# Uradni list C 151/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 151 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 505. julij 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 151

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 505. julij 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 151/01 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 151/01

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 151/02 | Menjalni tečaji eura | 6 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2007/C 151/03 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja | 7 |
| 2007/C 151/04 | Uvedba s strani Francije obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med Dijonom in Bordeauxem ter Dijonom in Toulousom (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 151/05 | Statistika glede tehničnih predpisov, priglašenih leta 2006 v skladu s postopkom iz Direktive 98/34/ES – Informacije, ki jih zagotovi Komisija v skladu s členom 11 Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta o postopku za zagotavljanje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov ter pravil o storitvah informacijske družbe (
  1
  ) | 10 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 151/02

Menjalni tečaji eura

6

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2007/C 151/03

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

7

2007/C 151/04

Uvedba s strani Francije obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med Dijonom in Bordeauxem ter Dijonom in Toulousom (
  1
  )

1

9

2007/C 151/05

Statistika glede tehničnih predpisov, priglašenih leta 2006 v skladu s postopkom iz Direktive 98/34/ES – Informacije, ki jih zagotovi Komisija v skladu s členom 11 Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta o postopku za zagotavljanje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov ter pravil o storitvah informacijske družbe (
  1
  )

1

10

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 151/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4686 – Louis Delhaize/Magyar Hipermarket Kft) (
  1
  ) | 15 |
| 2007/C 151/07 | Poziv za predložitev pripomb k osnutku Uredbe Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje | 16 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2007/C 151/08 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 21 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 151/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4686 – Louis Delhaize/Magyar Hipermarket Kft) (
  1
  )

1

15

2007/C 151/07

Poziv za predložitev pripomb k osnutku Uredbe Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje

de minimis

16

DRUGI AKTI

Komisija

2007/C 151/08

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

21

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2007/C 151/09 | Popravek objave vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL C 88, 21.4.2007) | 25 |

Popravki

2007/C 151/09

Popravek objave vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (UL C 88, 21.4.2007)

(UL C 88, 21.4.2007)

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 5.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/1

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 151/01)

| Datum sprejetja odločitve | 19.7.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 552/05 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Beihilfe für den deutschen Steinkohlenbergbau für das Jahr 2005 |
| Pravna podlaga | Uredba Sveta (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči za premogovništvo |
| Vrsta ukrepa | — |
| Cilj | Podpiranje proizvodnje premoga zaradi uresničevanja cilja varne oskrbe z energijo in potrebe po nadaljevanju postopka prestrukturiranja premogovništva |
| Oblika pomoči | Znižanje donacij in davkov |
| Proračun | 2,501 milijon EUR donacij, 18 milijonov EUR izpada davčnih prihodkov |
| Intenzivnost | Pomoč za zmanjšanje dejavnosti in pomoč proizvodnji pokriva razliko med proizvodnimi stroški in prodajno ceno. pomoč za pokrivanje izrednih stroškov pokriva stroške, ki izhajajo iz prestrukturiranja premogovništva |
| Trajanje | 2006 |
| Gospodarski sektorji | Dve rudarski družbi  RAG AG: 2,496 milijonov EUR Bergwerkgesellschaft Merchweiler mbH: 5 milijonov EUR |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

19.7.2006

Št. pomoči

N 552/05

Država članica

Nemčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Beihilfe für den deutschen Steinkohlenbergbau für das Jahr 2005

Pravna podlaga

Uredba Sveta (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči za premogovništvo

Vrsta ukrepa

—

Cilj

Podpiranje proizvodnje premoga zaradi uresničevanja cilja varne oskrbe z energijo in potrebe po nadaljevanju postopka prestrukturiranja premogovništva

Oblika pomoči

Znižanje donacij in davkov

Proračun

2,501 milijon EUR donacij, 18 milijonov EUR izpada davčnih prihodkov

Intenzivnost

Pomoč za zmanjšanje dejavnosti in pomoč proizvodnji pokriva razliko med proizvodnimi stroški in prodajno ceno. pomoč za pokrivanje izrednih stroškov pokriva stroške, ki izhajajo iz prestrukturiranja premogovništva

Trajanje

2006

Gospodarski sektorji

Dve rudarski družbi  RAG AG: 2,496 milijonov EUR Bergwerkgesellschaft Merchweiler mbH: 5 milijonov EUR

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 24.4.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 508/06 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Plans de Réduction des Risques Technologiques |
| Pravna podlaga | Loi no 2003-699 du 30 juillet 2003 relative à la prévention des risques technologiques et naturels et à la réparation des dommages |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Zmanjšanje tveganja |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 5 milijonov EUR; skupni znesek načrtovane pomoči 30 milijonov EUR |
| Intenzivnost | 33 % |
| Trajanje | 1.1.2008-31.12.2014 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | État, collectivités locales |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

24.4.2006

Št. pomoči

N 508/06

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Plans de Réduction des Risques Technologiques

Pravna podlaga

Loi no 2003-699 du 30 juillet 2003 relative à la prévention des risques technologiques et naturels et à la réparation des dommages

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Zmanjšanje tveganja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 5 milijonov EUR; skupni znesek načrtovane pomoči 30 milijonov EUR

Intenzivnost

33 %

Trajanje

1.1.2008-31.12.2014

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

État, collectivités locales

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 29.5.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 512/06 |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Richtlinien zur Förderung von Gründung und Aufbau junger innovativer technologieorientierter Unternehmen |
| Pravna podlaga | Forschungs- und Technologieförderungsgesetz, BGBI. Nr. 434/1982, zuletzt geändert durch das Bundesgesetz BGBI. I Nr. 11/2006 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Raziskave in razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, povratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 40 milijonov EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 280 milijonov EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 2007-2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie |
| Radetzkystraße 2 |
| Postfach 3000 |
| A-1030 Wien |

Datum sprejetja odločitve

29.5.2007

Št. pomoči

N 512/06

Država članica

Avstrija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Richtlinien zur Förderung von Gründung und Aufbau junger innovativer technologieorientierter Unternehmen

Pravna podlaga

Forschungs- und Technologieförderungsgesetz, BGBI. Nr. 434/1982, zuletzt geändert durch das Bundesgesetz BGBI. I Nr. 11/2006

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Raziskave in razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, povratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 40 milijonov EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 280 milijonov EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

2007-2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie

Radetzkystraße 2

Postfach 3000

A-1030 Wien

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 30.4.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 752/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Regime di aiuti all'innovazione in favore della costruzione navale |
| Pravna podlaga | Articolo 146 del disegno di legge n. 1746-bis; decreto 5 marzo 2007 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Inovacije |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki. 30 milijonov EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 90 milijonov EUR |
| Intenzivnost | 20 % |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2009 |
| Gospodarski sektorji | Ladjedelništvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministero dei Trasporti |
| Viale dell'Arte, 16 |
| I-00144 Roma |

Datum sprejetja odločitve

30.4.2007

Št. pomoči

N 752/06

Država članica

Italija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Regime di aiuti all'innovazione in favore della costruzione navale

Pravna podlaga

Articolo 146 del disegno di legge n. 1746-bis; decreto 5 marzo 2007

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Inovacije

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki. 30 milijonov EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 90 milijonov EUR

Intenzivnost

20 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2009

Gospodarski sektorji

Ladjedelništvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministero dei Trasporti

Viale dell'Arte, 16

I-00144 Roma

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 10.5.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 886/06 |
| Država članica | Finska |
| Regija | Lappi, Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu, Pohjois-Karjala, Etelä-Savo |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Kuljetusten alueellinen tukeminen, vuosi 2007 |
| Pravna podlaga | Laki kuljetusten alueellisesta tukemisesta (954/1981) myöhemmin tehtyine muutoksineen; Valtioneuvoston asetus kuljetusten alueellisesta tukemisesta annetun lain soveltamisalueesta; Lag om regionalt stödjande av transporter (1981/954) med senare förändringar; statsrådets förordning om tillämpningsområdet för lagen om regionalt stödjande av transporter |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj, mala in srednja podjetja, zaposlovanje |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 4,7 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 4,7 milijona EUR |
| Intenzivnost | 29 % |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2007 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Kauppa -ja teollisuusministeriö |
| PL 32 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |

Datum sprejetja odločitve

10.5.2007

Št. pomoči

N 886/06

Država članica

Finska

Regija

Lappi, Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu, Pohjois-Karjala, Etelä-Savo

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Kuljetusten alueellinen tukeminen, vuosi 2007

Pravna podlaga

Laki kuljetusten alueellisesta tukemisesta (954/1981) myöhemmin tehtyine muutoksineen; Valtioneuvoston asetus kuljetusten alueellisesta tukemisesta annetun lain soveltamisalueesta; Lag om regionalt stödjande av transporter (1981/954) med senare förändringar; statsrådets förordning om tillämpningsområdet för lagen om regionalt stödjande av transporter

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj, mala in srednja podjetja, zaposlovanje

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 4,7 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 4,7 milijona EUR

Intenzivnost

29 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2007

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Kauppa -ja teollisuusministeriö

PL 32

FI-00023 Valtioneuvosto

Drugi podatki

Podrobno letno poročilo o izvajanju programa

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 30.5.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 911/06 |
| Država članica | Francija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Protection sociale complémentaire des agents de l'État |
| Pravna podlaga | Article 39 de la loi no 2007-148, du 2 février 2007, de modernisation de la fonction publique
  Article 22 bis de la loi no 83-634, du 13 juillet 1983, portant droits et obligations des fonctionnaires
  Projet de décret relatif à la participation de l'État et de ses établissements publics au financement de la protection sociale complémentaire de leurs personnels |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | — |
| Oblika pomoči | — |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 80 milijonov EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | — |
| Gospodarski sektorji | — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Delodajalci v javnem sektorju |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

30.5.2007

Št. pomoči

N 911/06

Država članica

Francija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Protection sociale complémentaire des agents de l'État

Pravna podlaga

Article 39 de la loi no 2007-148, du 2 février 2007, de modernisation de la fonction publique

Article 22 bis de la loi no 83-634, du 13 juillet 1983, portant droits et obligations des fonctionnaires

Projet de décret relatif à la participation de l'État et de ses établissements publics au financement de la protection sociale complémentaire de leurs personnels

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

—

Oblika pomoči

—

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 80 milijonov EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

—

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Delodajalci v javnem sektorju

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 5.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. julija 2007

(2007/C 151/02)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3618 |
| JPY | japonski jen | 166,87 |
| DKK | danska krona | 7,4415 |
| GBP | funt šterling | 0,67535 |
| SEK | švedska krona | 9,1730 |
| CHF | švicarski frank | 1,6558 |
| ISK | islandska krona | 84,43 |
| NOK | norveška krona | 7,9365 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5839 |
| CZK | češka krona | 28,699 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 246,12 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6962 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,7599 |
| RON | romunski leu | 3,1348 |
| SKK | slovaška krona | 33,479 |
| TRY | turška lira | 1,7616 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5875 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4415 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6393 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7407 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0709 |
| KRW | južnokorejski won | 1 252,65 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5020 |
| CNY | kitajski juan | 10,3425 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3040 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 266,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6928 |
| PHP | filipinski peso | 62,711 |
| RUB | ruski rubelj | 34,9470 |
| THB | tajski bat | 42,965 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3618

JPY

japonski jen

166,87

DKK

danska krona

7,4415

GBP

funt šterling

0,67535

SEK

švedska krona

9,1730

CHF

švicarski frank

1,6558

ISK

islandska krona

84,43

NOK

norveška krona

7,9365

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5839

CZK

češka krona

28,699

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

246,12

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6962

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,7599

RON

romunski leu

3,1348

SKK

slovaška krona

33,479

TRY

turška lira

1,7616

AUD

avstralski dolar

1,5875

CAD

kanadski dolar

1,4415

HKD

hongkonški dolar

10,6393

NZD

novozelandski dolar

1,7407

SGD

singapurski dolar

2,0709

KRW

južnokorejski won

1 252,65

ZAR

južnoafriški rand

9,5020

CNY

kitajski juan

10,3425

HRK

hrvaška kuna

7,3040

IDR

indonezijska rupija

12 266,41

MYR

malezijski ringit

4,6928

PHP

filipinski peso

62,711

RUB

ruski rubelj

34,9470

THB

tajski bat

42,965

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 5.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/7

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(2007/C 151/03)

| Številka pomoči | XA 7007/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Zvezna republika Nemčija |
| Regija | Pomoč dodeljujejo vse nemške dežele |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“, ki je v veliki meri namenjen izvajanju nacionalnega okvira v skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005, zlasti:






  1. | spodbujanju naložb na področju predelave in trženja na ravni kmetijskih gospodarstev (program za spodbujanje naložb v kmetijska gospodarstva – AFP), |

Številka pomoči

XA 7007/07

Država članica

Zvezna republika Nemčija

Regija

Pomoč dodeljujejo vse nemške dežele

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“, ki je v veliki meri namenjen izvajanju nacionalnega okvira v skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 1698/2005, zlasti:

1.

spodbujanju naložb na področju predelave in trženja na ravni kmetijskih gospodarstev (program za spodbujanje naložb v kmetijska gospodarstva – AFP),

| 2. | spodbujanju naložb v podjetja, dejavna na področju predelave in trženja (načela za spodbujanje izboljšanja tržne strukture), |
| --- | --- |

2.

spodbujanju naložb v podjetja, dejavna na področju predelave in trženja (načela za spodbujanje izboljšanja tržne strukture),

| 3. | spodbujanju in vzpostavitvi marketinških konceptov (načela za spodbujanje izboljšanja tržne strukture). |
| --- | --- |

3.

spodbujanju in vzpostavitvi marketinških konceptov (načela za spodbujanje izboljšanja tržne strukture).

http://www.bmelv.de/cln_044/nn_751002/DE/04-Landwirtschaft/Foerderung/GAK/Rahmenplan/Rahmenplan2007.html__nnn=true

Pravna podlaga

Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek za Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

70 milijonov EUR

Zavarovana posojila

—

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

—

Zavarovana posojila

—

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(7) in členom 5 Uredbe.

Da

Datum začetka izvajanja

15.2.2007

Trajanje sheme ali individualne pomoči

31.12.2010

Cilj pomoči

Spodbujanje malih in srednjih podjetij

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Pomoč je omejena na naslednje gospodarske sektorje:

Da

| — | Premogovništvo |
| --- | --- |

—

Premogovništvo

| — | Vse predelovalne dejavnosti |
| --- | --- |

—

Vse predelovalne dejavnosti

ali

Jeklarstvo

Ladjedelništvo

Industrija sintetičnih vlaken

Industrija motornih vozil

Drugi sektorji predelovalne industrije

| — | Predelava in trženje kmetijskih proizvodov |
| --- | --- |

—

Predelava in trženje kmetijskih proizvodov

Da

| — | Vse storitve |
| --- | --- |

—

Vse storitve

ali

Prevoz

Finančne storitve

Druge storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Pomoč dodelijo pristojni deželni organi.

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

---

| 5.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/9

---

Uvedba s strani Francije obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med Dijonom in Bordeauxem ter Dijonom in Toulousom

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 151/04)

| 1. | Francija se je odločila, da uvede obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med letališčema Dijon-Bourgogne in Bordeaux (Mérignac) ter med letališčema Dijon-Bourgogne in Toulouse (Blagnac) ob uporabi določb člena 4(1)(a) Uredbe (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (1). |
| --- | --- |

1.

Francija se je odločila, da uvede obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med letališčema Dijon-Bourgogne in Bordeaux (Mérignac) ter med letališčema Dijon-Bourgogne in Toulouse (Blagnac) ob uporabi določb člena 4(1)(a) Uredbe (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (1).

| 2. | Obveznosti javne službe med letališčema Dijon-Bourgogne in Bordeaux (Mérignac) ter med letališčema Dijon-Bourgogne in Toulouse (Blagnac) so naslednje: |
| --- | --- |

2.

Obveznosti javne službe med letališčema Dijon-Bourgogne in Bordeaux (Mérignac) ter med letališčema Dijon-Bourgogne in Toulouse (Blagnac) so naslednje:

2.1.   Najmanjša pogostost letov

Treba je opraviti najmanj:

| — | dva povratna leta dnevno, zjutraj in zvečer, od ponedeljka do vključno petka, razen praznikov, 220 dni na leto; |
| --- | --- |

—

dva povratna leta dnevno, zjutraj in zvečer, od ponedeljka do vključno petka, razen praznikov, 220 dni na leto;

| — | en povratni let v nedeljo zvečer 48 tednov na leto. |
| --- | --- |

—

en povratni let v nedeljo zvečer 48 tednov na leto.

Med tednom morajo biti leti opravljeni zjutraj po poti Dijon – Bordeaux – Toulouse – Dijon in zvečer po poti Dijon – Toulouse – Bordeaux – Dijon; niti zjutraj niti zvečer ne sme biti nobenega drugega vmesnega postanka.

2.2.   Uporabljena letala in najmanjša zmogljivost

Prevozi morajo biti zagotovljeni z letalom z uravnavanim zračnim pritiskom in najmanj 28 sedeži.

2.3.   Vozni red

Vozni red mora biti takšen, da potnikom med tednom omogoča povratni let isti dan z razmakom najmanj sedem ur tako v Bordeauxu in Toulousu kot Dijonu.

Vozni red mora tranzitnim potnikom na letališčih Bordeaux ali Toulouse omogočati povezave z nacionalnimi ali evropskimi leti.

2.4.   Trženje letov

Leti morajo biti trženi z računalniško podprtim sistemom rezervacij.

2.5.   Kontinuiteta storitev

Razen v primeru višje sile število odpovedanih letov iz razlogov, ki so neposredno povezani s prevoznikom, v letalski sezoni Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA) ne sme presegati 3 % načrtovanih letov. Poleg tega mora prevoznik prekinitev prevozov sporočiti vsaj šest mesecev vnaprej.

Prevozniki Skupnosti so obveščeni, da ima lahko opravljanje zračnih prevozov z nepoznavanjem zgoraj navedenih obveznosti javne službe za posledico upravne in/ali kazenske sankcije.

---

(1)  UL L 240, 24.8.1992, str. 8.

---

| 5.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/10

---

STATISTIKA GLEDE TEHNIČNIH PREDPISOV, PRIGLAŠENIH LETA 2006 V SKLADU S POSTOPKOM IZ DIREKTIVE 98/34/ES

Informacije, ki jih zagotovi Komisija v skladu s členom 11 Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta o postopku za zagotavljanje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov ter pravil o storitvah informacijske družbe (1)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 151/05)

I.   Vrste reakcij, poslane državam članicam ES glede osnutkov, ki jih je priglasila vsaka od njih

| Država članica | Priglasitve | Pripombe (2) | Podrobna mnenja (3) | Predlogi za Akte Skupnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Država članica | Komisija | EFTA (4) | TR (5) | Država članica | Komisija | 9(3) (6) | 9(4) (7) |
| Belgija | 28 | 2 | 12 | 0 | 0 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| Danska | 24 | 8 | 12 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 |
| Nemčija | 77 | 12 | 17 | 0 | 0 | 6 | 8 | 1 | 0 |
| Španija | 70 | 11 | 8 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Finska | 18 | 2 | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 |
| Francija | 57 | 25 | 11 | 0 | 0 | 6 | 11 | 0 | 0 |
| Grčija | 5 | 1 | 2 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Irska | 6 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Italija | 20 | 8 | 5 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 |
| Luksemburg | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nizozemska | 71 | 13 | 12 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 | 0 |
| Avstrija | 42 | 9 | 9 | 0 | 0 | 2 | 3 | 0 | 0 |
| Portugalska | 7 | 2 | 2 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Švedska | 50 | 8 | 16 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0 | 2 |
| Združeno Kraljestvo | 59 | 20 | 16 | 0 | 0 | 6 | 6 | 0 | 0 |
| Latvija | 10 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| Malta | 7 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 |
| Ciper | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Republika Češka | 21 | 11 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 |
| Madžarska | 15 | 5 | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Litva | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 |
| Estonija | 8 | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Slovenija | 11 | 2 | 3 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Poljska | 48 | 15 | 11 | 0 | 0 | 5 | 8 | 0 | 0 |
| Slovaška | 9 | 8 | 2 | 0 | 0 | 3 | 1 | 0 | 0 |
| Skupaj EU | 668 | 172 | 154 | 0 | 0 | 52 | 61 | 1 | 2 |

Država članica

Priglasitve

Pripombe (2)

Podrobna mnenja (3)

Predlogi za Akte Skupnosti

Država članica

Komisija

EFTA (4)

TR (5)

Država članica

Komisija

9(3) (6)

9(4) (7)

Belgija

28

2

12

0

0

1

6

0

0

Danska

24

8

12

0

0

2

0

0

0

Nemčija

77

12

17

0

0

6

8

1

0

Španija

70

11

8

0

0

1

2

0

0

Finska

18

2

3

0

0

3

0

0

0

Francija

57

25

11

0

0

6

11

0

0

Grčija

5

1

2

0

0

1

1

0

0

Irska

6

1

2

0

0

0

0

0

0

Italija

20

8

5

0

0

2

1

0

0

Luksemburg

2

3

0

0

0

0

0

0

0

Nizozemska

71

13

12

0

0

5

1

0

0

Avstrija

42

9

9

0

0

2

3

0

0

Portugalska

7

2

2

0

0

1

2

0

0

Švedska

50

8

16

0

0

2

2

0

2

Združeno Kraljestvo

59

20

16

0

0

6

6

0

0

Latvija

10

2

2

0

0

0

1

0

0

Malta

7

0

1

0

0

0

2

0

0

Ciper

1

0

1

0

0

0

0

0

0

Republika Češka

21

11

2

0

0

2

2

0

0

Madžarska

15

5

1

0

0

1

2

0

0

Litva

2

2

1

0

0

2

1

0

0

Estonija

8

2

3

0

0

0

0

0

0

Slovenija

11

2

3

0

0

1

1

0

0

Poljska

48

15

11

0

0

5

8

0

0

Slovaška

9

8

2

0

0

3

1

0

0

Skupaj EU

668

172

154

0

0

52

61

1

2

II.   Razčlenitev osnutkov, ki so jih priglasile države članice EU, po sektorjih

| Sektor | BE | DK | DE | ES | FI | FR | GR | IE | IT | LU | NL | AT | PT | SE | UK | LT | MT | CY | CZ | HU | LV | EE | SI | PL | SK | Skupaj EU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gradbeništvo | 3 | 0 | 30 | 6 | 5 | 14 | 0 | 0 | 2 | 1 | 6 | 15 | 1 | 3 | 2 | 1 | 3 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 5 | 5 | 0 | 104 |
| Hrana in kmetijski proizvodi | 2 | 5 | 5 | 4 | 1 | 11 | 1 | 0 | 8 | 1 | 10 | 1 | 4 | 6 | 14 | 1 | 1 | 0 | 4 | 4 | 2 | 2 | 4 | 1 | 4 | 96 |
| Kemikalije | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 15 |
| Farmacevtski proizvodi | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 8 | 1 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 |
| Oprema za dom in prosti čas | 2 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 3 | 0 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 18 |
| Stroji | 4 | 0 | 1 | 16 | 1 | 1 | 0 | 1 | 2 | 0 | 7 | 3 | 0 | 6 | 12 | 0 | 1 | 0 | 3 | 1 | 3 | 1 | 0 | 21 | 1 | 85 |
| Energija, rude, les | 5 | 1 | 2 | 3 | 2 | 4 | 2 | 0 | 0 | 0 | 6 | 2 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 1 | 45 |
| Okolje, embalaža | 3 | 6 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 8 | 4 | 0 | 5 | 3 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 4 | 1 | 0 | 6 | 0 | 51 |
| Zdravje, medicinska oprema | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 11 |
| Transport | 1 | 8 | 8 | 7 | 5 | 2 | 0 | 0 | 3 | 0 | 11 | 3 | 0 | 16 | 4 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 3 | 1 | 75 |
| Telekomunikacije | 4 | 3 | 17 | 24 | 2 | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 | 6 | 8 | 1 | 2 | 13 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 86 |
| Razni proizvodi | 2 | 0 | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 1 | 5 | 0 | 0 | 0 | 3 | 5 | 1 | 2 | 0 | 2 | 2 | 30 |
| Storitve informacijske družbe | 2 | 0 | 7 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 12 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 34 |
| Skupaj po državah članicah | 28 | 24 | 77 | 70 | 18 | 57 | 5 | 6 | 20 | 2 | 71 | 42 | 7 | 50 | 59 | 2 | 7 | 1 | 21 | 15 | 10 | 8 | 11 | 48 | 9 | 668 |

Sektor

BE

DK

DE

ES

FI

FR

GR

IE

IT

LU

NL

AT

PT

SE

UK

LT

MT

CY

CZ

HU

LV

EE

SI

PL

SK

Skupaj EU

Gradbeništvo

3

0

30

6

5

14

0

0

2

1

6

15

1

3

2

1

3

0

2

0

0

0

5

5

0

104

Hrana in kmetijski proizvodi

2

5

5

4

1

11

1

0

8

1

10

1

4

6

14

1

1

0

4

4

2

2

4

1

4

96

Kemikalije

0

1

1

1

0

2

0

0

0

0

2

1

0

4

0

0

0

0

1

0

0

1

1

0

0

15

Farmacevtski proizvodi

0

0

3

0

0

8

1

3

0

0

0

0

0

0

3

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

18

Oprema za dom in prosti čas

2

0

0

6

0

0

0

0

2

0

0

3

0

3

2

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

18

Stroji

4

0

1

16

1

1

0

1

2

0

7

3

0

6

12

0

1

0

3

1

3

1

0

21

1

85

Energija, rude, les

5

1

2

3

2

4

2

0

0

0

6

2

0

4

0

0

0

0

4

0

0

0

0

9

1

45

Okolje, embalaža

3

6

1

1

0

1

0

1

1

0

8

4

0

5

3

0

0

0

2

4

4

1

0

6

0

51

Zdravje, medicinska oprema

0

0

0

0

0

9

0

0

1

0

0

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

11

Transport

1

8

8

7

5

2

0

0

3

0

11

3

0

16

4

0

0

0

1

1

0

0

1

3

1

75

Telekomunikacije

4

3

17

24

2

3

1

1

0

0

6

8

1

2

13

0

0

1

0

0

0

0

0

0

0

86

Razni proizvodi

2

0

2

1

0

1

0

0

0

0

3

0

0

1

5

0

0

0

3

5

1

2

0

2

2

30

Storitve informacijske družbe

2

0

7

1

2

1

0

0

1

0

12

1

1

0

1

0

2

0

1

0

0

1

0

1

0

34

Skupaj po državah članicah

28

24

77

70

18

57

5

6

20

2

71

42

7

50

59

2

7

1

21

15

10

8

11

48

9

668

III.   Pripombe na osnutke, ki so jih priglasile Islandija, Liechtenstein, Norveška (8) in Švica (9)

| Država | Priglasitve | Pripombe ES (10) |
| --- | --- | --- |
| Islandija | 1 | 0 |
| Liechtenstein | 1 | 0 |
| Norveška | 21 | 9 |
| Švica | 13 | 5 |
| Skupaj | 36 | 14 |

Država

Priglasitve

Pripombe ES (10)

Islandija

1

0

Liechtenstein

1

0

Norveška

21

9

Švica

13

5

Skupaj

36

14

IV.   Razčlenitev osnutkov, ki so jih priglasili Liechtenstein, Islandija, Norveška in Švica, po sektorjih

| Sektor | Islandija | Liechtenstein | Norveška | Švica | Skupaj na sektor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrana in kmetijski proizvodi | 1 | 0 | 2 | 4 | 7 |
| Kemikalije | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| Farmacevtski proizvodi | 0 | 0 | 3 | 1 | 4 |
| Oprema za dom in prosti čas | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Stroji | 0 | 0 | 4 | 0 | 4 |
| Energija, rude, les | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Zdravje, medicinska oprema | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 |
| Okolje, embalaža | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Transport | 0 | 0 | 7 | 3 | 10 |
| Telekomunikacije | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Razni proizvodi | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Skupaj po državah | 1 | 1 | 21 | 13 | 36 |

Sektor

Islandija

Liechtenstein

Norveška

Švica

Skupaj na sektor

Hrana in kmetijski proizvodi

1

0

2

4

7

Kemikalije

0

0

2

0

2

Farmacevtski proizvodi

0

0

3

1

4

Oprema za dom in prosti čas

0

0

1

0

1

Stroji

0

0

4

0

4

Energija, rude, les

0

1

0

0

1

Zdravje, medicinska oprema

0

0

1

2

3

Okolje, embalaža

0

0

0

1

1

Transport

0

0

7

3

10

Telekomunikacije

0

0

0

2

2

Razni proizvodi

0

0

1

0

1

Skupaj po državah

1

1

21

13

36

V.   Razpredelnica, ki prikazuje razdelitev po področjih za projekte, ki jih je priglasila Turčija in pripombe v zvezi s temi projekti

| Turčija | Priglasitve | Pripombe Komisija |
| --- | --- | --- |
| Skupaj | 19 | 15 |

Turčija

Priglasitve

Pripombe Komisija

Skupaj

19

15

VI.   Tabela, ki navaja razdelitev projektov, ki jih je priglasila Turčija, glede na sektor

| Secteurs | Turquie |
| --- | --- |
| Hrana in kmetijski proizvodi | 9 |
| Gradbeništvo | 1 |
| Energija, rude, les | 8 |
| Transport | 1 |
| Skupaj | 19 |

Secteurs

Turquie

Hrana in kmetijski proizvodi

9

Gradbeništvo

1

Energija, rude, les

8

Transport

1

Skupaj

19

VII.   Statistika o postopkih za ugotavljanje kršitev v letu 2006, ki so bili sproženi v skladu s členom 226 Pogodbe o ES glede na nacionalne tehnične predpise, sprejete v nasprotju z določbami Direktive 98/34/ES.

| Država | Število |
| --- | --- |
| Španija | 2 |
| Danska | 1 |
| Madžarska | 1 |
| Italija | 6 |
| Portugalska | 1 |
| Združeno Kraljestvo | 1 |
| Švedska | 2 |
| Skupaj EU | 14 |

Država

Število

Španija

2

Danska

1

Madžarska

1

Italija

6

Portugalska

1

Združeno Kraljestvo

1

Švedska

2

Skupaj EU

14

---

(1)  Direktiva 98/34/ES (UL L 204, 21.7.1998, str. 37) prečiščuje Direktivo Sveta 83/189/EGS (UL L 109, 26.4.1983, str. 8), kot je bila prvotno spremenjena z Direktivama 88/182/EGS (UL L 81, 26.3.1988, str. 75) in 94/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 100, 19.4.1994, str. 30). Direktiva 98/34/ES je bila spremenjena z Direktivo 98/48/ES (UL L 217 z dne 5.8.1998, str. 18), ki je razširila njen obseg in vključila storitve informacijske družbe. Ta direktiva je bila uveljavljena 5. avgusta 1999.

(2)  Člen 8(2) Direktive.

(3)  Člen 9(2) Direktive („podrobno mnenje ... zato, ker lahko predvideni ukrep predstavlja ovire za prosti pretok blaga ali storitev ali za svobodo ustanavljanja sedeža ponudnikov storitev znotraj notranjega trga“).

(4)  Na podlagi Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru države EFTA, pogodbenice tega sporazuma, uporabljajo Direktivo 98/34/ES, ustrezno prilagojeno v skladu s Prilogo II, Poglavje XIX, Točka 1, in lahko tako izdajajo pripombe na osnutke, ki jih priglasijo države članice Skupnosti. Take pripombe lahko izdaja tudi Švica na podlagi neformalnega sporazuma za izmenjavo informacij na področju tehničnih prepisov.

(5)  Postopek 98/34 je bil razširjen na Turčijo v okviru Sporazuma o pridružitvi, sklenjenega s to državo (Sporazum o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo (UL 217, 29.12.1964, str. 3687) in v okviru Sklepa št. 1/95 in Sklepa št. 2/97 Pridružitvenega sveta ES-Turčija (UL C 11, 15.1.2005, str. 2).

(6)  Člen 9(3) Direktive zahteva, da države članice odložijo sprejemanje priglašenega osnutka (razen osnutkov predpisov glede storitev) za dvanajst mesecev od prejema s strani Komisije, če slednja objavi namen, da bo predlagala ali sprejela direktivo, uredbo ali sklep o tej zadevi.

(7)  Člen 9(4) Direktive zahteva, da države članice odložijo sprejemanje priglašenega osnutka za dvanajst mesecev od prejema s strani Komisije, če slednja objavi svojo ugotovitev, da gre v osnutku za zadevo, ki jo pokriva predlog za direktivo, uredbo ali sklep, predstavljen Svetu.

(8)  Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru (glej opombo 4) zahteva, da države EFTA, ki so pogodbenice tega sporazuma, Komisiji priglasijo osnutke tehničnih predpisov.

(9)  Švica posreduje Komisiji svoje osnutke tehničnih predpisov na podlagi neformalnega sporazuma za izmenjavo informacij na področju tehničnih prepisov (glej opombo 4).

(10)  Edina vrsta reakcije Skupnosti, ki jo omogoča Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru (glej opombi 4 in 7), je možnost izdajanja pripomb (Člen 8(2) Direktive 98/34/ES, kot navaja Priloga II, Poglavje XIX, Točka 1 tega sporazuma). Enaka reakcija se lahko izda v zvezi s švicarskimi priglasitvami na podlagi neformalnega sporazuma med Skupnostjo in Švico (glej opombi 4 in 8).

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 5.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4686 – Louis Delhaize/Magyar Hipermarket Kft)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 151/06)

| 1. | Komisija je 4. junija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Louis Delhaize S.A. („Louis Delhaize“, Belgija), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Magyar Hipermarket Kft („Magyar Hipermarket Kft“, Madžarska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 4. junija 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Louis Delhaize S.A. („Louis Delhaize“, Belgija), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Magyar Hipermarket Kft („Magyar Hipermarket Kft“, Madžarska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Louis Delhaize: podjetje je v okviru svojih hčerinskih družb dejavno na področju maloprodaje prehrambenih in neprehrambenih izdelkov v različnih evropskih državah; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Louis Delhaize: podjetje je v okviru svojih hčerinskih družb dejavno na področju maloprodaje prehrambenih in neprehrambenih izdelkov v različnih evropskih državah;

| — | za podjetje Magyar Hipermarket: podjetje kot franšizojemalec podjetja Cora Francija vodi hipermarkete. |
| --- | --- |

—

za podjetje Magyar Hipermarket: podjetje kot franšizojemalec podjetja Cora Francija vodi hipermarkete.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4686 – Louis Delhaize/Magyar Hipermarket Kft na naslov:





  Evropska komisija |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4686 – Louis Delhaize/Magyar Hipermarket Kft na naslov:

Evropska komisija

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 5.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/16

---

Poziv za predložitev pripomb k osnutku Uredbe Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje

(2007/C 151/07)

Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe v roku enega meseca od dneva objave tega osnutka Uredbe na naslednji naslov:

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| Enota H.2 |
| Pisarna: Loi 130 05/100 |
| B-1049 Bruselj |
| Telefaks: (32-2) 296 76 72 |
| E-naslov: Agri-State-Aids@ec.europa.eu |

Evropska komisija

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

Enota H.2

Pisarna: Loi 130 05/100

B-1049 Bruselj

Telefaks: (32-2) 296 76 72

E-naslov: Agri-State-Aids@ec.europa.eu

OSNUTEK UREDBA KOMISIJE (ES) št. .../...

z dne ...

o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomočeh de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

[po objavi osnutka te uredbe (2)],

[po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč],

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da z uredbo določi prag, pod katerim se šteje, da ukrepi pomoči ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 87(1) Pogodbe in zato niso zavezani postopku uradne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 994/98 pooblašča Komisijo, da z uredbo določi prag, pod katerim se šteje, da ukrepi pomoči ne izpolnjujejo vseh meril iz člena 87(1) Pogodbe in zato niso zavezani postopku uradne priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe.

| (2) | Komisija je v številnih odločbah uporabila člena 87 in 88 Pogodbe in pri tem pojasnila zlasti pojem pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. Komisija je tudi razložila svojo politiko v zvezi z zgornjo mejo pomoči de minimis, pod katero se lahko šteje, da se člen 87(1) ne uporablja, najprej v svojem sporočilu o pomočeh de minimis
   (3), potem pa še v Uredbi Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (4). Zaradi posebnih pravil, ki se uporabljajo v kmetijskem sektorju, in zaradi tveganja, da bi v tem sektorju celo nizki zneski pomoči lahko izpolnjevali merila člena 87(1) Pogodbe, je Uredba (ES) št. 69/2001 izključila kmetijski sektor iz svojega področja uporabe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v številnih odločbah uporabila člena 87 in 88 Pogodbe in pri tem pojasnila zlasti pojem pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. Komisija je tudi razložila svojo politiko v zvezi z zgornjo mejo pomoči de minimis, pod katero se lahko šteje, da se člen 87(1) ne uporablja, najprej v svojem sporočilu o pomočeh de minimis
   (3), potem pa še v Uredbi Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (4). Zaradi posebnih pravil, ki se uporabljajo v kmetijskem sektorju, in zaradi tveganja, da bi v tem sektorju celo nizki zneski pomoči lahko izpolnjevali merila člena 87(1) Pogodbe, je Uredba (ES) št. 69/2001 izključila kmetijski sektor iz svojega področja uporabe.

| (3) | Vendar pa so z leti pridobljene izkušnje pokazale, da zelo nizki zneski pomoči, dodeljeni v kmetijskem sektorju, pod določenimi pogoji ne izpolnjujejo meril iz člena 87(1) Pogodbe, zato je Komisija določila pravila za dodeljevanje pomoči de minimis v navedenem sektorju v Uredbi Komisije (ES) št. 1860/2004 z dne 6. oktobra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za de minimis pomoči v kmetijskem in ribiškem sektorju (5). Navedena uredba, po kateri za skupni znesek de minimis pomoči, dodeljene istemu podjetju, velja, da ne izpolnjuje vseh meril iz člena 87(1) Pogodbe, če ne presega 3 000 EUR na upravičenca med katerim koli obdobjem treh let ali zbirnega zneska, ki je določen za vsako državo članico in je enak 0,3 % vrednosti letne proizvodnje kmetijskega sektorja, se nanaša na primarno proizvodnjo in tudi na predelavo in trženje kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

Vendar pa so z leti pridobljene izkušnje pokazale, da zelo nizki zneski pomoči, dodeljeni v kmetijskem sektorju, pod določenimi pogoji ne izpolnjujejo meril iz člena 87(1) Pogodbe, zato je Komisija določila pravila za dodeljevanje pomoči de minimis v navedenem sektorju v Uredbi Komisije (ES) št. 1860/2004 z dne 6. oktobra 2004 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za de minimis pomoči v kmetijskem in ribiškem sektorju (5). Navedena uredba, po kateri za skupni znesek de minimis pomoči, dodeljene istemu podjetju, velja, da ne izpolnjuje vseh meril iz člena 87(1) Pogodbe, če ne presega 3 000 EUR na upravičenca med katerim koli obdobjem treh let ali zbirnega zneska, ki je določen za vsako državo članico in je enak 0,3 % vrednosti letne proizvodnje kmetijskega sektorja, se nanaša na primarno proizvodnjo in tudi na predelavo in trženje kmetijskih proizvodov.

| (4) | Zaradi podobnosti med dejavnostmi predelave in trženja kmetijskih proizvodov v smislu člena 1(2)(b) in (c) Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis, na eni strani, in industrijskimi dejavnostmi, na drugi strani, so bile dejavnosti predelave in trženja kmetijskih proizvodov vključene v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1998/2006, ki določa pomoči de minimis za industrijske dejavnosti. Zato so navedene dejavnosti bile izključene iz področja uporabe Uredbe (ES) št. 1860/2004. Sektorja ribolova in ribogojstva, ki ju Uredba (ES) št. 1860/2004 prav tako obravnava, bosta kmalu predmet ločene uredbe o pomoči de minimis. Zaradi jasnosti je treba Uredbo (ES) št. 1860/2004 preklicati in nadomestiti z novo uredbo, ki se uporablja le za sektor kmetijske proizvodnje. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi podobnosti med dejavnostmi predelave in trženja kmetijskih proizvodov v smislu člena 1(2)(b) in (c) Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis, na eni strani, in industrijskimi dejavnostmi, na drugi strani, so bile dejavnosti predelave in trženja kmetijskih proizvodov vključene v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1998/2006, ki določa pomoči de minimis za industrijske dejavnosti. Zato so navedene dejavnosti bile izključene iz področja uporabe Uredbe (ES) št. 1860/2004. Sektorja ribolova in ribogojstva, ki ju Uredba (ES) št. 1860/2004 prav tako obravnava, bosta kmalu predmet ločene uredbe o pomoči de minimis. Zaradi jasnosti je treba Uredbo (ES) št. 1860/2004 preklicati in nadomestiti z novo uredbo, ki se uporablja le za sektor kmetijske proizvodnje.

| (5) | Glede na izkušnje Komisije je mogoče največji znesek pomoči s 3 000 EUR na upravičenca za obdobje treh let povečati na 6 000 EUR, zgornjo mejo 0,3 % letne vrednosti proizvodnje kmetijskega sektorja pa na 0,6 %, ne da bi to prizadelo trgovanje med državami članicami ali povzročilo izkrivljanje konkurence ali nevarnost njenega izkrivljanja in ne da bi za pomoči, dodeljene znotraj teh meja, veljal člen 87(1) Pogodbe, pod pogojem, da so izpolnjeni določeni pogoji. To povečanje bo med drugim omogočilo, da se zmanjša administrativno breme. Zneski pomoči, ki presegajo zgornjo mejo 6 000 EUR, se ne morejo razdeliti na več manjših delov z namenom izkoristiti ugodnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Glede na izkušnje Komisije je mogoče največji znesek pomoči s 3 000 EUR na upravičenca za obdobje treh let povečati na 6 000 EUR, zgornjo mejo 0,3 % letne vrednosti proizvodnje kmetijskega sektorja pa na 0,6 %, ne da bi to prizadelo trgovanje med državami članicami ali povzročilo izkrivljanje konkurence ali nevarnost njenega izkrivljanja in ne da bi za pomoči, dodeljene znotraj teh meja, veljal člen 87(1) Pogodbe, pod pogojem, da so izpolnjeni določeni pogoji. To povečanje bo med drugim omogočilo, da se zmanjša administrativno breme. Zneski pomoči, ki presegajo zgornjo mejo 6 000 EUR, se ne morejo razdeliti na več manjših delov z namenom izkoristiti ugodnosti te uredbe.

| (6) | Ta uredba se ne sme uporabljati za izvozne pomoči ali za pomoči, ki dajejo nacionalnim proizvodom prednost pred uvoženimi. Zlasti se ne sme uporabljati za pomoči za financiranje vzpostavitve in delovanja distribucijske mreže v ostalih državah. Pomoč za kritje stroškov udeležbe na komercialnih sejmih in stroškov študij ali svetovalnih storitev, potrebnih za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na nov trg, običajno ni izvozna pomoč. |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba se ne sme uporabljati za izvozne pomoči ali za pomoči, ki dajejo nacionalnim proizvodom prednost pred uvoženimi. Zlasti se ne sme uporabljati za pomoči za financiranje vzpostavitve in delovanja distribucijske mreže v ostalih državah. Pomoč za kritje stroškov udeležbe na komercialnih sejmih in stroškov študij ali svetovalnih storitev, potrebnih za uvajanje novega ali obstoječega proizvoda na nov trg, običajno ni izvozna pomoč.

| (7) | V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti so države članice zavezane, da se, takoj ko Skupnost sprejme predpise za uvedbo skupne ureditve trga v določenem sektorju kmetijstva, vzdržijo sprejemanja vseh ukrepov, ki bi lahko odstopali od te ureditve trga ali jo kršili (6). Iz tega razloga se ta uredba ne bi smela uporabljati za pomoči, katerih višina je določena na podlagi cene ali količine proizvodov, ki se kupujejo ali dajejo na trg. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti so države članice zavezane, da se, takoj ko Skupnost sprejme predpise za uvedbo skupne ureditve trga v določenem sektorju kmetijstva, vzdržijo sprejemanja vseh ukrepov, ki bi lahko odstopali od te ureditve trga ali jo kršili (6). Iz tega razloga se ta uredba ne bi smela uporabljati za pomoči, katerih višina je določena na podlagi cene ali količine proizvodov, ki se kupujejo ali dajejo na trg.

| (8) | Zaradi transparentnosti, enakopravne obravnave in pravilne uporabe zgornjih meja de minimis je primerno, da države članice uporabljajo isti način izračuna. Za lažji izračun je primerno, da se zneski pomoči, ki se ne dodelijo v obliki denarnih subvencij, preračunajo v njihov bruto ekvivalent subvencije. Izračun ekvivalenta subvencije tistih transparentnih vrst pomoči, ki niso subvencije ali pomoči, plačljive v več obrokih, zahteva uporabo tržnih obrestnih mer, ki veljajo v času odobritve. Za enotno, transparentno in enostavno uporabo pravil o državnih pomočeh je treba tržne obrestne mere za namene te uredbe šteti kot referenčne obrestne mere, ki jih občasno določi Komisija na podlagi objektivnih meril in se objavijo v Uradnem listu Evropske unije ali na internetu. Vendar obstaja možnost, da bo treba najnižji obrestni meri dodati dodatne bazne točke zaradi zagotovljenih jamstev ali tveganja, povezanega z upravičencem. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi transparentnosti, enakopravne obravnave in pravilne uporabe zgornjih meja de minimis je primerno, da države članice uporabljajo isti način izračuna. Za lažji izračun je primerno, da se zneski pomoči, ki se ne dodelijo v obliki denarnih subvencij, preračunajo v njihov bruto ekvivalent subvencije. Izračun ekvivalenta subvencije tistih transparentnih vrst pomoči, ki niso subvencije ali pomoči, plačljive v več obrokih, zahteva uporabo tržnih obrestnih mer, ki veljajo v času odobritve. Za enotno, transparentno in enostavno uporabo pravil o državnih pomočeh je treba tržne obrestne mere za namene te uredbe šteti kot referenčne obrestne mere, ki jih občasno določi Komisija na podlagi objektivnih meril in se objavijo v Uradnem listu Evropske unije ali na internetu. Vendar obstaja možnost, da bo treba najnižji obrestni meri dodati dodatne bazne točke zaradi zagotovljenih jamstev ali tveganja, povezanega z upravičencem.

| (9) | Prav tako zaradi transparentnosti, enake obravnave in pravilne uporabe zgornje meje de minimis se ta uredba lahko uporablja le za transparentne pomoči de minimis. „Transparentna pomoč“ je pomoč, za katero je mogoče natančno in vnaprej izračunati bruto ekvivalent subvencije, ne da bi bilo treba izvesti analizo tveganja. Takšen natančen izračun se lahko na primer izvede za subvencije, subvencionirane obrestne mere in limitirane davčne oprostitve. Pomoč v obliki posojil z ugodnimi obrestnimi merami je treba obravnavati kot transparentno pomoč de minimis, ko se bruto ekvivalent subvencije izračuna na podlagi tržnih obrestnih mer, ki veljajo v trenutku odobritve pomoči. Pomoč v obliki kapitalskih vložkov se ne sme obravnavati kot transparentna pomoč de minimis, razen če je skupni znesek vložkov javnega kapitala nižji od zgornje meje pomoči de minimis za posameznega upravičenca. Pomoč v obliki ukrepov investicijskega kapitala, kakor je navedena v smernicah o državnih pomočeh za spodbujanje naložb investicijskega kapitala v mala in srednje velika podjetja (7), se ne sme obravnavati kot transparentna pomoč de minimis, razen če v okviru zadevnega programa investicijskega kapitala dotok kapitala v vsako upravičeno podjetje ne presega zgornje meje pomoči de minimis za posameznega upravičenca. Ob upoštevanju višine zneskov, ki jih je mogoče obravnavati kot tiste, ki ne povzročajo izkrivljanja konkurence ali nevarnosti za tako izkrivljanje in zato zanje ne velja člen 87(1) Pogodbe v smislu iz te uredbe, se ta uredba ne sme uporabljati za pomoči v obliki jamstev. |
| --- | --- |

(9)

Prav tako zaradi transparentnosti, enake obravnave in pravilne uporabe zgornje meje de minimis se ta uredba lahko uporablja le za transparentne pomoči de minimis. „Transparentna pomoč“ je pomoč, za katero je mogoče natančno in vnaprej izračunati bruto ekvivalent subvencije, ne da bi bilo treba izvesti analizo tveganja. Takšen natančen izračun se lahko na primer izvede za subvencije, subvencionirane obrestne mere in limitirane davčne oprostitve. Pomoč v obliki posojil z ugodnimi obrestnimi merami je treba obravnavati kot transparentno pomoč de minimis, ko se bruto ekvivalent subvencije izračuna na podlagi tržnih obrestnih mer, ki veljajo v trenutku odobritve pomoči. Pomoč v obliki kapitalskih vložkov se ne sme obravnavati kot transparentna pomoč de minimis, razen če je skupni znesek vložkov javnega kapitala nižji od zgornje meje pomoči de minimis za posameznega upravičenca. Pomoč v obliki ukrepov investicijskega kapitala, kakor je navedena v smernicah o državnih pomočeh za spodbujanje naložb investicijskega kapitala v mala in srednje velika podjetja (7), se ne sme obravnavati kot transparentna pomoč de minimis, razen če v okviru zadevnega programa investicijskega kapitala dotok kapitala v vsako upravičeno podjetje ne presega zgornje meje pomoči de minimis za posameznega upravičenca. Ob upoštevanju višine zneskov, ki jih je mogoče obravnavati kot tiste, ki ne povzročajo izkrivljanja konkurence ali nevarnosti za tako izkrivljanje in zato zanje ne velja člen 87(1) Pogodbe v smislu iz te uredbe, se ta uredba ne sme uporabljati za pomoči v obliki jamstev.

| (10) | Ta uredba se ne sme uporabljati za podjetja v težavah v smislu smernic Skupnosti glede državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (8), ker je težavno določati bruto ekvivalent subvencije pomoči, dodeljene tej vrsti podjetij. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba se ne sme uporabljati za podjetja v težavah v smislu smernic Skupnosti glede državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (8), ker je težavno določati bruto ekvivalent subvencije pomoči, dodeljene tej vrsti podjetij.

| (11) | Pomoč de minimis je treba v skladu z načeli, ki urejajo pomoči iz člena 87(1) Pogodbe, šteti kot dodeljeno v trenutku, ko se pravica do prejema pomoči podeli podjetju na podlagi nacionalnega pravnega režima, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(11)

Pomoč de minimis je treba v skladu z načeli, ki urejajo pomoči iz člena 87(1) Pogodbe, šteti kot dodeljeno v trenutku, ko se pravica do prejema pomoči podeli podjetju na podlagi nacionalnega pravnega režima, ki se uporablja.

| (12) | Da se prepreči izogibanje največjim intenzivnostim pomoči, predvidenim v različnih dokumentih Skupnosti, se poleg pomoči de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški ne sme dodeliti še državna pomoč, če bi takšno seštevanje povzročilo intenzivnost pomoči, ki bi presegala intenzivnost, določeno za posebne okoliščine vsakega primera v predpisih Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Da se prepreči izogibanje največjim intenzivnostim pomoči, predvidenim v različnih dokumentih Skupnosti, se poleg pomoči de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški ne sme dodeliti še državna pomoč, če bi takšno seštevanje povzročilo intenzivnost pomoči, ki bi presegala intenzivnost, določeno za posebne okoliščine vsakega primera v predpisih Skupnosti.

| (13) | Ta uredba ne izključuje možnosti, da se ukrep, ki ga sprejme država članica, ne šteje kot državna pomoč v smislu iz člena 87(1) Pogodbe iz kakih drugih razlogov, ne pa na podlagi te uredbe, na primer v primeru kapitalskih vložkov, saj gre za ukrep, za katerega je bila sprejeta odločitev v skladu z načeli zasebnih investitorjev, ki delujejo v običajnih razmerah tržne ekonomije. |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba ne izključuje možnosti, da se ukrep, ki ga sprejme država članica, ne šteje kot državna pomoč v smislu iz člena 87(1) Pogodbe iz kakih drugih razlogov, ne pa na podlagi te uredbe, na primer v primeru kapitalskih vložkov, saj gre za ukrep, za katerega je bila sprejeta odločitev v skladu z načeli zasebnih investitorjev, ki delujejo v običajnih razmerah tržne ekonomije.

| (14) | Dolžnost Komisije je, da zagotovi spoštovanje pravil, ki se uporabljajo za državno pomoč, in še zlasti, da pomoč, odobrena na podlagi pravil de minimis, izpolnjuje pogoje zadevnih pravil. V skladu z načelom sodelovanja iz člena 10 Pogodbe morajo države članice olajševati izpolnjevanje te naloge tako, da vzpostavijo potrebne mehanizme, s katerimi zagotovijo, da skupni znesek pomoči, odobrene v skladu s pravilom de minimis, ne presega zgornje meje 6 000 EUR na upravičenca ali skupnih zgornjih meja, ki jih določi Komisija na podlagi vrednosti proizvodnje kmetijskega sektorja. Zato bi bilo primerno, da bi države članice, ko odobrijo pomoč de minimis, obvestile zadevna podjetja o naravi pomoči de minimis, pridobile popolne informacije o ostalih pomočeh de minimis, prejetih v predhodnih treh letih, in skrbno preverile, da zaradi nove pomoči de minimis skupni znesek prejetih pomoči de minimis ne preseže zgornje meje de minimis. Upoštevanje zgornjih meja se lahko preverja tudi v centralnem registru. |
| --- | --- |

(14)

Dolžnost Komisije je, da zagotovi spoštovanje pravil, ki se uporabljajo za državno pomoč, in še zlasti, da pomoč, odobrena na podlagi pravil de minimis, izpolnjuje pogoje zadevnih pravil. V skladu z načelom sodelovanja iz člena 10 Pogodbe morajo države članice olajševati izpolnjevanje te naloge tako, da vzpostavijo potrebne mehanizme, s katerimi zagotovijo, da skupni znesek pomoči, odobrene v skladu s pravilom de minimis, ne presega zgornje meje 6 000 EUR na upravičenca ali skupnih zgornjih meja, ki jih določi Komisija na podlagi vrednosti proizvodnje kmetijskega sektorja. Zato bi bilo primerno, da bi države članice, ko odobrijo pomoč de minimis, obvestile zadevna podjetja o naravi pomoči de minimis, pridobile popolne informacije o ostalih pomočeh de minimis, prejetih v predhodnih treh letih, in skrbno preverile, da zaradi nove pomoči de minimis skupni znesek prejetih pomoči de minimis ne preseže zgornje meje de minimis. Upoštevanje zgornjih meja se lahko preverja tudi v centralnem registru.

| (15) | Uredba (ES) št. 1860/2004 preneha veljati 31. decembra 2008. Ker bi morala ta uredba začeti veljati pred tem datumom, je treba razjasniti posledice, ki jih bo njena uporaba imela za pomoč, odobreno podjetjem sektorja kmetijske proizvodnje na podlagi Uredbe (ES) št. 1860/2004. |
| --- | --- |

(15)

Uredba (ES) št. 1860/2004 preneha veljati 31. decembra 2008. Ker bi morala ta uredba začeti veljati pred tem datumom, je treba razjasniti posledice, ki jih bo njena uporaba imela za pomoč, odobreno podjetjem sektorja kmetijske proizvodnje na podlagi Uredbe (ES) št. 1860/2004.

| (16) | Ob upoštevanju izkušenj Komisije in zlasti potrebe, da se njena politika državnih pomoči redno revidira, je primerno omejiti obdobje veljavnosti te uredbe. Če se ta uredba po izteku veljavnosti ne podaljša, je treba državam članicam zagotoviti šestmesečno prilagoditveno obdobje v zvezi z vsemi pomočmi de minimis, za katere velja ta uredba – |
| --- | --- |

(16)

Ob upoštevanju izkušenj Komisije in zlasti potrebe, da se njena politika državnih pomoči redno revidira, je primerno omejiti obdobje veljavnosti te uredbe. Če se ta uredba po izteku veljavnosti ne podaljša, je treba državam članicam zagotoviti šestmesečno prilagoditveno obdobje v zvezi z vsemi pomočmi de minimis, za katere velja ta uredba –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za pomoči, odobrene podjetjem v sektorju kmetijske proizvodnje, razen za:

| a) | pomoči, katerih znesek se določi na podlagi cene ali količine proizvodov na trgu; |
| --- | --- |

a)

pomoči, katerih znesek se določi na podlagi cene ali količine proizvodov na trgu;

| b) | pomoči za dejavnosti, povezane z izvozom, torej pomoči, ki so neposredno vezane na izvožene količine, na vzpostavitev in delovanje distribucijskega omrežja ali na druge tekoče izdatke, povezane z izvozno dejavnostjo; |
| --- | --- |

b)

pomoči za dejavnosti, povezane z izvozom, torej pomoči, ki so neposredno vezane na izvožene količine, na vzpostavitev in delovanje distribucijskega omrežja ali na druge tekoče izdatke, povezane z izvozno dejavnostjo;

| c) | pomoči, ki se dodelijo pod pogojem, da se domačim proizvodom pri uporabi daje prednost pred uvoženimi; |
| --- | --- |

c)

pomoči, ki se dodelijo pod pogojem, da se domačim proizvodom pri uporabi daje prednost pred uvoženimi;

| d) | pomoči, dodeljene podjetjem v težavah. |
| --- | --- |

d)

pomoči, dodeljene podjetjem v težavah.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1) | „podjetja sektorja kmetijske proizvodnje“: podjetja, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

1)

„podjetja sektorja kmetijske proizvodnje“: podjetja, ki se ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov;

| 2) | „kmetijski proizvodi“: proizvodi, navedeni v Prilogi I k Pogodbi, razen proizvodov ribištva in ribogojstva, ki jih obravnava Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 (9). |
| --- | --- |

2)

„kmetijski proizvodi“: proizvodi, navedeni v Prilogi I k Pogodbi, razen proizvodov ribištva in ribogojstva, ki jih obravnava Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 (9).

Člen 3

Pomoči de minimis

1.   Za pomoči se šteje, da ne izpolnjujejo vseh meril člena 87(1) Pogodbe in da so zato izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 88(3) Pogodbe, če izpolnjujejo pogoje, določene v odstavkih 2 in 7 tega člena.

2.   Skupni znesek pomoči de minimis, odobrenih istemu podjetju, ne sme presegati 6 000 EUR v katerem koli obdobju treh let. Ta zgornja meja se uporablja ne glede na obliko pomoči ali njihov namen.

3.   Zbirni znesek pomoči de minimis, ki jih država članica dodeli podjetjem iz sektorja kmetijske proizvodnje med obdobjem treh let, ne presega vrednosti, določene v Prilogi.

4.   Zgornje meje, določene v odstavkih 2 in 3, veljajo za obliko denarne subvencije. Vsi uporabljeni zneski so bruto zneski, torej zneski pred odbitkom neposrednih davkov. Kadar se pomoč dodeli v obliki, ki ni subvencija, je znesek pomoči, ki ga je treba upoštevati, enak bruto ekvivalentu subvencije.

5.   Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira ob dodelitvi. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti za diskontiranje in izračun bruto ekvivalenta subvencije, je referenčna obrestna mera, ki velja v trenutku dodelitve.

6.   Pomoči de minimis morajo biti transparentne pomoči. Transparentne so tiste pomoči, pri katerih je mogoče bruto ekvivalent subvencije natančno izračunati vnaprej kot odstotek izdatkov, upravičenih do financiranja iz pomoči, ne da bi bilo treba opraviti analizo tveganj (npr. subvencije, subvencionirane obrestne mere in limitirani fiskalni ukrepi).

Pomoč v obliki posojil je treba obravnavati kot transparentno pomoč de minimis, ko se bruto ekvivalent subvencije izračuna na podlagi tržnih obrestnih mer, ki veljajo v trenutku odobritve subvencije.

Pomoč v obliki kapitalskih vložkov se ne obravnava kot transparentna pomoč, razen če skupni znesek vložkov javnega kapitala ne presega zgornje meje iz odstavka 2 za posameznega upravičenca.

Pomoč v obliki ukrepov investicijskega kapitala se ne obravnava kot transparentna pomoč, razen če v okviru zadevnega programa investicijskega kapitala dotok kapitala v vsako podjetje ne presega zgornje meje iz dostavka 2 za posameznega upravičenca.

7.   Poleg pomoči de minimis se v zvezi z istimi upravičenimi stroški ne sme dodeliti še državna pomoč, če bi takšno seštevanje povzročilo intenzivnost pomoči, ki bi presegala intenzivnost, določeno za posebne okoliščine vsakega primera v predpisih Skupnosti.

8.   Če skupni znesek pomoči, določen za posamezen ukrep pomoči, preseže zgornjo mejo iz odstavka 2, za ta znesek pomoči in tudi za tisti njegov del, ki navedene zgornje meje ne presega, ta uredba ne velja. V takem primeru ugodnosti iz te uredbe za ta ukrep pomoči ne veljajo ne ob dodelitvi pomoči ne pozneje.

Člen 4

Nadzor

1.   Če namerava država članica podjetju dodeliti pomoč de minimis, ga pisno obvesti o predvidenem znesku te pomoči (izraženem kot bruto ekvivalent subvencije) in o tem, da gre za znesek de minimis, pri tem pa se izrecno sklicuje na to uredbo in navede njen naslov ter podatke o njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Država članica pridobi od vsakega podjetja, upravičenega do pomoči, izjavo, da znesek pomoči, ki ga je podjetje prejelo, ne presega največjega zneska, določenega v členu 3(2). Če je ta največji znesek presežen, zadevna država članica zagotovi, da se Komisija obvesti o prekoračitvi zgornje meje ali da se pomoč izterja nazaj od podjetja, ki jo je prejelo.

2.   Država članica lahko pomoč de minimis odobri šele, ko preveri, da se zaradi te pomoči ne bo zvišal skupni znesek de minimis pomoči v zadevnem triletnem obdobju nad zgornjo mejo, določeno v členu 3(3).

3.   Če je država članica vzpostavila centralni register pomoči de minimis, v katerem so vse informacije o vseh pomočeh de minimis, ki se nanašajo na področje uporabe te uredbe in ki jih je odobril kateri koli organ te države članice, se zahteva iz drugega pododstavka odstavka 1 ne uporablja več od trenutka, ko register pokrije obdobje najmanj treh let.

4.   Države članice evidentirajo in zbirajo vse informacije v zvezi z uporabo te uredbe. Tako zbrane evidence vsebujejo vse informacije, potrebne kot dokaz, da so bili izpolnjeni pogoji iz te uredbe.

Čas hranjenja informacij iz prvega pododstavka:

| a) | informacije o individualnih pomočeh de minimis – deset let po datumu dodelitve pomoči; |
| --- | --- |

a)

informacije o individualnih pomočeh de minimis – deset let po datumu dodelitve pomoči;

| b) | informacije o programih pomoči de minimis – deset let po datumu dodelitve zadnje individualne pomoči iz zadevnega programa. |
| --- | --- |

b)

informacije o programih pomoči de minimis – deset let po datumu dodelitve zadnje individualne pomoči iz zadevnega programa.

5.   Države članice Komisiji na njeno pisno zahtevo sporočijo v dvajsetih delovnih dneh ali v daljšem roku, določenem v zahtevku, vse informacije, za katere Komisija meni, da so potrebne za oceno, ali so bili izpolnjeni pogoji iz te uredbe, zlasti skupni znesek pomoči de minimis, ki ga je prejelo katero koli podjetje.

Člen 5

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1860/2004 se s 1. januarjem 2008 razveljavi.

Člen 6

Prehodne ureditve

1.   Ta uredba se uporablja za pomoči, ki se dodeljujejo na podlagi Uredbe (ES) št. 1860/2004 podjetjem v sektorju kmetijske proizvodnje, ki izpolnjujejo zahteve navedene uredbe, pod pogojem, da se navedene pomoči nanašajo na področje uporabe te uredbe in izpolnjujejo pogoje, določene v členu 3 te uredbe. Vsako pomoč, ki ne izpolnjuje slednjih pogojev, Komisija oceni v skladu z zadevnimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili.

2.   Po izteku obdobja veljavnosti te uredbe lahko izvajanje kakršne koli pomoči de minimis, ki izpolnjuje pogoje iz te uredbe, poteka pod pogoji, predvidenimi v tej uredbi, še nadaljnjih šest mesecev.

Člen 7

Začetek in trajanje veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, ...

Za Komisijo

...

Članica Komisije

PRILOGA

Največji zbirni znesek pomoči de minimis, dodeljenih podjetjem iz sektorja kmetijske proizvodnje, za vsako državo članico, v skladu s členom 3(3)

| (v EUR) |
| --- |
| BE | 41 148 000 |
| BG | 20 784 000 |
| CZ | 21 738 000 |
| DK | 52 438 000 |
| DE | 264 060 000 |
| EE | 2 838 000 |
| IE | 37 014 000 |
| EL | 72 636 000 |
| ES | 262 800 000 |
| FR | 389 034 000 |
| IT | 274 290 000 |
| CY | 3 570 000 |
| LV | 8 286 000 |
| LT | 4 218 000 |
| LU | 1 668 000 |
| HU | 39 402 000 |
| MT | 738 000 |
| NL | 122 964 000 |
| AT | 34 824 000 |
| PL | 85 698 000 |
| PT | 43 860 000 |
| RO | 81 924 000 |
| SL | 6 624 000 |
| SK | 11 484 000 |
| FI | 25 398 000 |
| SE | 28 668 000 |
| UK | 148 326 000 |

(v EUR)

BE

41 148 000

BG

20 784 000

CZ

21 738 000

DK

52 438 000

DE

264 060 000

EE

2 838 000

IE

37 014 000

EL

72 636 000

ES

262 800 000

FR

389 034 000

IT

274 290 000

CY

3 570 000

LV

8 286 000

LT

4 218 000

LU

1 668 000

HU

39 402 000

MT

738 000

NL

122 964 000

AT

34 824 000

PL

85 698 000

PT

43 860 000

RO

81 924 000

SL

6 624 000

SK

11 484 000

FI

25 398 000

SE

28 668 000

UK

148 326 000

---

(1)  UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 151, 5.7.2007, str. 16.

2

(3)  UL C 68, 6.3.1996, str. 9.

3

(4)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

4

(5)  UL L 325, 28.10.2004, str. 4. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1998/2006 (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

5

(6)  Sodba z dne 19. septembra 2002 v zadevi C-113/00, Španija proti Komisiji, PSES. 2002, str. I-7601, točka 73.

6

Španija proti Komisiji

(7)  UL C 194, 18.8.2006, str. 2.

7

(8)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

8

(9)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

9

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 5.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/21

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2007/C 151/08)

Ta objava daje pravico do ugovora v smislu člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„LINGOT DU NORD“

ES št.: FR/PGI/005/0301/18.6.2003

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Institut National des Appellations d'origine |
| --- | --- |
| Naslov: | 138, Champs Elysées |
| F-75008 Paris |

Naziv:

Institut National des Appellations d'origine

Naslov:

138, Champs Elysées

F-75008 Paris

Telefon:

(33-1) 53 89 80 00

Telefaks:

(33-1) 53 89 80 60

E-naslov:

info@inao.gouv.fr

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Association Lingot du Nord |
| --- | --- |
| Naslov: | 21, rue Duhamel Liard |
| F-59660 Merville |

Naziv:

Association Lingot du Nord

Naslov:

21, rue Duhamel Liard

F-59660 Merville

Telefon:

(33-3) 28 49 65 32

Telefaks:

—

E-naslov:

lingot-du-nord@wanadoo.fr

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6: Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani.

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1.   Naziv: „Lingot du Nord“

4.2.   Opis: Označbo „Lingot du Nord“ se lahko uporablja samo za beli fižol sorte lingot, ki se prideluje v dolini Lys (Vallée de la Lys) na zemlji, ki vsebuje več kot 20 odstotkov gline (toleranca 18 %), nato posušenega na ogrodju iz palic, imenovanem „perroquet“, omlatenega in trženega v letu pridelave. Fižol Lingot du Nord je fine sestave, topen v ustih in ne potrebuje namakanja pred kuhanjem.

Za zrna je značilno:

so ravna, niso ledvičasta, skoraj valjaste oblike, pogosto sploščena na enem koncu;

so bele do sivo bele barve;

lupina je fina in mehka;

povprečna dolžina je 16 mm z največjo razliko 6 mm med najkrajšo in najdaljšo dolžino.

Ima naslednje organoleptične lastnosti:

Degustacija s primerjavo med standardnim suhim belim fižolom je pokazala, da je fižol Lingot du Nord cenjen zaradi bele barve, fine lupine, topljivosti v ustih, mehke sestave, tipičnega okusa, ker ni mokast, je homogene velikosti in ima malo pomanjkljivosti.

Lingot du Nord se prodaja v mrežah, mikroperforiranih plastičnih vrečah, kartonastih škatlah za 250 ali 500 g ali v razsutem stanju (dobava v vrečah iz jute za 10, 25 ali 50 kg). Velikost je homogena, največja razlika med najkrajšim in najdaljšim zrnom je 6 mm. Je brez prsti, ostankov luščin, malih zrn, zlomljenih ali pegastih zrn, s toleranco 0,5 % (v teži).

4.3.   Geografsko območje: Lingot du Nord se goji v občinah v dolini Lys, kjer zemlja vsebuje ≥ 20 % gline (toleranca 18 %). Ta glina vpliva na topljivost fižola Lingot du Nord.

Seme za pridelavo fižola lingot du Nord se prideluje v spodaj navedenih geografskih območjih. Pobiranje fižola poteka v istem geografskem območju.

Seznam občin:

4.4.   Dokazilo o poreklu: Ko se lingot du Nord pobere, se da v vreče v razsutem stanju za dostavo v center za sortiranje in pakiranje. Vsaka dostavljena vreča se označi z nalepko, ki označuje začetnice proizvajalca, številko parcele in datum pobiranja.

Po sortiranju in kalibriranju se lingot du Nord pakira za trženje z navedbo številke serije, ki označuje parcelo pridelave fižola, parcelo pridelave semena in datum pakiranja proizvoda.

Samo pridelek tekočega leta se trži pod ZGO. Fižol lingot leta N je zato zunaj ZGO leta N+1.

4.5.   Metoda pridobivanja: Lingot du Nord se prideluje iz certificiranih semen sorte lingot, ki se prideluje krajevno po isti shemi, kot lingot za prehrano, na parcelah v coni ZGO, ki vsebujejo najmanj 20 % gline (toleranca 18 %). Gnojilo se uporabi glede na rezultate analize prsti in na potrebe rastline.

Ko odpade večina listov, se fižol pobere in suši na polju na ogrodju iz palic (perroquets) najmanj 7 dni. Ko je fižol posušen, se skladišči v suhem in zračnem prostoru, nato se omlati v tradicionalnih mlatilnicah, imenovanih „bogueuses“, ki ne zlomijo fižola, ali s cepci. Nato se sortira in pakira.

4.6.   Povezava:

| — | Posebna lastnost: krajevno znanje
  Značilnosti fižola Lingot du Nord izhajajo prvenstveno iz krajevnega znanja, ki se nespremenjeno uporablja že več kot sto let. To znanje sestoji iz metode tradicionalnega sušenja na prostem.
  Sledi te vrste sušenja najdemo že od leta 1865.
  Ta vrsta sušenja se je usvojila in zlasti ohranila najprej zato, ker podnebje doline Lys omogoča tako sušenje. Za to podnebje so zlasti značilne nizke padavine avgusta in septembra, ko se fižol daje sušit na „perroquet“. Poleg tega tudi prevladujoči veter v tem času, ki piha z vzhoda, severa in severovzhoda, omogoča sušenje fižola.
  Fižol se pobere, ko še ni popolnoma zrel, sicer bi zrna padla iz strokov. Sušenje na „perroquets“ omogoča, da fižol med sušenjem popolnoma dozori, ko je v zavetju pred dežjem.
  Poleg tega je ravnina Lys regija polikultur in malih kmetijskih gospodarstev. Vendar je kultura gojenja fižola Lingot du Nord predvsem kultura ročne pridelave, ki sploh ni mehanizirana. Ker so to družinska kmetijska gospodarstva, je prenos te kulture prehajal iz generacije na generacijo.
  Tudi ovojnica fižola lingot je tanjša kot pri drugih vrstah fižola, kot na primer „flageolet“. Sušenje na „perroquets“ pomeni, da je fižol dobro prezračen, in zato se ovojnica ne zatrdi in ohrani mehkobo lupine fižola. Zaradi nežnosti lupine se fižol vedno omlati s tradicionalnimi mlatilnicami, imenovanimi „bogueuses“. Gre za stare mlatilnice za žito, ki so bile spremenjene tako, da se premikajo počasneje, da se zrna ne bi zlomila, kar bi se zgodilo s kombajnom.
  Na ravnini Lys se je zaradi narave kmetijskih gospodarstev in posebnega podnebja ohranila ta vrsta tradicionalnega sušenja, ki je poleg tega, da se fižol porabi v letu pridelave, prispevala k ohranitvi nežnosti lupine fižola Lingot du Nord in topljivosti v ustih. |
| --- | --- |

—

Posebna lastnost: krajevno znanje

Značilnosti fižola Lingot du Nord izhajajo prvenstveno iz krajevnega znanja, ki se nespremenjeno uporablja že več kot sto let. To znanje sestoji iz metode tradicionalnega sušenja na prostem.

Sledi te vrste sušenja najdemo že od leta 1865.

Ta vrsta sušenja se je usvojila in zlasti ohranila najprej zato, ker podnebje doline Lys omogoča tako sušenje. Za to podnebje so zlasti značilne nizke padavine avgusta in septembra, ko se fižol daje sušit na „perroquet“. Poleg tega tudi prevladujoči veter v tem času, ki piha z vzhoda, severa in severovzhoda, omogoča sušenje fižola.

Fižol se pobere, ko še ni popolnoma zrel, sicer bi zrna padla iz strokov. Sušenje na „perroquets“ omogoča, da fižol med sušenjem popolnoma dozori, ko je v zavetju pred dežjem.

Poleg tega je ravnina Lys regija polikultur in malih kmetijskih gospodarstev. Vendar je kultura gojenja fižola Lingot du Nord predvsem kultura ročne pridelave, ki sploh ni mehanizirana. Ker so to družinska kmetijska gospodarstva, je prenos te kulture prehajal iz generacije na generacijo.

Tudi ovojnica fižola lingot je tanjša kot pri drugih vrstah fižola, kot na primer „flageolet“. Sušenje na „perroquets“ pomeni, da je fižol dobro prezračen, in zato se ovojnica ne zatrdi in ohrani mehkobo lupine fižola. Zaradi nežnosti lupine se fižol vedno omlati s tradicionalnimi mlatilnicami, imenovanimi „bogueuses“. Gre za stare mlatilnice za žito, ki so bile spremenjene tako, da se premikajo počasneje, da se zrna ne bi zlomila, kar bi se zgodilo s kombajnom.

Na ravnini Lys se je zaradi narave kmetijskih gospodarstev in posebnega podnebja ohranila ta vrsta tradicionalnega sušenja, ki je poleg tega, da se fižol porabi v letu pridelave, prispevala k ohranitvi nežnosti lupine fižola Lingot du Nord in topljivosti v ustih.

| — | Posebne lastnosti
  Kultura Lingot du Nord je zelo dobro prilagojena značilnostim zemlje in vremena na področju pridelave.
  Ravnina Lys je zelo rodovitna regija. Je obširna depresija okrog reke Lys, kjer ima zemlja visoko vsebnost gline. Visoka vsebnost gline vpliva na okus fižola in na to, da se dobro kuha.
  Po drugi strani je na ravnini Lys manj vlage kot v sosednji regiji Lille. Ta nizka vlažnost, ki se razporedi skozi vse leto, je ugodna za razvoj fižola, ki zahteva rahlo zemljo, ki ni ne preveč suha (kar bi preprečevalo kalitev fižola) niti preveč vlažna (kar bi povzročilo gnitje fižola).
  Za podnebje so značilne precej zmerne in blage temperature, ki niso previsoke poleti, vročina čez dan je zmerna, zaradi oblačnosti pa noči niso mrzle. Poleg tega je zadosti vlage, suša pa je zelo redka. To podnebje zlasti ustreza fižolu Lingot du Nord, ki zelo dobro raste na kremenasti, glineni zemlji in ne mara močnega dežja, zlasti ne ob kalitvi in ob zrelosti, ter zahteva toploto in vlažno zemljo za dober (reden) pridelek.
  Nenazadnje sonce ob koncu sezone omogoča, da lingot popolnoma dozori v stroku in da se posuši tradicionalno v „perroquet“ na prostem.
  To je razlog, zakaj se ta kultura goji tu že več kot 100 let z istim semenom, ki je pridelano lokalno in ki se je odlično prilagodilo na lokalno zemljo in podnebje.
  To seme, ki se vsako leto znova skrbno pridela iz predhodnega pridelka, se vedno omlati posebej, malo pred setvijo. Ugotovljeno je bilo, da sveže omlateno zrnje daje boljši pridelek.
  Tako je kultura fižola lingot tipična za regijo zaradi uporabe semena, ki je odlično prilagojeno značilnostim zemlje in vremena, ki skupaj s tradicionalno metodo pridelave in sušenja dajejo fižolu fino in mehko lupino ter mehko in topljivo sestavo. |
| --- | --- |

—

Posebne lastnosti

Kultura Lingot du Nord je zelo dobro prilagojena značilnostim zemlje in vremena na področju pridelave.

Ravnina Lys je zelo rodovitna regija. Je obširna depresija okrog reke Lys, kjer ima zemlja visoko vsebnost gline. Visoka vsebnost gline vpliva na okus fižola in na to, da se dobro kuha.

Po drugi strani je na ravnini Lys manj vlage kot v sosednji regiji Lille. Ta nizka vlažnost, ki se razporedi skozi vse leto, je ugodna za razvoj fižola, ki zahteva rahlo zemljo, ki ni ne preveč suha (kar bi preprečevalo kalitev fižola) niti preveč vlažna (kar bi povzročilo gnitje fižola).

Za podnebje so značilne precej zmerne in blage temperature, ki niso previsoke poleti, vročina čez dan je zmerna, zaradi oblačnosti pa noči niso mrzle. Poleg tega je zadosti vlage, suša pa je zelo redka. To podnebje zlasti ustreza fižolu Lingot du Nord, ki zelo dobro raste na kremenasti, glineni zemlji in ne mara močnega dežja, zlasti ne ob kalitvi in ob zrelosti, ter zahteva toploto in vlažno zemljo za dober (reden) pridelek.

Nenazadnje sonce ob koncu sezone omogoča, da lingot popolnoma dozori v stroku in da se posuši tradicionalno v „perroquet“ na prostem.

To je razlog, zakaj se ta kultura goji tu že več kot 100 let z istim semenom, ki je pridelano lokalno in ki se je odlično prilagodilo na lokalno zemljo in podnebje.

To seme, ki se vsako leto znova skrbno pridela iz predhodnega pridelka, se vedno omlati posebej, malo pred setvijo. Ugotovljeno je bilo, da sveže omlateno zrnje daje boljši pridelek.

Tako je kultura fižola lingot tipična za regijo zaradi uporabe semena, ki je odlično prilagojeno značilnostim zemlje in vremena, ki skupaj s tradicionalno metodo pridelave in sušenja dajejo fižolu fino in mehko lupino ter mehko in topljivo sestavo.

| — | Sloves
  Zaradi podnebja in zemlje je lingot du Nord postal tradicionalna kultura za regijo Merville. Sledi te kulture zasledimo v okrožjih Armentières, Hazebrouk in Merville že od leta 1856. V tistem obdobju je bila to glavna kultura fižola na severu. Lingot du Nord je bil predstavljen na Svetovni razstavi leta 1867. Leta 1909 so zasadili 4 400 ha fižola.
  Leta 1950 je gospod Cassez izjavil, da je lingot du Nord fižol, ki je najbolj razširjen v dolini Lys.
  Uporablja se tudi v regionalnih restavracijah za jedi, kot so „žabji ravioli s peteršiljevim sokom in lingot du Nord“ ali „volovski rep z lingot du Nord“ ali doma narejen „potée“ (jed iz kuhane govedine ali svinjine ter zelenjave) z lingot du Nord.
  Lingot du Nord se predstavlja tudi na štirinajstdnevni prireditvi „Tables Régionales du Nord Pas de Calais“, kjer so predstavljeni tipični regionalni proizvodi in gastronomske posebnosti.
  Vsako leto je v regiji Nord Pas de Calais in zlasti v mestu Saint André lez Lille organizirana prireditev „Ducasse à Pierrots“. Lingots du Nord in prekajene klobase se strežejo na prireditvi že od leta 1920. |
| --- | --- |

—

Sloves

Zaradi podnebja in zemlje je lingot du Nord postal tradicionalna kultura za regijo Merville. Sledi te kulture zasledimo v okrožjih Armentières, Hazebrouk in Merville že od leta 1856. V tistem obdobju je bila to glavna kultura fižola na severu. Lingot du Nord je bil predstavljen na Svetovni razstavi leta 1867. Leta 1909 so zasadili 4 400 ha fižola.

Leta 1950 je gospod Cassez izjavil, da je lingot du Nord fižol, ki je najbolj razširjen v dolini Lys.

Uporablja se tudi v regionalnih restavracijah za jedi, kot so „žabji ravioli s peteršiljevim sokom in lingot du Nord“ ali „volovski rep z lingot du Nord“ ali doma narejen „potée“ (jed iz kuhane govedine ali svinjine ter zelenjave) z lingot du Nord.

Lingot du Nord se predstavlja tudi na štirinajstdnevni prireditvi „Tables Régionales du Nord Pas de Calais“, kjer so predstavljeni tipični regionalni proizvodi in gastronomske posebnosti.

Vsako leto je v regiji Nord Pas de Calais in zlasti v mestu Saint André lez Lille organizirana prireditev „Ducasse à Pierrots“. Lingots du Nord in prekajene klobase se strežejo na prireditvi že od leta 1920.

4.7.   Nadzorni organ:

| Naziv: | Qualinorpa |
| --- | --- |
| Naslov: | 116, rue du Général Leclerc |
| F-59350 Saint André lez Lille |

Naziv:

Qualinorpa

Naslov:

116, rue du Général Leclerc

F-59350 Saint André lez Lille

Telefon:

(33-3) 28 38 94 84

Telefaks:

(33-3) 28 38 90 87

E-naslov:

contact@qualinorpa.com

4.8.   Označevanje: V skladu z veljavnimi predpisi oznaka vsebuje posebne lastnosti proizvoda („Pridelek tega leta“, „Topen v ustih“, „Ni potrebno namakati“).

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

Popravki

| 5.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 151/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 151/25

---

Popravek objave vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(
  Uradni list Evropske unije C 88 z dne 21. aprila 2007
  )

(2007/C 151/09)

Stran 11, točka 4.1:

besedilo:

„Λουκουμιού Γεροσκήπου“ („Loukoumi Geroskipou“)

se glasi:

„Λουκούμι Γεροσκήπου“ („Loukoumi Geroskipou“).

---