentet foreslåede ændringer, Kommissionens udtalelse om Europa-Parlamentets ændringer og et fælles arbejdsdokument for Europa-Parlamentets og Rådets delegationer. Dette arbejdsdokument skal gøre det let for brugerne at identificere de udestående spørgsmål og henvise til dem. Kommissionen forelægger som hovedregel sin udtalelse inden tre uger efter den officielle modtagelse af resultatet af Europa-Parlamentets afstemning, og senest inden Forligsudvalget indleder sit arbejde. |
| --- | --- |

33.

Forligsudvalget arbejder på grundlag af Kommissionens forslag, Rådets fælles holdning og Kommissionens udtalelse herom, de af Europa-Parlamentet foreslåede ændringer, Kommissionens udtalelse om Europa-Parlamentets ændringer og et fælles arbejdsdokument for Europa-Parlamentets og Rådets delegationer. Dette arbejdsdokument skal gøre det let for brugerne at identificere de udestående spørgsmål og henvise til dem. Kommissionen forelægger som hovedregel sin udtalelse inden tre uger efter den officielle modtagelse af resultatet af Europa-Parlamentets afstemning, og senest inden Forligsudvalget indleder sit arbejde.

| 34. | Formændene kan forelægge tekster for Forligsudvalget til godkendelse. |
| --- | --- |

34.

Formændene kan forelægge tekster for Forligsudvalget til godkendelse.

| 35. | Når Forligsudvalget er nået til enighed om et fælles udkast, konstateres dette enten på et møde i Forligsudvalget eller senere ved en brevveksling mellem de to formænd. En kopi af disse breve sendes til Kommissionen. |
| --- | --- |

35.

Når Forligsudvalget er nået til enighed om et fælles udkast, konstateres dette enten på et møde i Forligsudvalget eller senere ved en brevveksling mellem de to formænd. En kopi af disse breve sendes til Kommissionen.

| 36. | Når Forligsudvalget til enighed om et fælles udkast, forelægges det efter en endelig juridisk-sproglig revision for formændene til godkendelse. Under ekstraordinære omstændigheder kan et foreløbigt fælles udkast dog forelægges formændene til godkendelse for at overholde tidsfristerne. |
| --- | --- |

36.

Når Forligsudvalget til enighed om et fælles udkast, forelægges det efter en endelig juridisk-sproglig revision for formændene til godkendelse. Under ekstraordinære omstændigheder kan et foreløbigt fælles udkast dog forelægges formændene til godkendelse for at overholde tidsfristerne.

| 37. | Formændene fremsender det således godkendte fælles udkast til Europa-Parlamentets formand og til Rådets formand med en skrivelse undertegnet af begge. Kan Forligsudvalget ikke nå til enighed om et fælles udkast, underretter de to formænd Europa-Parlamentets formand og Rådets formand herom med en skrivelse undertegnet af begge. Disse skrivelser fungerer som protokol. Kopi af skrivelserne sendes til Kommissionen til orientering. Arbejdsdokumenter benyttet under forligsproceduren gøres tilgængelige i hver institutions register, så snart proceduren er afsluttet. |
| --- | --- |

37.

Formændene fremsender det således godkendte fælles udkast til Europa-Parlamentets formand og til Rådets formand med en skrivelse undertegnet af begge. Kan Forligsudvalget ikke nå til enighed om et fælles udkast, underretter de to formænd Europa-Parlamentets formand og Rådets formand herom med en skrivelse undertegnet af begge. Disse skrivelser fungerer som protokol. Kopi af skrivelserne sendes til Kommissionen til orientering. Arbejdsdokumenter benyttet under forligsproceduren gøres tilgængelige i hver institutions register, så snart proceduren er afsluttet.

| 38. | Forligsudvalgets sekretariat varetages i fællesskab af Europa-Parlamentets og Rådets generalsekretariater i samarbejde med Kommissionens generalsekretariat. |
| --- | --- |

38.

Forligsudvalgets sekretariat varetages i fællesskab af Europa-Parlamentets og Rådets generalsekretariater i samarbejde med Kommissionens generalsekretariat.

GENERELLE BESTEMMELSER

| 39. | Finder Europa-Parlamentet eller Rådet det nødvendigt at forlænge de frister, der er fastsat i traktatens artikel 251, underretter de formanden for den anden institution og Kommissionen. |
| --- | --- |

39.

Finder Europa-Parlamentet eller Rådet det nødvendigt at forlænge de frister, der er fastsat i traktatens artikel 251, underretter de formanden for den anden institution og Kommissionen.

| 40. | Opnås der enighed ved første- eller andenbehandling eller under forligsforhandlingerne, færdiggøres den tekst, der er nået til enighed om, i snævert samarbejde og efter fælles aftale mellem Europa-Parlamentets og Rådets jurist-lingvist-tjenester. |
| --- | --- |

40.

Opnås der enighed ved første- eller andenbehandling eller under forligsforhandlingerne, færdiggøres den tekst, der er nået til enighed om, i snævert samarbejde og efter fælles aftale mellem Europa-Parlamentets og Rådets jurist-lingvist-tjenester.

| 41. | Der kan ikke foretages nogen ændringer i en tekst, der er nået til enighed om, uden eksplicit godkendelse fra både Europa-Parlamentets og Rådets repræsentanter på det relevante niveau. |
| --- | --- |

41.

Der kan ikke foretages nogen ændringer i en tekst, der er nået til enighed om, uden eksplicit godkendelse fra både Europa-Parlamentets og Rådets repræsentanter på det relevante niveau.

| 42. | Færdiggørelsen foretages under hensyntagen til de forskellige procedurer i Europa-Parlamentet og Rådet, særlig med hensyn til overholdelse af frister for afslutning af interne procedurer. Institutionerne forpligter sig til ikke at bruge de fastsatte frister for den endelige juridisk-sproglige revision af retsakter til at genoptage drøftelserne om materielle spørgsmål. |
| --- | --- |

42.

Færdiggørelsen foretages under hensyntagen til de forskellige procedurer i Europa-Parlamentet og Rådet, særlig med hensyn til overholdelse af frister for afslutning af interne procedurer. Institutionerne forpligter sig til ikke at bruge de fastsatte frister for den endelige juridisk-sproglige revision af retsakter til at genoptage drøftelserne om materielle spørgsmål.

| 43. | Europa-Parlamentet og Rådet enes om en fælles præsentation af de tekster, der er udarbejdet af disse institutioner i fællesskab. |
| --- | --- |

43.

Europa-Parlamentet og Rådet enes om en fælles præsentation af de tekster, der er udarbejdet af disse institutioner i fællesskab.

| 44. | Institutionerne forpligter sig til så vidt muligt at benytte gensidigt acceptable standardformuleringer til indsættelse i retsakter, der vedtages efter den fælles beslutningsprocedure, særlig med hensyn til bestemmelser om udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (jf. afgørelsen om udvalgsprocedurer (2), ikrafttræden, gennemførelse i national ret og anvendelse af retsakter og overholdelse af Kommissionens initiativret. |
| --- | --- |

44.

Institutionerne forpligter sig til så vidt muligt at benytte gensidigt acceptable standardformuleringer til indsættelse i retsakter, der vedtages efter den fælles beslutningsprocedure, særlig med hensyn til bestemmelser om udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (jf. afgørelsen om udvalgsprocedurer (2), ikrafttræden, gennemførelse i national ret og anvendelse af retsakter og overholdelse af Kommissionens initiativret.

| 45. | Institutionerne bestræber sig på at holde en fælles pressekonference for at informere om det positive udfald af lovgivningsprocessen ved første- eller andenbehandlingen eller i Forligsudvalget. De bestræber sig også på at udsende fælles pressemeddelelser. |
| --- | --- |

45.

Institutionerne bestræber sig på at holde en fælles pressekonference for at informere om det positive udfald af lovgivningsprocessen ved første- eller andenbehandlingen eller i Forligsudvalget. De bestræber sig også på at udsende fælles pressemeddelelser.

| 46. | Når Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget en retsakt efter den fælles beslutningsprocedure, undertegnes den af Europa-Parlamentets formand og af Rådets formand samt af disse institutioners generalsekretærer. |
| --- | --- |

46.

Når Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget en retsakt efter den fælles beslutningsprocedure, undertegnes den af Europa-Parlamentets formand og af Rådets formand samt af disse institutioners generalsekretærer.

| 47. | Europa-Parlamentets og Rådets formænd modtager teksten til underskrift på deres respektive sprog og undertegner så vidt muligt teksten samtidig ved en fælles, månedlig ceremoni for at undertegne vigtige retsakter under overværelse af medierne. |
| --- | --- |

47.

Europa-Parlamentets og Rådets formænd modtager teksten til underskrift på deres respektive sprog og undertegner så vidt muligt teksten samtidig ved en fælles, månedlig ceremoni for at undertegne vigtige retsakter under overværelse af medierne.

| 48. | Den undertegnede tekst fremsendes til offentliggørelse i EU-tidende. Offentliggørelsen sker normalt inden for en frist af to måneder efter, at Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget retsakten. |
| --- | --- |

48.

Den undertegnede tekst fremsendes til offentliggørelse i EU-tidende. Offentliggørelsen sker normalt inden for en frist af to måneder efter, at Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget retsakten.

| 49. | Opdager en af institutionerne en skrivefejl eller en åbenbar fejl i en tekst (eller i en af de sproglige udgaver), underretter den straks de øvrige institutioner. Vedrører denne fejl en retsakt, der endnu ikke er vedtaget af Europa-Parlamentet eller af Rådet, udarbejder Europa-Parlamentets og Rådets jurist-lingvist-tjenester i snævert samarbejde det påkrævede korrigendum. Vedrører fejlen en tekst, der allerede er vedtaget af en eller begge af disse institutioner, vedtager Europa-Parlamentet og Rådet — uanset om teksten er offentliggjort eller ej — efter fælles aftale en berigtigelse udarbejdet i overensstemmelse med deres respektive procedurer. |
| --- | --- |

49.

Opdager en af institutionerne en skrivefejl eller en åbenbar fejl i en tekst (eller i en af de sproglige udgaver), underretter den straks de øvrige institutioner. Vedrører denne fejl en retsakt, der endnu ikke er vedtaget af Europa-Parlamentet eller af Rådet, udarbejder Europa-Parlamentets og Rådets jurist-lingvist-tjenester i snævert samarbejde det påkrævede korrigendum. Vedrører fejlen en tekst, der allerede er vedtaget af en eller begge af disse institutioner, vedtager Europa-Parlamentet og Rådet — uanset om teksten er offentliggjort eller ej — efter fælles aftale en berigtigelse udarbejdet i overensstemmelse med deres respektive procedurer.

Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og syv.

For Europa-Parlamentet

Formand

Image

For Rådet for Den Europæiske Union

Formand

Image

For Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Formand

Image

---

(1)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

1

(2)  Rådets afgørelse 1999/468/EØF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23). Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 27.7.2006, s. 11).

2

---

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/10

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4693 — Veolia/Sulo)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 145/03)

Den 19. juni 2007 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4693. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4693. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/10

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 145/04)

Den 18. juni 2007 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4663. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4663. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/11

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 145/05)

Den 26. juni 2007 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4704. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4704. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/12

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 145/06)

| Vedtagelsesdato | 21.3.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 53/06 |
| Medlemsstat | Malta |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Għajnuna mil-Istat (obbligi ta' servizz pubbliku) għall-operaturi tal-karozzi tal-linja f'Malta |
| Retsgrundlag | Ftehim bejn il-Gvern ta' Malta u l-ATP ta' l-1995 |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Kompensation for public service-forpligtelser |
| Støtteform | Kompensation for public service-forpligtelser |
| Budget | Mellem 1,25 og 2,0 mio. MTL |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | — |
| Erhvervssektorer | Busdrift |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Il-Gvern Malti |
| Andre oplysninger | — |

Vedtagelsesdato

21.3.2007

Sag nr.

NN 53/06

Medlemsstat

Malta

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Għajnuna mil-Istat (obbligi ta' servizz pubbliku) għall-operaturi tal-karozzi tal-linja f'Malta

Retsgrundlag

Ftehim bejn il-Gvern ta' Malta u l-ATP ta' l-1995

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Kompensation for public service-forpligtelser

Støtteform

Kompensation for public service-forpligtelser

Budget

Mellem 1,25 og 2,0 mio. MTL

Støtteintensitet

100 %

Varighed

—

Erhvervssektorer

Busdrift

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Il-Gvern Malti

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 21.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 738/06 |
| Medlemsstat | Den Tjekkiske Republik |
| Region | Celé území státu |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Pomoc státu při odstraňovaní škod vzniklých povodní v roce 2006 na majetku subjektů provozujících veřejné přístavy a vnitrozemskou vodní dopravu |
| Retsgrundlag | Usnesení vlády č. 604 ze dne 24. května 2006 o Strategii obnovy území postiženého mimořádnými záplavami na jaře 2006 a ke zlepšení podpory operativního řízení ochrany před povodněmi |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Erstatning for tab som følge af naturbegivenheder |
| Støtteform | Tilskud |
| Budget | 47 388 000 CZK (1 675 000 EUR) |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | Indtil udgangen af 2007 |
| Erhvervssektorer | Transport (indre vandveje) |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerstvo dopravy |
| Nábřeží Ludvika Svobody 12/222 |
| CZ-110 15 Praha |

Vedtagelsesdato

21.2.2007

Sag nr.

N 738/06

Medlemsstat

Den Tjekkiske Republik

Region

Celé území státu

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Pomoc státu při odstraňovaní škod vzniklých povodní v roce 2006 na majetku subjektů provozujících veřejné přístavy a vnitrozemskou vodní dopravu

Retsgrundlag

Usnesení vlády č. 604 ze dne 24. května 2006 o Strategii obnovy území postiženého mimořádnými záplavami na jaře 2006 a ke zlepšení podpory operativního řízení ochrany před povodněmi

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Erstatning for tab som følge af naturbegivenheder

Støtteform

Tilskud

Budget

47 388 000 CZK (1 675 000 EUR)

Støtteintensitet

100 %

Varighed

Indtil udgangen af 2007

Erhvervssektorer

Transport (indre vandveje)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerstvo dopravy

Nábřeží Ludvika Svobody 12/222

CZ-110 15 Praha

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/14

---

Euroens vekselkurs (1)

29. juni 2007

(2007/C 145/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3505 |
| JPY | japanske yen | 166,63 |
| DKK | danske kroner | 7,4422 |
| GBP | pund sterling | 0,674 |
| SEK | svenske kroner | 9,2525 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6553 |
| ISK | islandske kroner | 84,26 |
| NOK | norske kroner | 7,9725 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5837 |
| CZK | tjekkiske koruna | 28,718 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 246,15 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6963 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,7677 |
| RON | rumænske lei | 3,134 |
| SKK | slovakiske koruna | 33,635 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,774 |
| AUD | australske dollar | 1,5885 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4245 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,5569 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7502 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0664 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 247,73 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,5531 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,2816 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3035 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 201,77 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6626 |
| PHP | filippinske pesos | 62,461 |
| RUB | russiske rubler | 34,807 |
| THB | thailandske bath | 42,615 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3505

JPY

japanske yen

166,63

DKK

danske kroner

7,4422

GBP

pund sterling

0,674

SEK

svenske kroner

9,2525

CHF

schweiziske franc

1,6553

ISK

islandske kroner

84,26

NOK

norske kroner

7,9725

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5837

CZK

tjekkiske koruna

28,718

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

246,15

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6963

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,7677

RON

rumænske lei

3,134

SKK

slovakiske koruna

33,635

TRY

tyrkiske lira

1,774

AUD

australske dollar

1,5885

CAD

canadiske dollar

1,4245

HKD

hongkongske dollar

10,5569

NZD

newzealandske dollar

1,7502

SGD

singaporeanske dollar

2,0664

KRW

sydkoreanske won

1 247,73

ZAR

sydafrikanske rand

9,5531

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,2816

HRK

kroatiske kuna

7,3035

IDR

indonesiske rupiah

12 201,77

MYR

malaysiske ringgit

4,6626

PHP

filippinske pesos

62,461

RUB

russiske rubler

34,807

THB

thailandske bath

42,615

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/15

---

BINDENDE TARIFERINGSOPLYSNINGER

(2007/C 145/08)

Fortegnelse over de toldmyndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne til at modtage anmodninger om eller meddele bindende tariferingsoplysninger, i henhold til artikel 6, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2454/93 (1), ændret ved forordning (EF) nr. 214/2007 (2).

| Medlemsstat | Toldmyndighed |
| --- | --- |
| BELGIEN | Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger |
| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| B-1030 Brussel |

Medlemsstat

Toldmyndighed

BELGIEN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

B-1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A — 8ième étage |
| 33, Avenue Albert II |
| B-1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A — 8ième étage

33, Avenue Albert II

B-1030 Bruxelles

BULGARIEN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Агенция »Митници« |
| --- |
| Централно Митническо Управление |
| ул. »Г. С. Раковски« No. 47 |
| BG-София 1202 |

Агенция »Митници«

Централно Митническо Управление

ул. »Г. С. Раковски« No. 47

BG-София 1202

CYPERN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| CY-1440 Λευκωσία |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

CY-1440 Λευκωσία

DANMARK

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

Alle regionale told- og skattemyndigheder

DET FORENEDE KONGERIGE

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Frontiers, Duty Liability Team |
| 2nd Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex SS99 1AA |
| United Kingdom |

HM Revenue and Customs

Frontiers, Duty Liability Team

2nd Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex SS99 1AA

United Kingdom

ESTLAND

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Maksu-ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| EE-15176 Tallinn |

Maksu-ja Tolliamet

Narva mnt 9j

EE-15176 Tallinn

FINLAND

Toldmyndigheder, der er udpeget til at meddele bindende tariferingsoplysninger

| Tullihallitus — Tariffiyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2, PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |

Tullihallitus — Tariffiyksikkö

Erottajankatu 2, PL 512

FIN-00101 Helsinki

| Tullstyrelsen Tariffenhet |
| --- |
| Skillnadsgatan 2, PB 512 |
| FIN-00101 Helsingfors |

Tullstyrelsen Tariffenhet

Skillnadsgatan 2, PB 512

FIN-00101 Helsingfors

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om bindende tariferingsoplysninger

Toldstyrelsen samt alle told- og skatteregioner

FRANKRIG

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4, |
| --- |
| 8 rue de la Tour des Dames |
| F-75436 Paris cédex 09 |

Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4,

8 rue de la Tour des Dames

F-75436 Paris cédex 09

GRÆKENLAND

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Φορολογικών & Τελωνειακών Θεμάτων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική ( Δ.17) |
| Τμήμα Α' (Δασμολογικό) |
| Ταχ.Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40 |
| GR-105 58 Αθηνα |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ

Γενική Γραμματεία Φορολογικών & Τελωνειακών Θεμάτων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική ( Δ.17)

Τμήμα Α' (Δασμολογικό)

Ταχ.Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40

GR-105 58 Αθηνα

IRLAND

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification Unit |
| Customs Procedures Branch |
| Government Offices |
| Nenagh |
| Co. Tipperary |
| Ireland |

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

Ireland

ITALIEN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at meddele bindende tariferingsoplysninger

| Agenzia delle Dogane |
| --- |
| Ufficio Applicazione Tributi |
| Via Mario Carucci, 71 |
| I-00143 Roma |

Agenzia delle Dogane

Ufficio Applicazione Tributi

Via Mario Carucci, 71

I-00143 Roma

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om bindende tariferingsoplysninger

Alle told- og skatteregioner

LETLAND

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Galvenā muitas pārvalde |
| 11.novembra krastmala 17 |
| LV-1841 Rīga |

Valsts ieņēmumu dienests

Galvenā muitas pārvalde

11.novembra krastmala 17

LV-1841 Rīga

LITAUEN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1/25, |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25,

LT-01105 Vilnius

LUXEMBOURG

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| L-1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

L-1016 Luxembourg

MALTA

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs House |
| Valletta CMR 02 |
| Malta |

Binding Tariff Information Unit

Customs House

Valletta CMR 02

Malta

NEDERLANDENE

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid |
| --- |
| t.a.v. Afdeling bindende tarief inlichtingen |
| Postbus 50966 |
| 3007 BJ Rotterdam |
| Nederland |

Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid

t.a.v. Afdeling bindende tarief inlichtingen

Postbus 50966

3007 BJ Rotterdam

Nederland

POLEN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| PL-01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

PL-01-443 Warszawa

PORTUGAL

Toldmyndigheder, der er udpeget til at meddele bindende tariferingsoplysninger

| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo |
| --- |
| Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira |
| Rua da Alfândega, n.o 5 |
| P-1149-006 Lisboa |

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo

Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira

Rua da Alfândega, n.o 5

P-1149-006 Lisboa

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om bindende tariferingsoplysninger

Alle told- og skatteregioner

RUMÆNIEN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Autoritatea Naţională a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1, |
| Bucureşti |

Autoritatea Naţională a Vămilor

Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1,

Bucureşti

SLOVAKIET

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Colny urad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colnych tarif |
| Mileticova 42 |
| SK-824 59 Bratislava |

Colny urad Bratislava

Oddelenie colnych tarif

Mileticova 42

SK-824 59 Bratislava

SLOVENIEN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Republika Slovenija |
| --- |
| Ministrstvo za finance |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni carinski urad |
| Šmartinska 55 |
| SLO-1523 Ljubljana |

Republika Slovenija

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni carinski urad

Šmartinska 55

SLO-1523 Ljubljana

SPANIEN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano 17 |
| E-28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano 17

E-28071 Madrid

SVERIGE

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| S-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

S-112 98 Stockholm

TJEKKIET

Toldmyndigheder, der er udpeget til at meddele bindende tariferingsoplysninger

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om bindende tariferingsoplysninger

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Oddělení závazných informací |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Oddělení závazných informací

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

TYSKLAND

Toldmyndigheder, der er udpeget til at meddele bindende tariferingsoplysninger

| Oberfinanzdirektion Cottbus |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin |
| Grellstraße 18-24 |
| D-10409 Berlin |

Oberfinanzdirektion Cottbus

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin

Grellstraße 18-24

D-10409 Berlin

for varer henhørende under kapitel 10, 11, 20, 22, 23 samt kapitel 86 til 92 og kapitel 94 til 97 i toldnomenklaturen

| Oberfinanzdirektion Hamburg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Baumacker 3 |
| D-22523 Hamburg |

Oberfinanzdirektion Hamburg

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Baumacker 3

D-22523 Hamburg

for varer henhørende under kapitel 2, 3, 5, 9, 12 til 16, 18, 24 og 27, pos. 3505 og 3506 samt kapitel 38 til 40, 45 og 46 i toldnomenklaturen

| Oberfinanzdirektion Koblenz |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main |
| Gutleutstraße 185 |
| D-60327 Frankfurt am Main |

Oberfinanzdirektion Koblenz

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main

Gutleutstraße 185

D-60327 Frankfurt am Main

for varer henhørende under kapitel 25, 32, 34 til 37 (bortset fra pos. 3505 og 3506), 41 til 43 og 50 til 70 i toldnomenklaturen

| Oberfinanzdirektion Köln |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Merianstraße 110 |
| D-50765 Köln |

Oberfinanzdirektion Köln

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Merianstraße 110

D-50765 Köln

for varer henhørende under kapitel 17, 26, 28 til 31, 33, 47 til 49, 71 til 83 og 93 i toldnomenklaturen

| Oberfinanzdirektion Nürnberg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München |
| Lilienthalstraße 3, 85570 Markt Schwaben, |

Oberfinanzdirektion Nürnberg

Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München

Lilienthalstraße 3, 85570 Markt Schwaben,

for varer henhørende under kapitel 1, 4, 7, 8, 19, 21 i toldnomenklaturen

| Sophienstraße 6 |
| --- |
| D-80333 München, |

Sophienstraße 6

D-80333 München,

for varer henhørende under kapitel 6, 44, 84 og 85 i toldnomenklaturen

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om bindende tariferingsoplysninger

Alle told- og skatteregioner

UNGARN

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Vám- és Pénzügyőrség |
| --- |
| Vegyvizsgáló Intézete |
| Hősök fasora 20-24 |
| H-1163 Budapest |

Vám- és Pénzügyőrség

Vegyvizsgáló Intézete

Hősök fasora 20-24

H-1163 Budapest

ØSTRIG

Toldmyndigheder, der er udpeget til at modtage anmodninger om og meddele bindende tariferingsoplysninger

| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| --- |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| A-1030 Wien |

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

A-1030 Wien

---

(1)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

(2)  EUT L 62 af 1.3.2007, s. 6.

---

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/20

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 90/396/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om gasapparater

(EØS-relevant tekst)

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

(2007/C 145/09)

| ESO (1) | Standardens reference og titel
  (Referencedokument) | Reference for erstattet standard | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 26:1997
  Gasfyrede gennemstrømningsvandvarmere for brugsvand med atmosfæriske brændere | — | |
| EN 26:1997/A1:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (18.7.2001) |
| EN 26:1997/A3:2006 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.4.2007) |
| EN 26:1997/AC:1998 | | |
| CEN | EN 30-1-1:1998
  Gaskomfurer til husholdningsbrug. Del 1-1: Sikkerhed. Generelt | — | |
| EN 30-1-1:1998/A1:1999 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.9.1999) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (29.2.2004) |
| EN 30-1-1:1998/A3:2005 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.12.2005) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-2:1999
  Husholdningsgaskomfurer. Del 1-2: Sikkerhed. Apparater med varmluftovn og/eller -grill med blæser | — | |
| CEN | EN 30-1-3:2003+A1:2006
  Gaskomfurer til husholdningsbrug — Del 1-3: Sikkerhed — Komfurer med glas-keramisk plade | EN 30-1-3:2003 | udløbsdato
  (30.4.2007) |
| CEN | EN 30-1-4:2002
  Gaskomfurer til husholdningsbrug — Del 1-4: Sikkerhed — Apparater med en eller flere brændere med et automatisk brænderkontrolsystem | — | |
| EN 30-1-4:2002/A1:2006 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.5.2007) |
| CEN | EN 30-2-1:1998
  Gaskogeapparater til husholdningsbrug. Del 2-1: Rationel energiudnyttelse. Generelt | — | |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (10.12.2004) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | Anm. 3 | udløbsdato
  (11.11.2005) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-2-2:1999
  Husholdningsgaskomfurer. Del 2-2: Rationelt energiforbrug. Apparater med varmluftovn og/eller -grill med blæser | — | |
| CEN | EN 88:1991
  Gastrykregulatorer for gasforbrugende apparater for tilgangstryk op til 200 mbar | — | |
| EN 88:1991/A1:1996 | Anm. 3 | udløbsdato
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 89:1999
  Gasfyrede forrådsvandvarmere til produktion af varmt vand til husholdningsbrug | — | |
| EN 89:1999/A1:1999 | Anm. 3 | udløbsdato
  (17.10.2000) |
| EN 89:1999/A2:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (18.7.2001) |
| EN 89:1999/A3:2006 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.4.2007) |
| EN 89:1999/A4:2006 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.5.2007) |
| CEN | EN 125:1991
  Flammeovervågningsudstyr for gasforbrugende apparater. Termoelektriske tændsikringer | — | |
| EN 125:1991/A1:1996 | Anm. 3 | udløbsdato
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 126:2004
  Kombinationsarmaturer til gasforbrugende apparater | EN 126:1995 | udløbsdato
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 161:2007
  Automatiske lukkeventiler til gasbrændere og gasforbrugende apparater | EN 161:2001 | 31.7.2007 |
| CEN | EN 203-1:2005
  Gasforbrugende storkøkkenapparater — Del 1: Generelle sikkerhedskrav | EN 203-1:1992 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-1:2005
  Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-1: Specielle krav — Åbne gas- og wokblus | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-2:2006
  Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-2: Energikrav — Ovne | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-3:2005
  Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-3: Specifikke krav — Kogekar | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-4:2005
  Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-4: Specifikke krav — Stegepander | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-6:2005
  Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-6: Specielle krav — Varmtvandsbeholdere til drikkevand | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-8:2005
  Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Part 2-8: Specielle krav — Brade- og paëllapander | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-9:2005
  Gasforbrugende storkøkkenapparater — Del 2-9: Specielle krav — Masseplader, varmeplader og grill | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-11:2006
  Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-11: Specifikke krav — Pastakogere | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 257:1992
  Mekaniske termostater til gasforbrugende apparater | — | |
| EN 257:1992/A1:1996 | Anm. 3 | udløbsdato
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 297:1994
  Gasfyrede centralvarmekedler. Type B11 og B11BS kedler monteret med atmosfæriske brændere med en nominel indfyret effekt, der ikke overstiger 70 kW | — | |
| EN 297:1994/A3:1996 | Anm. 3 | udløbsdato
  (24.2.1998) |
| EN 297:1994/A5:1998 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.12.1998) |
| EN 297:1994/A2:1996 | Anm. 3 | udløbsdato
  (29.10.2002) |
| EN 297:1994/A6:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (23.12.2003) |
| EN 297:1994/A4:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (11.6.2005) |
| EN 297:1994/A2:1996/AC:2006 | | |
| CEN | EN 298:2003
  Automatiske brænderstyringssystemer til gasbrændere og gasforbrugende apparater, med og uden blæser | EN 298:1993 | udløbsdato
  (30.9.2006) |
| CEN | EN 303-3:1998
  Centralvarmekedler. Del 3: Gasfyrede centralvarmekedler. Sammenbygning af kedel og blæseluftbrænder | — | |
| EN 303-3:1998/A2:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (11.6.2005) |
| EN 303-3:1998/AC:2006 | | |
| CEN | EN 303-7:2006
  Centralvarmekedler — Del 7: Gasfyrede centralvarmekedler — Kedel forsynet med blæseluftbrænder med en nominel varmeeffekt, der ikke overstiger 1 000 kW | — | |
| CEN | EN 377:1993
  Smøremidler til anvendelse ved apparater og tilknyttede styresystemer for brændbare gasser, undtagen sådanne, der er beregnet til at indgå i industrielle processer | — | |
| EN 377:1993/A1:1996 | Anm. 3 | udløbsdato
  (11.6.2005) |
| CEN | EN 416-1:1999
  Gasfyrede rørstrålevarmere. Del 1: Sikkerhed | — | |
| EN 416-1:1999/A1:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (18.7.2001) |
| EN 416-1:1999/A2:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.1.2002) |
| EN 416-1:1999/A3:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 416-2:2006
  Gasfyrede rørstrålevarmere — ej husholdning — Del 2: Rationelt energiforbrug | — | |
| CEN | EN 419-1:1999
  Gasfyrede lysende loftsstrålevarmere — ej til husholdningsbrug. Del 1: Sikkerhed | — | |
| EN 419-1:1999/A1:2000 | Anm. 3 | udløbsdato
  (18.7.2001) |
| EN 419-1:1999/A2:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.1.2002) |
| EN 419-1:1999/A3:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (9.9.2003) |
| CEN | EN 419-2:2006
  Gasfyrede lysende loftsstrålevarmere — ej til husholdningsbrug — Del 2: Rationelt energiforbrug | — | |
| CEN | EN 437:2003
  Prøvegasser, prøvetryk og apparatkategorier | EN 437:1993 | udløbsdato
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 449:2002
  Specifikationer for specielle F-gas-apparater — Husholdningsapparater uden aftræk til rumopvarmning (inkl. katalytovne) | EN 449:1996 | udløbsdato
  (2.7.2003) |
| CEN | EN 461:1999
  Flaskegasapparater. Specifikationer for varmeovne uden aftræk, mindre eller lig med 10 kW til erhvervsmæssig rumopvarmning | — | |
| EN 461:1999/A1:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 483:1999
  Gasfyrede centralvarmekedler. Type C-kedler med en nominel varmebelastning, der ikke overstiger 70 kW | — | |
| EN 483:1999/A2:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.1.2002) |
| EN 483:1999/A2:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 484:1997
  Specifikationer for apparater til flaskegas. Gaskomfurer med grill til udendørs brug | — | |
| CEN | EN 497:1997
  Specifikation for apparater til flaskegas. Universelle kogeapparater til udendørs brug | — | |
| CEN | EN 498:1997
  Specifikation for apparater til flaskegas. Havegriller til udendørs brug | — | |
| CEN | EN 509:1999
  Gaskaminer med imiteret brænde- og dekorationseffekt | — | |
| EN 509:1999/A1:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.12.2003) |
| EN 509:1999/A2:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.6.2005) |
| CEN | EN 521:2006
  Gasapparater specielt til flaskegas (LPG). Bærbare apparater, som arbejder ved ureduceret tryk fra flaskegasbeholdere | EN 521:1998 | udløbsdato
  (31.8.2006) |
| CEN | EN 525:1997
  Direkte gasfyrede konvektionsluftvarmere til rumopvarmning, mindre end eller lig med 300 kW. Ej husholdning | — | |
| CEN | EN 549:1994
  Gummimaterialer til pakninger og membraner til gasforbrugende apparater og gasudrustning | EN 291:1992
  EN 279:1991 | udløbsdato
  (31.12.1995) |
| CEN | EN 613:2000
  Gasradiatorer | — | |
| EN 613:2000/A1:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 621:1998
  Gasfyrede kaloriferer til rumopvarmning, mindre end eller lig med 300 kW, uden luft- eller røggasblæser. Ej til husholdning | — | |
| EN 621:1998/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 624:2000
  Flaskegasapparater — Rumforseglede flaskegas-opvarmningsapparater til installering i køretøjer og både | — | |
| CEN | EN 625:1995
  Gasfyrede centralvarmekedler. Specifikke krav til drift af kombinationskedler ved opvarming af brugsvand med en nominel indfyret effekt, der ikke overstiger 70 kW | — | |
| CEN | EN 656:1999
  Gasfyrede centralvarmekedler. Type B kedler med en nominel indfyret effekt på mere end 70 kW og mindre end 300 kW | — | |
| CEN | EN 676:2003
  Automatiske gasblæseluftbrændere | EN 676:1996 | udløbsdato
  (8.4.2004) |
| CEN | EN 677:1998
  Gasfyrede centralvarmekedler. Særlige krav til kondenserende kedler med en nominel indfyret effekt, der ikke overstiger 70 kW | — | |
| CEN | EN 732:1998
  Specifikationer for specielle F-gas-apparater. Absorptionskøleskabe | — | |
| CEN | EN 751-1:1996
  Pakningsmaterialer til metalliske gevindsamlinger i kontakt med gasser af første, anden og tredje familie samt varmt vand. Del 1: Anaerobe tætningsmasser | — | |
| CEN | EN 751-2:1996
  Pakningsmaterialer til metalliske gevindsamlinger i kontakt med gasser af første, anden og tredje familie samt varmt vand. Del 2: Ikke-hærdende tætningsmasser | — | |
| CEN | EN 751-3:1996
  Pakningsmaterialer til metalliske gevindsamlinger i kontakt med gasser af første, anden og tredje familie samt varmt vand. Del 3: Ikke-sintret PTFE-tapes | — | |
| EN 751-3:1996/AC:1997 | | |
| CEN | EN 777-1:1999
  Gasfyrede rørstrålevarmere med flere brændere — ej husholdning. Del 1: System D, sikkerhed | — | |
| EN 777-1:1999/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.8.2001) |
| EN 777-1:1999/A2:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.1.2002) |
| EN 777-1:1999/A3:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-2:1999
  Gasfyrede rørstrålevarmere med flere brændere — ej husholding. Del 2: System E, sikkerhed | — | |
| EN 777-2:1999/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.8.2001) |
| EN 777-2:1999/A2:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.1.2002) |
| EN 777-2:1999/A3:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-3:1999
  Gasfyrede rørstrålevarmere med flere brændere — ej husholdning. Del 3: System F, sikkerhed | — | |
| EN 777-3:1999/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.8.2001) |
| EN 777-3:1999/A2:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.1.2002) |
| EN 777-3:1999/A3:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-4:1999
  Gasfyrede rørstrålevarmere med flere brændere — ej husholdning. Del 4: System H, sikkerhed | — | |
| EN 777-4:1999/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.8.2001) |
| EN 777-4:1999/A2:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.1.2002) |
| EN 777-4:1999/A3:2002 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 778:1998
  Gasfyrede konvektionsrumluftvarmere til husholdingsbrug med indfyret effekt til og med 70 kW, uden forbrændingsluftblæser og/eller røgsuger | — | |
| EN 778:1998/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1020:1997
  Gasfyrede konvektionsluftvarmere til rumopvarmning med blæser, ikke overstigende en netto varmetilførsel på 300 kW, til transport af forbrændingsluften og/eller forbrændingsprodukterne. Ej husholdning | — | |
| EN 1020:1997/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1106:2001
  Håndbetjente haner til gasforbrugende apparater | — | |
| CEN | EN 1196:1998
  Gasfyrede kaloriferer til husholdnings- og ikke-husholdningsbrug. Supplerende krav til kondenserende kaloriferer | — | |
| CEN | EN 1266:2002
  Uafhængige gasfyrede konvektionsvarmere med blæser til forbrændingsluft og/eller røggas | — | |
| EN 1266:2002/A1:2005 | Anm. 3 | udløbsdato
  (28.2.2006) |
| CEN | EN 1319:1998
  Gasfyrede luftvarmere til husholdningsbrug, for tvungen konvektion og med brændere med ventilator og en belastning, der ikke overstiger 70 kW (nedre brændværdi) | — | |
| EN 1319:1998/A2:1999 | Anm. 3 | udløbsdato
  (17.10.2000) |
| EN 1319:1998/A1:2001 | Anm. 3 | udløbsdato
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1458-1:1999
  Direkte gasfyrede tørretumblere til husholdningsbrug af typerne B22D og B23D med en nominel varmebelastning, der ikke overstiger 6 kW. Del 1: Sikkerhed. | — | |
| CEN | EN 1458-2:1999
  Direkte gasfyrede tørretumblere til husholdningsbrug af typerne B22D og B23D med en nominel varmebelastning, der ikke overstiger 6 kW. Del 2: Rationelt energiforbrug | — | |
| CEN | EN 1596:1998
  Gasforbrugende apparater til flaskegas. Mobile og bærbare direkte fyrede kaloriferer med tvungen ventilation. Ikke til husholdningsbrug | — | |
| EN 1596:1998/A1:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 1643:2000
  Tæthedskontrolsystemer for automatiske lukkeventiler til gasbrændere og gasforbrugende apparater | — | |
| CEN | EN 1854:2006
  Trykfølere til gasbrændere og gasforbrugende apparater | EN 1854:1997 | udløbsdato
  (4.11.2006) |
| CEN | EN 12067-1:1998
  Styring af gas/luft-forholdet for gasbrændere og gasforbrugende apparater. Del 1: Pneumatiske systemer | — | |
| EN 12067-1:1998/A1:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 12067-2:2004
  Styring af gas/luft-forholdet i gasbrændere og gasforbrugende apparater — Del 2: Elektroniske typer | — | |
| CEN | EN 12078:1998
  Nultryksregulatorer til gasbrændere og gasforbrugende apparater | — | |
| CEN | EN 12244-1:1998
  Direkte gasfyrede vaskemaskiner med en tilført varmeeffekt, der ikke overstiger 20 kW. Del 1: Sikkerhed | — | |
| CEN | EN 12244-2:1998
  Direkte gasfyrede vaskemaskiner med en tilført varmeeffekt, der ikke overstiger 20 kW. Del 2: Rationel energiudnyttelse | — | |
| CEN | EN 12309-1:1999
  Gasfyrede absorptions- og adsorptionsluftkonditioneringsanlæg og/eller varmepumper med en varmebelastning, der ikke overstiger 70 kW. Del 1: Sikkerhed | — | |
| CEN | EN 12309-2:2000
  Gasfyrede absorptions- og adsorptions luftkonditionerings- og/eller varmepumper med en belastning, der ikke overstiger 70 kW efter nedre brændværdi. Del 2: Rationel energiudnyttelse | — | |
| CEN | EN 12669:2000
  Direkte gasfyrede varmluftblæsere til brug i drivhuse og supplerende rumopvarmning — Ej til husholdning | — | |
| CEN | EN 12752-1:1999
  Gasfyrede type B tørretumblere med nominel varmebelastning, der ikke overstiger 20 kW. Del 1: Sikkerhed | — | |
| CEN | EN 12752-2:1999
  Gasfyrede type B tørretumblere med nominel varmebelastning, der ikke overstiger 20 KW. Del 2: Rationel energiudnyttelse | — | |
| CEN | EN 12864:2001
  Lavtryks-, ikke justerbare regulatorer med et maksimum afgangstryk mindre end eller lig med 200 mbar med en kapacitet mindre end eller lig med 4 kg/h, samt tilhørende sikkerhedsanordninger, for butan, propan eller blandinger af disse | — | |
| EN 12864:2001/A1:2003 | Anm. 3 | udløbsdato
  (10.12.2004) |
| EN 12864:2001/A2:2005 | Anm. 3 | udløbsdato
  (28.2.2006) |
| CEN | EN 13278:2003
  Åbne gasfyrede uafhængige rumopvarmere | — | |
| CEN | EN 13611:2000
  Sikkerheds- og styreanordninger til gasbrændere og gasforbrugende apparater — Generelle krav | — | |
| EN 13611:2000/A1:2004 | Anm. 3 | udløbsdato
  (30.6.2005) |
| CEN | EN 13785:2005
  Regulatorer med en kapacitet op til og inklusive 100 kg/h med et maksimum nominelt afgangstryk op til og inklusive 4 bar, andre end regulatorer dækket af EN 12864 og tilhørende sikkerhedsanordninger for butan, propan eller blandinger af disse | — | |
| EN 13785:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13786:2004
  Automatiske skifteventiler med et maksimum afgangsstryk op til og inklusive 4 bar med en kapacitet op til og inklusive 100 kg/h og tilhørende sikkerhedsanordninger for butan, propan eller blandinger af disse | — | |
| CEN | EN 13836:2006
  Gasfyrede centralvarmekedler. Type B kedler med en nominel indfyret effekt på mere end 300 kW og mindre end 1000 kW | — | |
| CEN | EN 14438:2006
  Gasfyrede indsatse til opvarmning af mere end ét rum | — | |
| CEN | EN 14543:2005
  Specifikationer for gasforbrugende apparater til flaskegas — Udendørs varmeovne — LPG varmeovne uden aftræk til brug udendørs og i ventilerede områder | — | |
| CEN | EN 15033:2006
  Forrådsvandvarmere for F-gas med lukket forbrænding til produktion af varmt brugsvand i køretøjer og både | — | |

ESO (1)

Standardens reference og titel

(Referencedokument)

Reference for erstattet standard

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af den erstattede standard ophører den (dato)

Anm. 1

CEN

EN 26:1997

Gasfyrede gennemstrømningsvandvarmere for brugsvand med atmosfæriske brændere

—

EN 26:1997/A1:2000

Anm. 3

udløbsdato

(18.7.2001)

EN 26:1997/A3:2006

Anm. 3

udløbsdato

(30.4.2007)

EN 26:1997/AC:1998

CEN

EN 30-1-1:1998

Gaskomfurer til husholdningsbrug. Del 1-1: Sikkerhed. Generelt

—

EN 30-1-1:1998/A1:1999

Anm. 3

udløbsdato

(30.9.1999)

EN 30-1-1:1998/A2:2003

Anm. 3

udløbsdato

(29.2.2004)

EN 30-1-1:1998/A3:2005

Anm. 3

udløbsdato

(31.12.2005)

EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-2:1999

Husholdningsgaskomfurer. Del 1-2: Sikkerhed. Apparater med varmluftovn og/eller -grill med blæser

—

CEN

EN 30-1-3:2003+A1:2006

Gaskomfurer til husholdningsbrug — Del 1-3: Sikkerhed — Komfurer med glas-keramisk plade

EN 30-1-3:2003

udløbsdato

(30.4.2007)

CEN

EN 30-1-4:2002

Gaskomfurer til husholdningsbrug — Del 1-4: Sikkerhed — Apparater med en eller flere brændere med et automatisk brænderkontrolsystem

—

EN 30-1-4:2002/A1:2006

Anm. 3

udløbsdato

(31.5.2007)

CEN

EN 30-2-1:1998

Gaskogeapparater til husholdningsbrug. Del 2-1: Rationel energiudnyttelse. Generelt

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Anm. 3

udløbsdato

(10.12.2004)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

Anm. 3

udløbsdato

(11.11.2005)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

CEN

EN 30-2-2:1999

Husholdningsgaskomfurer. Del 2-2: Rationelt energiforbrug. Apparater med varmluftovn og/eller -grill med blæser

—

CEN

EN 88:1991

Gastrykregulatorer for gasforbrugende apparater for tilgangstryk op til 200 mbar

—

EN 88:1991/A1:1996

Anm. 3

udløbsdato

(17.7.1997)

CEN

EN 89:1999

Gasfyrede forrådsvandvarmere til produktion af varmt vand til husholdningsbrug

—

EN 89:1999/A1:1999

Anm. 3

udløbsdato

(17.10.2000)

EN 89:1999/A2:2000

Anm. 3

udløbsdato

(18.7.2001)

EN 89:1999/A3:2006

Anm. 3

udløbsdato

(30.4.2007)

EN 89:1999/A4:2006

Anm. 3

udløbsdato

(31.5.2007)

CEN

EN 125:1991

Flammeovervågningsudstyr for gasforbrugende apparater. Termoelektriske tændsikringer

—

EN 125:1991/A1:1996

Anm. 3

udløbsdato

(17.7.1997)

CEN

EN 126:2004

Kombinationsarmaturer til gasforbrugende apparater

EN 126:1995

udløbsdato

(10.12.2004)

CEN

EN 161:2007

Automatiske lukkeventiler til gasbrændere og gasforbrugende apparater

EN 161:2001

31.7.2007

CEN

EN 203-1:2005

Gasforbrugende storkøkkenapparater — Del 1: Generelle sikkerhedskrav

EN 203-1:1992

31.12.2008

CEN

EN 203-2-1:2005

Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-1: Specielle krav — Åbne gas- og wokblus

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-2:2006

Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-2: Energikrav — Ovne

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-3:2005

Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-3: Specifikke krav — Kogekar

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-4:2005

Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-4: Specifikke krav — Stegepander

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-6:2005

Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-6: Specielle krav — Varmtvandsbeholdere til drikkevand

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-8:2005

Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Part 2-8: Specielle krav — Brade- og paëllapander

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-9:2005

Gasforbrugende storkøkkenapparater — Del 2-9: Specielle krav — Masseplader, varmeplader og grill

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-11:2006

Gasforbrugende storkøkkenudstyr — Del 2-11: Specifikke krav — Pastakogere

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 257:1992

Mekaniske termostater til gasforbrugende apparater

—

EN 257:1992/A1:1996

Anm. 3

udløbsdato

(17.7.1997)

CEN

EN 297:1994

Gasfyrede centralvarmekedler. Type B11 og B11BS kedler monteret med atmosfæriske brændere med en nominel indfyret effekt, der ikke overstiger 70 kW

—

EN 297:1994/A3:1996

Anm. 3

udløbsdato

(24.2.1998)

EN 297:1994/A5:1998

Anm. 3

udløbsdato

(31.12.1998)

EN 297:1994/A2:1996

Anm. 3

udløbsdato

(29.10.2002)

EN 297:1994/A6:2003

Anm. 3

udløbsdato

(23.12.2003)

EN 297:1994/A4:2004

Anm. 3

udløbsdato

(11.6.2005)

EN 297:1994/A2:1996/AC:2006

CEN

EN 298:2003

Automatiske brænderstyringssystemer til gasbrændere og gasforbrugende apparater, med og uden blæser

EN 298:1993

udløbsdato

(30.9.2006)

CEN

EN 303-3:1998

Centralvarmekedler. Del 3: Gasfyrede centralvarmekedler. Sammenbygning af kedel og blæseluftbrænder

—

EN 303-3:1998/A2:2004

Anm. 3

udløbsdato

(11.6.2005)

EN 303-3:1998/AC:2006

CEN

EN 303-7:2006

Centralvarmekedler — Del 7: Gasfyrede centralvarmekedler — Kedel forsynet med blæseluftbrænder med en nominel varmeeffekt, der ikke overstiger 1 000 kW

—

CEN

EN 377:1993

Smøremidler til anvendelse ved apparater og tilknyttede styresystemer for brændbare gasser, undtagen sådanne, der er beregnet til at indgå i industrielle processer

—

EN 377:1993/A1:1996

Anm. 3

udløbsdato

(11.6.2005)

CEN

EN 416-1:1999

Gasfyrede rørstrålevarmere. Del 1: Sikkerhed

—

EN 416-1:1999/A1:2000

Anm. 3

udløbsdato

(18.7.2001)

EN 416-1:1999/A2:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.1.2002)

EN 416-1:1999/A3:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 416-2:2006

Gasfyrede rørstrålevarmere — ej husholdning — Del 2: Rationelt energiforbrug

—

CEN

EN 419-1:1999

Gasfyrede lysende loftsstrålevarmere — ej til husholdningsbrug. Del 1: Sikkerhed

—

EN 419-1:1999/A1:2000

Anm. 3

udløbsdato

(18.7.2001)

EN 419-1:1999/A2:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.1.2002)

EN 419-1:1999/A3:2002

Anm. 3

udløbsdato

(9.9.2003)

CEN

EN 419-2:2006

Gasfyrede lysende loftsstrålevarmere — ej til husholdningsbrug — Del 2: Rationelt energiforbrug

—

CEN

EN 437:2003

Prøvegasser, prøvetryk og apparatkategorier

EN 437:1993

udløbsdato

(23.12.2003)

CEN

EN 449:2002

Specifikationer for specielle F-gas-apparater — Husholdningsapparater uden aftræk til rumopvarmning (inkl. katalytovne)

EN 449:1996

udløbsdato

(2.7.2003)

CEN

EN 461:1999

Flaskegasapparater. Specifikationer for varmeovne uden aftræk, mindre eller lig med 10 kW til erhvervsmæssig rumopvarmning

—

EN 461:1999/A1:2004

Anm. 3

udløbsdato

(10.12.2004)

CEN

EN 483:1999

Gasfyrede centralvarmekedler. Type C-kedler med en nominel varmebelastning, der ikke overstiger 70 kW

—

EN 483:1999/A2:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.1.2002)

EN 483:1999/A2:2001/AC:2006

CEN

EN 484:1997

Specifikationer for apparater til flaskegas. Gaskomfurer med grill til udendørs brug

—

CEN

EN 497:1997

Specifikation for apparater til flaskegas. Universelle kogeapparater til udendørs brug

—

CEN

EN 498:1997

Specifikation for apparater til flaskegas. Havegriller til udendørs brug

—

CEN

EN 509:1999

Gaskaminer med imiteret brænde- og dekorationseffekt

—

EN 509:1999/A1:2003

Anm. 3

udløbsdato

(31.12.2003)

EN 509:1999/A2:2004

Anm. 3

udløbsdato

(30.6.2005)

CEN

EN 521:2006

Gasapparater specielt til flaskegas (LPG). Bærbare apparater, som arbejder ved ureduceret tryk fra flaskegasbeholdere

EN 521:1998

udløbsdato

(31.8.2006)

CEN

EN 525:1997

Direkte gasfyrede konvektionsluftvarmere til rumopvarmning, mindre end eller lig med 300 kW. Ej husholdning

—

CEN

EN 549:1994

Gummimaterialer til pakninger og membraner til gasforbrugende apparater og gasudrustning

EN 291:1992

EN 279:1991

udløbsdato

(31.12.1995)

CEN

EN 613:2000

Gasradiatorer

—

EN 613:2000/A1:2003

Anm. 3

udløbsdato

(23.12.2003)

CEN

EN 621:1998

Gasfyrede kaloriferer til rumopvarmning, mindre end eller lig med 300 kW, uden luft- eller røggasblæser. Ej til husholdning

—

EN 621:1998/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.3.2002)

CEN

EN 624:2000

Flaskegasapparater — Rumforseglede flaskegas-opvarmningsapparater til installering i køretøjer og både

—

CEN

EN 625:1995

Gasfyrede centralvarmekedler. Specifikke krav til drift af kombinationskedler ved opvarming af brugsvand med en nominel indfyret effekt, der ikke overstiger 70 kW

—

CEN

EN 656:1999

Gasfyrede centralvarmekedler. Type B kedler med en nominel indfyret effekt på mere end 70 kW og mindre end 300 kW

—

CEN

EN 676:2003

Automatiske gasblæseluftbrændere

EN 676:1996

udløbsdato

(8.4.2004)

CEN

EN 677:1998

Gasfyrede centralvarmekedler. Særlige krav til kondenserende kedler med en nominel indfyret effekt, der ikke overstiger 70 kW

—

CEN

EN 732:1998

Specifikationer for specielle F-gas-apparater. Absorptionskøleskabe

—

CEN

EN 751-1:1996

Pakningsmaterialer til metalliske gevindsamlinger i kontakt med gasser af første, anden og tredje familie samt varmt vand. Del 1: Anaerobe tætningsmasser

—

CEN

EN 751-2:1996

Pakningsmaterialer til metalliske gevindsamlinger i kontakt med gasser af første, anden og tredje familie samt varmt vand. Del 2: Ikke-hærdende tætningsmasser

—

CEN

EN 751-3:1996

Pakningsmaterialer til metalliske gevindsamlinger i kontakt med gasser af første, anden og tredje familie samt varmt vand. Del 3: Ikke-sintret PTFE-tapes

—

EN 751-3:1996/AC:1997

CEN

EN 777-1:1999

Gasfyrede rørstrålevarmere med flere brændere — ej husholdning. Del 1: System D, sikkerhed

—

EN 777-1:1999/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.8.2001)

EN 777-1:1999/A2:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.1.2002)

EN 777-1:1999/A3:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 777-2:1999

Gasfyrede rørstrålevarmere med flere brændere — ej husholding. Del 2: System E, sikkerhed

—

EN 777-2:1999/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.8.2001)

EN 777-2:1999/A2:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.1.2002)

EN 777-2:1999/A3:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 777-3:1999

Gasfyrede rørstrålevarmere med flere brændere — ej husholdning. Del 3: System F, sikkerhed

—

EN 777-3:1999/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.8.2001)

EN 777-3:1999/A2:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.1.2002)

EN 777-3:1999/A3:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 777-4:1999

Gasfyrede rørstrålevarmere med flere brændere — ej husholdning. Del 4: System H, sikkerhed

—

EN 777-4:1999/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.8.2001)

EN 777-4:1999/A2:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.1.2002)

EN 777-4:1999/A3:2002

Anm. 3

udløbsdato

(31.10.2002)

CEN

EN 778:1998

Gasfyrede konvektionsrumluftvarmere til husholdingsbrug med indfyret effekt til og med 70 kW, uden forbrændingsluftblæser og/eller røgsuger

—

EN 778:1998/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.3.2002)

CEN

EN 1020:1997

Gasfyrede konvektionsluftvarmere til rumopvarmning med blæser, ikke overstigende en netto varmetilførsel på 300 kW, til transport af forbrændingsluften og/eller forbrændingsprodukterne. Ej husholdning

—

EN 1020:1997/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.3.2002)

CEN

EN 1106:2001

Håndbetjente haner til gasforbrugende apparater

—

CEN

EN 1196:1998

Gasfyrede kaloriferer til husholdnings- og ikke-husholdningsbrug. Supplerende krav til kondenserende kaloriferer

—

CEN

EN 1266:2002

Uafhængige gasfyrede konvektionsvarmere med blæser til forbrændingsluft og/eller røggas

—

EN 1266:2002/A1:2005

Anm. 3

udløbsdato

(28.2.2006)

CEN

EN 1319:1998

Gasfyrede luftvarmere til husholdningsbrug, for tvungen konvektion og med brændere med ventilator og en belastning, der ikke overstiger 70 kW (nedre brændværdi)

—

EN 1319:1998/A2:1999

Anm. 3

udløbsdato

(17.10.2000)

EN 1319:1998/A1:2001

Anm. 3

udløbsdato

(31.3.2002)

CEN

EN 1458-1:1999

Direkte gasfyrede tørretumblere til husholdningsbrug af typerne B22D og B23D med en nominel varmebelastning, der ikke overstiger 6 kW. Del 1: Sikkerhed.

—

CEN

EN 1458-2:1999

Direkte gasfyrede tørretumblere til husholdningsbrug af typerne B22D og B23D med en nominel varmebelastning, der ikke overstiger 6 kW. Del 2: Rationelt energiforbrug

—

CEN

EN 1596:1998

Gasforbrugende apparater til flaskegas. Mobile og bærbare direkte fyrede kaloriferer med tvungen ventilation. Ikke til husholdningsbrug

—

EN 1596:1998/A1:2004

Anm. 3

udløbsdato

(10.12.2004)

CEN

EN 1643:2000

Tæthedskontrolsystemer for automatiske lukkeventiler til gasbrændere og gasforbrugende apparater

—

CEN

EN 1854:2006

Trykfølere til gasbrændere og gasforbrugende apparater

EN 1854:1997

udløbsdato

(4.11.2006)

CEN

EN 12067-1:1998

Styring af gas/luft-forholdet for gasbrændere og gasforbrugende apparater. Del 1: Pneumatiske systemer

—

EN 12067-1:1998/A1:2003

Anm. 3

udløbsdato

(23.12.2003)

CEN

EN 12067-2:2004

Styring af gas/luft-forholdet i gasbrændere og gasforbrugende apparater — Del 2: Elektroniske typer

—

CEN

EN 12078:1998

Nultryksregulatorer til gasbrændere og gasforbrugende apparater

—

CEN

EN 12244-1:1998

Direkte gasfyrede vaskemaskiner med en tilført varmeeffekt, der ikke overstiger 20 kW. Del 1: Sikkerhed

—

CEN

EN 12244-2:1998

Direkte gasfyrede vaskemaskiner med en tilført varmeeffekt, der ikke overstiger 20 kW. Del 2: Rationel energiudnyttelse

—

CEN

EN 12309-1:1999

Gasfyrede absorptions- og adsorptionsluftkonditioneringsanlæg og/eller varmepumper med en varmebelastning, der ikke overstiger 70 kW. Del 1: Sikkerhed

—

CEN

EN 12309-2:2000

Gasfyrede absorptions- og adsorptions luftkonditionerings- og/eller varmepumper med en belastning, der ikke overstiger 70 kW efter nedre brændværdi. Del 2: Rationel energiudnyttelse

—

CEN

EN 12669:2000

Direkte gasfyrede varmluftblæsere til brug i drivhuse og supplerende rumopvarmning — Ej til husholdning

—

CEN

EN 12752-1:1999

Gasfyrede type B tørretumblere med nominel varmebelastning, der ikke overstiger 20 kW. Del 1: Sikkerhed

—

CEN

EN 12752-2:1999

Gasfyrede type B tørretumblere med nominel varmebelastning, der ikke overstiger 20 KW. Del 2: Rationel energiudnyttelse

—

CEN

EN 12864:2001

Lavtryks-, ikke justerbare regulatorer med et maksimum afgangstryk mindre end eller lig med 200 mbar med en kapacitet mindre end eller lig med 4 kg/h, samt tilhørende sikkerhedsanordninger, for butan, propan eller blandinger af disse

—

EN 12864:2001/A1:2003

Anm. 3

udløbsdato

(10.12.2004)

EN 12864:2001/A2:2005

Anm. 3

udløbsdato

(28.2.2006)

CEN

EN 13278:2003

Åbne gasfyrede uafhængige rumopvarmere

—

CEN

EN 13611:2000

Sikkerheds- og styreanordninger til gasbrændere og gasforbrugende apparater — Generelle krav

—

EN 13611:2000/A1:2004

Anm. 3

udløbsdato

(30.6.2005)

CEN

EN 13785:2005

Regulatorer med en kapacitet op til og inklusive 100 kg/h med et maksimum nominelt afgangstryk op til og inklusive 4 bar, andre end regulatorer dækket af EN 12864 og tilhørende sikkerhedsanordninger for butan, propan eller blandinger af disse

—

EN 13785:2005/AC:2007

CEN

EN 13786:2004

Automatiske skifteventiler med et maksimum afgangsstryk op til og inklusive 4 bar med en kapacitet op til og inklusive 100 kg/h og tilhørende sikkerhedsanordninger for butan, propan eller blandinger af disse

—

CEN

EN 13836:2006

Gasfyrede centralvarmekedler. Type B kedler med en nominel indfyret effekt på mere end 300 kW og mindre end 1000 kW

—

CEN

EN 14438:2006

Gasfyrede indsatse til opvarmning af mere end ét rum

—

CEN

EN 14543:2005

Specifikationer for gasforbrugende apparater til flaskegas — Udendørs varmeovne — LPG varmeovne uden aftræk til brug udendørs og i ventilerede områder

—

CEN

EN 15033:2006

Forrådsvandvarmere for F-gas med lukket forbrænding til produktion af varmt brugsvand i køretøjer og både

—

| Anm. 1 | Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt. |
| --- | --- |

Anm. 1

Formodning om overensstemmelse ved efterlevelse af standarden vil normalt ophøre på den tilbagetrækningsdato der fastsættes af det europæiske standardiseringsorgan, men brugerne af disse standarder gøres opmærksom på at den i særlige tilfælde kan ophøre på et andet tidspunkt.

| Anm. 3 | I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav. |
| --- | --- |

Anm. 3

I tilfælde af tillæg til standarder, er reference standarden EN CCCCC:YYYY, incl. eventuelle tidligere tillæg, og det nye anførte tillæg; består den erstattede standard (kolonne 4) af EN CCCCC:YYYY og dens eventuelle tidligere tillæg, men ikke det nye anførte tillæg. På den angivne dato vil den erstattede standard ophøre med at give formodning om overensstemmelse direktivets væsentlige krav.

BEMÆRK:

| — | Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2), ændret ved direktiv 98/48/EF (3). |
| --- | --- |

—

Oplysninger om hvorvidt standarder er disponible kan fås enten hos de europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 98/34/EF (2), ændret ved direktiv 98/48/EF (3).

| — | Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog. |
| --- | --- |

—

Offentliggørelsen af referencerne i Den Europæiske Unions Tidende betyder ikke at standarderne findes på alle fællesskabssprog.

| — | Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen. |
| --- | --- |

—

Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen sørger for at ajourføre listen.

Yderligere information kan findes på Europa-serveren:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tlf. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37

(3)  EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18.

---

V Øvrige meddelelser

MEDDELELSER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 30.6.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 145/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 145/31

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 145/10)

| 1. | Den 22. juni 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved The Veritas Capital Fund III L.P, der tilhører Veritas-koncernen (»Veritas« — USA), Golden Gate Capital Management LLC (»GG« — USA) og Goldman Sachs Group Inc (»GS« — USA) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Aeroflex Incorporated (»Aeroflex« — USA). jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 22. juni 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved The Veritas Capital Fund III L.P, der tilhører Veritas-koncernen (»Veritas« — USA), Golden Gate Capital Management LLC (»GG« — USA) og Goldman Sachs Group Inc (»GS« — USA) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Aeroflex Incorporated (»Aeroflex« — USA). jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Veritas: »private equity«-investeringer |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Veritas: »private equity«-investeringer

| — | GG: »private equity«-investeringer |
| --- | --- |

—

GG: »private equity«-investeringer

| — | GS: global investeringsbankvirksomhed og portefølje- og investeringspleje |
| --- | --- |

—

GS: global investeringsbankvirksomhed og portefølje- og investeringspleje

| — | Aeroflex: Formgivning og produktion af mikroelektroniske produkter og testløsninger til telekommunikations-, luftfarts-, rumfarts- og forsvarsindustrien. |
| --- | --- |

—

Aeroflex: Formgivning og produktion af mikroelektroniske produkter og testløsninger til telekommunikations-, luftfarts-, rumfarts- og forsvarsindustrien.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Areoflex sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Areoflex sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med posten til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---