# Uradni list C 146/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 146 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5030. junij 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 146

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5030. junij 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | Odbor regij |
| | 68. plenarno zasedanje 13. in 14. februarja 2007 |
| 2007/C 146/01 | Mnenje Odbora regij o načrtu politike zakonitega priseljevanja, boju proti nezakonitemu priseljevanju, prihodnosti evropske migracijske mreže | 1 |
| 2007/C 146/02 | Mnenje Odbora regij o stanovanjski in regionalni politiki | 10 |
| 2007/C 146/03 | Mnenje Odbora regij o prihodnji pomorski politiki Unije naproti | 19 |
| 2007/C 146/04 | Mnenje Odbora regij o Evropskem tehnološkem inštitutu | 27 |
| 2007/C 146/05 | Mnenje Odbora regij o tematski strategiji za varstvo tal | 34 |
| 2007/C 146/06 | Mnenje Odbora regij o tematski strategiji o trajnostni rabi pesticidov | 48 |
| 2007/C 146/07 | Mnenje Odbora regij o pobudi za preglednost v Evropi | 53 |
| 2007/C 146/08 | Mnenje Odbora regij o strategiji EU o otrokovih pravicah naproti | 58 |
| 2007/C 146/09 | Mnenje Odbora regij o premoščanju širokopasovne vrzeli in Akcijskem načrtu za e-upravo i2010 | 63 |
| 2007/C 146/10 | Mnenje Odbora regij o izboljšanju učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil | 69 |
| 2007/C 146/11 | Mnenje Odbora regij o financiranju rasti MSP | 73 |
| 2007/C 146/12 | Mnenje Odbora regij o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja in vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje | 77 |
| 2007/C 146/13 | Mnenje Odbora regij o vmesnem pregledu Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001 | 85 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

68. plenarno zasedanje 13. in 14. februarja 2007

2007/C 146/01

Mnenje Odbora regij o načrtu politike zakonitega priseljevanja, boju proti nezakonitemu priseljevanju, prihodnosti evropske migracijske mreže

1

2007/C 146/02

Mnenje Odbora regij o stanovanjski in regionalni politiki

10

2007/C 146/03

Mnenje Odbora regij o prihodnji pomorski politiki Unije naproti

19

2007/C 146/04

Mnenje Odbora regij o Evropskem tehnološkem inštitutu

27

2007/C 146/05

Mnenje Odbora regij o tematski strategiji za varstvo tal

34

2007/C 146/06

Mnenje Odbora regij o tematski strategiji o trajnostni rabi pesticidov

48

2007/C 146/07

Mnenje Odbora regij o pobudi za preglednost v Evropi

53

2007/C 146/08

Mnenje Odbora regij o strategiji EU o otrokovih pravicah naproti

58

2007/C 146/09

Mnenje Odbora regij o premoščanju širokopasovne vrzeli in Akcijskem načrtu za e-upravo i2010

63

2007/C 146/10

Mnenje Odbora regij o izboljšanju učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil

69

2007/C 146/11

Mnenje Odbora regij o financiranju rasti MSP

73

2007/C 146/12

Mnenje Odbora regij o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja in vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

77

2007/C 146/13

Mnenje Odbora regij o vmesnem pregledu Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001

85

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

68. plenarno zasedanje 13. in 14. februarja 2007

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/1

---

Mnenje Odbora regij o načrtu politike zakonitega priseljevanja, boju proti nezakonitemu priseljevanju, prihodnosti evropske migracijske mreže

(2007/C 146/01)

ODBOR REGIJ

| — | priporoča priznanje skupne evropske politike na področju priseljevanja, ki bi omogočila okrepljeno sodelovanje in usklajevanje v vseh državah članicah in tretjih državah; |
| --- | --- |

—

priporoča priznanje skupne evropske politike na področju priseljevanja, ki bi omogočila okrepljeno sodelovanje in usklajevanje v vseh državah članicah in tretjih državah;

| — | poziva k nujni uvedbi finančnega instrumenta, ki bo še posebej namenjen območjem z največjo stopnjo priseljencev in območjem tranzita, ki se srečujejo z množičnimi prihodi priseljencev, kot so Kanarski otoki, Ceuta, Lampedusa, Malta, Melilla in južna Italija, kjer množični prihod priseljencev predstavlja izredno resno vprašanje; |
| --- | --- |

—

poziva k nujni uvedbi finančnega instrumenta, ki bo še posebej namenjen območjem z največjo stopnjo priseljencev in območjem tranzita, ki se srečujejo z množičnimi prihodi priseljencev, kot so Kanarski otoki, Ceuta, Lampedusa, Malta, Melilla in južna Italija, kjer množični prihod priseljencev predstavlja izredno resno vprašanje;

| — | priporoča sprejetje vseh potrebnih ukrepov, da bi odpravili trgovino z ljudmi in zaustavili mafijo, ki jo izvaja, in zahteva, da se to vprašanje uvrsti med prednostne naloge EU in za to namenijo ustrezna finančna sredstva. Bistveno je preprečevati nezakonito priseljevanje in se boriti proti sivi ekonomiji, ki jo spodbuja; |
| --- | --- |

—

priporoča sprejetje vseh potrebnih ukrepov, da bi odpravili trgovino z ljudmi in zaustavili mafijo, ki jo izvaja, in zahteva, da se to vprašanje uvrsti med prednostne naloge EU in za to namenijo ustrezna finančna sredstva. Bistveno je preprečevati nezakonito priseljevanje in se boriti proti sivi ekonomiji, ki jo spodbuja;

| — | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti tako zaradi njihovih izkušenj in odnosov z državami izvora kot zaradi ukrepov, ki jih izvajajo za vključevanje priseljencev, predvsem na področju zdravstva (najpomembnejša postavka javne porabe), stanovanj, izobraževanja in zaposlovanja; |
| --- | --- |

—

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti tako zaradi njihovih izkušenj in odnosov z državami izvora kot zaradi ukrepov, ki jih izvajajo za vključevanje priseljencev, predvsem na področju zdravstva (najpomembnejša postavka javne porabe), stanovanj, izobraževanja in zaposlovanja;

| — | predlaga mehanizem za spremljanje mnenj o priseljevanju, da bi zagotovili, da Odbor zastopajo predsednik komisije za ustavne zadeve ali poročevalci (odvisno od primera) v okviru različnih pobud Evropske komisije na tem področju. Ta mehanizem bi omogočil njihovo dejavno sodelovanje v različnih fazah zakonodajnega postopka: a) v predzakonodajni fazi (posvetovanje, kot zainteresirana stran, analiza o učinkih), b) v fazi ocene politike (letna poročila o migraciji in vključevanju, letni forum o vključevanju). |
| --- | --- |

—

predlaga mehanizem za spremljanje mnenj o priseljevanju, da bi zagotovili, da Odbor zastopajo predsednik komisije za ustavne zadeve ali poročevalci (odvisno od primera) v okviru različnih pobud Evropske komisije na tem področju. Ta mehanizem bi omogočil njihovo dejavno sodelovanje v različnih fazah zakonodajnega postopka: a) v predzakonodajni fazi (posvetovanje, kot zainteresirana stran, analiza o učinkih), b) v fazi ocene politike (letna poročila o migraciji in vključevanju, letni forum o vključevanju).

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju zelene knjige o prihodnosti evropske migracijske mreže (COM(2005) 606 konč.);

ob upoštevanju sporočila Komisije – Načrt politike zakonitega priseljevanja (COM(2005) 669 konč.);

ob upoštevanju sporočila Komisije o prednostnih nalogah politike v boju proti nezakonitemu priseljevanju državljanov tretjih držav (COM(2006) 402 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 2. decembra 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tem posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsedstva OR z dne 25. aprila 2006, da komisijo za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice zadolži za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 4. in 5. novembra 2004 o območju svobode, varnosti in pravice: Haaški program;

ob upoštevanju člena 63 Pogodbe ES;

ob upoštevanju priročnika o vključevanju generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost Evropske komisije;

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o strategijah in sredstvih za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo (2006/2056 (INI));

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o razvoju in migraciji (2005/2244 (INI));

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o območju svobode, varnosti in pravice: vloga regionalnih in lokalnih oblasti pri izvajanju Haaškega programa CdR 223/2004 fin, UL C 231, 20.9.2005, str. 0083–0086;

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prvem letnem poročilu o migraciji in integraciji (COM(2004) 508 konč.), CdR 339/2004, UL C 231, 20.9.2005, str. 46–50;

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Haaški program: deset prednostnih nalog za naslednjih pet let; Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice (COM(2005) 184 konč.), sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vzpostavitvi okvirnega programa „Varnost in varstvo“ svoboščin za obdobje 2007–2013 in sporočilu Komisije Svetu in Evropskega parlamenta o vzpostavitvi okvirnega programa „Temeljne pravice in pravosodje“ za obdobje 2007–2013 (COM(2005) 122 konč. – 2005/0037 (COD) – 2005/0038 (CNS) – 2005/0039 (CNS) – 2005/0040 (COD)), CdR 122/2005, UL C 192, 16.8.2006, str. 25–33;

ob upoštevanju mnenja OR CDR 51/2006 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o skupnem programu za vključevanje – okviru za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo (COM(2005) 389 konč.), sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Migracija in razvoj: nekaj konkretnih smernic (COM(2005) 390 konč.) in predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU (COM(2005) 391 konč.), UL C 206, 29.8.2006, str. 27–39;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 233/2006 rev. 2), ki ga je 29. novembra 2006 sprejela komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice (poročevalka: Laura DE ESTEBAN MARTIN, generalna direktorica za sodelovanje z državo in za evropske zadeve Skupnosti Madrid (ES/EPP)),

ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | Evropa se še nikoli v svoji zgodovini ni srečevala s tako nujnimi razmerami na področju migracije; glede na to, da je končni cilj tega pojava dostop do evropskega ozemlja, to vprašanje ne zadeva samo držav članic in regij, ki so glavni cilj priseljevanja, ampak ga je treba obravnavati celostno na ravni EU, držav članic, držav izvora in tranzitnih držav. Te države se morajo skupaj spoprijeti z novimi izzivi, ki jih iz dneva v dan prinašajo migracijski tokovi, vključno s preseljevanjem prebivalstva znotraj EU. Haaški program, ki ga je novembra 2004 sprejel Evropski svet, je osnutek delovnega programa za oblikovanje skupne politike na področju priseljevanja, ki jo uvršča med prednostne naloge Unije. |
| --- | --- |

1.

Evropa se še nikoli v svoji zgodovini ni srečevala s tako nujnimi razmerami na področju migracije; glede na to, da je končni cilj tega pojava dostop do evropskega ozemlja, to vprašanje ne zadeva samo držav članic in regij, ki so glavni cilj priseljevanja, ampak ga je treba obravnavati celostno na ravni EU, držav članic, držav izvora in tranzitnih držav. Te države se morajo skupaj spoprijeti z novimi izzivi, ki jih iz dneva v dan prinašajo migracijski tokovi, vključno s preseljevanjem prebivalstva znotraj EU. Haaški program, ki ga je novembra 2004 sprejel Evropski svet, je osnutek delovnega programa za oblikovanje skupne politike na področju priseljevanja, ki jo uvršča med prednostne naloge Unije.

| 2. | Primanjkuje zanesljivih statističnih podatkov za natančno oceno razmerja med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem ter pojavov priseljevanja na splošno, zato je pomembno, da evropska migracijska mreža nadaljuje svoje delo, da bi dobili objektivne in primerljive informacije za podporo skupne politike priseljevanja in azila. |
| --- | --- |

2.

Primanjkuje zanesljivih statističnih podatkov za natančno oceno razmerja med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem ter pojavov priseljevanja na splošno, zato je pomembno, da evropska migracijska mreža nadaljuje svoje delo, da bi dobili objektivne in primerljive informacije za podporo skupne politike priseljevanja in azila.

| 3. | Vključevanje priseljencev je treba obravnavati s stališča vključevanja priseljencev na trg dela in pri tem nameniti posebno pozornost ženam priseljencev, a v širši perspektivi, ki med drugim zajema tudi področje izobraževanja, kulture, sociale in politike. |
| --- | --- |

3.

Vključevanje priseljencev je treba obravnavati s stališča vključevanja priseljencev na trg dela in pri tem nameniti posebno pozornost ženam priseljencev, a v širši perspektivi, ki med drugim zajema tudi področje izobraževanja, kulture, sociale in politike.

| 4. | Vključevanje je dvostranski proces, ki po eni strani predvideva pripravljenost priseljencev za vključevanje v družbo gostiteljico in njihovo odgovornost pri uresničevanju te pripravljenosti ter po drugi strani pripravljenost državljanov EU, da sprejmejo vključevanje priseljencev. Da bi pozitivno vplivali na obnašanje obeh skupin, so potrebni ukrepi za ozaveščanje in izobraževanje. |
| --- | --- |

4.

Vključevanje je dvostranski proces, ki po eni strani predvideva pripravljenost priseljencev za vključevanje v družbo gostiteljico in njihovo odgovornost pri uresničevanju te pripravljenosti ter po drugi strani pripravljenost državljanov EU, da sprejmejo vključevanje priseljencev. Da bi pozitivno vplivali na obnašanje obeh skupin, so potrebni ukrepi za ozaveščanje in izobraževanje.

| 5. | Lokalne in regionalne skupnosti bi morale, kot neposredni cilj priseljevanja in poglavitni akterji izvajanja ukrepov vključevanja (na poklicnem, izobraževalnem, kulturnem, socialnem in političnem področju), imeti bistveno vlogo pri opredelitvi politike priseljevanja, da bi zagotovili dejansko vključevanje priseljencev na ravni, ki je najbližje državljanom – |
| --- | --- |

5.

Lokalne in regionalne skupnosti bi morale, kot neposredni cilj priseljevanja in poglavitni akterji izvajanja ukrepov vključevanja (na poklicnem, izobraževalnem, kulturnem, socialnem in političnem področju), imeti bistveno vlogo pri opredelitvi politike priseljevanja, da bi zagotovili dejansko vključevanje priseljencev na ravni, ki je najbližje državljanom –

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališče in splošna priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | meni – v skladu s tem, kar je zapisal v svojih prejšnjih mnenjih o vračanju nezakonitih priseljencev in izvajanju Haaškega programa (1) na lokalni in regionalni ravni – da je treba priseljevanje obravnavati celostno z jasno vizijo o najpomembnejših ukrepih na področju politike priseljevanja, ki ne temelji na razdrobljenih ukrepih. Upoštevati je treba vse potrebne zakonodajne, operativne in ekonomske pobude do zadnje faze procesa – prek razvojnega sodelovanja z državami izvora in boja proti nezakonitemu trgovanju z ljudmi – in sprejeti potrebne ukrepe za vključevanje vseh priseljencev, ki so nastanjeni v naših državah, in za boj proti sivi ekonomiji, ki ima jasen učinek privabljanja in izkoriščanja priseljencev; ugotavlja, da kriminalne organizacije prispevajo k nezakonitemu priseljevanju; |
| --- | --- |

1.1

meni – v skladu s tem, kar je zapisal v svojih prejšnjih mnenjih o vračanju nezakonitih priseljencev in izvajanju Haaškega programa (1) na lokalni in regionalni ravni – da je treba priseljevanje obravnavati celostno z jasno vizijo o najpomembnejših ukrepih na področju politike priseljevanja, ki ne temelji na razdrobljenih ukrepih. Upoštevati je treba vse potrebne zakonodajne, operativne in ekonomske pobude do zadnje faze procesa – prek razvojnega sodelovanja z državami izvora in boja proti nezakonitemu trgovanju z ljudmi – in sprejeti potrebne ukrepe za vključevanje vseh priseljencev, ki so nastanjeni v naših državah, in za boj proti sivi ekonomiji, ki ima jasen učinek privabljanja in izkoriščanja priseljencev; ugotavlja, da kriminalne organizacije prispevajo k nezakonitemu priseljevanju;

| 1.2 | poudarja, da kljub povečanemu priseljevanju od 80-ih let in dejstvu, da je EU cilj velikega števila priseljencev iz držav v razvoju (njihovo število se trenutno ocenjuje na 40 milijonov), še ni skupne evropske politike na področju regulacije migracijskih tokov. Zato države članice sprejemajo enostranske odločitve, ki otežujejo sprejetje skupnega stališča; |
| --- | --- |

1.2

poudarja, da kljub povečanemu priseljevanju od 80-ih let in dejstvu, da je EU cilj velikega števila priseljencev iz držav v razvoju (njihovo število se trenutno ocenjuje na 40 milijonov), še ni skupne evropske politike na področju regulacije migracijskih tokov. Zato države članice sprejemajo enostranske odločitve, ki otežujejo sprejetje skupnega stališča;

| 1.3 | ugotavlja tudi, da ne smemo čakati na to, da pride do dogodkov s hudimi posledicami na področju upravljanja migracijskih tokov. Nujne razmere ne smejo biti pogoj za oblikovanje sporazuma o partnerstvu; |
| --- | --- |

1.3

ugotavlja tudi, da ne smemo čakati na to, da pride do dogodkov s hudimi posledicami na področju upravljanja migracijskih tokov. Nujne razmere ne smejo biti pogoj za oblikovanje sporazuma o partnerstvu;

| 1.4 | meni, da bi sporazumi o partnerstvu, sklenjeni s tretjimi državami, morali vključevati politične, družbeno-ekonomske in kulturne vidike, da bi vzpostavili ustrezen odnos ali medsebojno odvisnost med priseljevanjem in razvojem, kot v svojem poročilu o razvoju in migraciji priporoča Evropski parlament (2); |
| --- | --- |

1.4

meni, da bi sporazumi o partnerstvu, sklenjeni s tretjimi državami, morali vključevati politične, družbeno-ekonomske in kulturne vidike, da bi vzpostavili ustrezen odnos ali medsebojno odvisnost med priseljevanjem in razvojem, kot v svojem poročilu o razvoju in migraciji priporoča Evropski parlament (2);

| 1.5 | potrjuje, da je za preprečevanje nenadzorovanega priseljevanja treba sprejeti prednostni ukrep, to je sodelovanje pri splošnem razvoju s projekti, ki spodbujajo zaposlovanje, z ustanovitvijo gospodarskega in trgovinskega foruma, z ustanovitvijo mreže univerz, skladov mikro posojil za priseljence, z izvajanjem ukrepov za lažje sodelovanje priseljencev pri razvoju njihove lastne države, z gradnjo infrastruktur, zlasti za pitno vodo (42 % prebivalcev Afrike nima dostopa do pitne vode) in elektriko (samo 20 % jih ima redni dostop do omrežja električne energije), zdravstvenih centrov in šol. Pri tem je ključnega pomena krepiti institucionalni okvir, tako da se v državah prejemnicah razvojne pomoči ustvari niz predhodnih pogojev (kot sta pregledno upravljanje in demokratizacija struktur), ki so potrebni za učinkovito prejemanje in izkoriščanje pomoči. Če povzamemo, v okviru razvojnega sodelovanja je treba bolj kot količino poudariti kakovost; še zlasti pomembno je zagotoviti visoko raven preglednosti pri uporabi pomoči, da bodo resnično spodbujale razvoj; |
| --- | --- |

1.5

potrjuje, da je za preprečevanje nenadzorovanega priseljevanja treba sprejeti prednostni ukrep, to je sodelovanje pri splošnem razvoju s projekti, ki spodbujajo zaposlovanje, z ustanovitvijo gospodarskega in trgovinskega foruma, z ustanovitvijo mreže univerz, skladov mikro posojil za priseljence, z izvajanjem ukrepov za lažje sodelovanje priseljencev pri razvoju njihove lastne države, z gradnjo infrastruktur, zlasti za pitno vodo (42 % prebivalcev Afrike nima dostopa do pitne vode) in elektriko (samo 20 % jih ima redni dostop do omrežja električne energije), zdravstvenih centrov in šol. Pri tem je ključnega pomena krepiti institucionalni okvir, tako da se v državah prejemnicah razvojne pomoči ustvari niz predhodnih pogojev (kot sta pregledno upravljanje in demokratizacija struktur), ki so potrebni za učinkovito prejemanje in izkoriščanje pomoči. Če povzamemo, v okviru razvojnega sodelovanja je treba bolj kot količino poudariti kakovost; še zlasti pomembno je zagotoviti visoko raven preglednosti pri uporabi pomoči, da bodo resnično spodbujale razvoj;

| 1.6 | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti tako zaradi njihovih izkušenj in odnosov z državami izvora kot zaradi ukrepov, ki jih izvajajo za vključevanje priseljencev, predvsem na področju zdravstva (najpomembnejša postavka javne porabe), stanovanj, izobraževanja in zaposlovanja. V okviru sodelovanja z državami izvora so lokalne in regionalne skupnosti sklenile številne sporazume in pripravile projekte, med katerimi je treba omeniti zavetišča za mlade, ki se vračajo v svojo državo, kot jih je v okviru programa AENEAS v Maroku odprla Skupnost Madrid; |
| --- | --- |

1.6

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti tako zaradi njihovih izkušenj in odnosov z državami izvora kot zaradi ukrepov, ki jih izvajajo za vključevanje priseljencev, predvsem na področju zdravstva (najpomembnejša postavka javne porabe), stanovanj, izobraževanja in zaposlovanja. V okviru sodelovanja z državami izvora so lokalne in regionalne skupnosti sklenile številne sporazume in pripravile projekte, med katerimi je treba omeniti zavetišča za mlade, ki se vračajo v svojo državo, kot jih je v okviru programa AENEAS v Maroku odprla Skupnost Madrid;

| 1.7 | opozarja na izjavo s pete konference parlamentov regij glavnih mest EU z dne 26. in 27. aprila 2006, v kateri se ugotavlja, da te regije s svojo blaginjo in dinamiko močno privabljajo državljane tretjih držav, ki iščejo nove razvojne možnosti. Pri tem ocenjuje, da je treba izvajati ukrepe, ki bi preprečili množično priseljevanje, ki ne poteka na zakonit način, prek mejnih prehodov na letališčih, pristaniščih in na kopnem, in obenem razviti ustrezne načrte za vključevanje teh oseb v druge regije naših držav; |
| --- | --- |

1.7

opozarja na izjavo s pete konference parlamentov regij glavnih mest EU z dne 26. in 27. aprila 2006, v kateri se ugotavlja, da te regije s svojo blaginjo in dinamiko močno privabljajo državljane tretjih držav, ki iščejo nove razvojne možnosti. Pri tem ocenjuje, da je treba izvajati ukrepe, ki bi preprečili množično priseljevanje, ki ne poteka na zakonit način, prek mejnih prehodov na letališčih, pristaniščih in na kopnem, in obenem razviti ustrezne načrte za vključevanje teh oseb v druge regije naših držav;

| 1.8 | prav tako opozarja na položaj regij glavnih mest, ki podpirajo razvoj skupne evropske politike priseljevanja, ki celostno zajema vsa vprašanja, ki se nanašajo na polno vključevanje priseljencev v družbo. Samo z vključevanjem bo mogoče s priseljenci deliti vrednote demokratičnega sožitja in spoštovanja človekovih pravic, ki so temelj obstoječih političnih sistemov EU. V tem smislu opozarja na pomen razvoja pobud, ki bi priseljencem omogočile izobraževanje o uradnem jeziku ali uradnih jezikih in kulturi države gostiteljice in jim dajale občutek, da so pomembni in soodgovorni za njeno prihodnost; |
| --- | --- |

1.8

prav tako opozarja na položaj regij glavnih mest, ki podpirajo razvoj skupne evropske politike priseljevanja, ki celostno zajema vsa vprašanja, ki se nanašajo na polno vključevanje priseljencev v družbo. Samo z vključevanjem bo mogoče s priseljenci deliti vrednote demokratičnega sožitja in spoštovanja človekovih pravic, ki so temelj obstoječih političnih sistemov EU. V tem smislu opozarja na pomen razvoja pobud, ki bi priseljencem omogočile izobraževanje o uradnem jeziku ali uradnih jezikih in kulturi države gostiteljice in jim dajale občutek, da so pomembni in soodgovorni za njeno prihodnost;

| 1.9 | meni, da je priseljevanje izziv za vse: vsi smo odgovorni za to, od uprav na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni do evropskih državljanov in samih priseljencev. Samo na ta način bomo rešili težave, ki jih povzroča, in izkoristili priložnosti, ki jih prinaša, v dobro vseh, tudi držav izvora; |
| --- | --- |

1.9

meni, da je priseljevanje izziv za vse: vsi smo odgovorni za to, od uprav na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni do evropskih državljanov in samih priseljencev. Samo na ta način bomo rešili težave, ki jih povzroča, in izkoristili priložnosti, ki jih prinaša, v dobro vseh, tudi držav izvora;

| 1.10 | meni torej, da je treba izboljšati sodelovanje:






  a) | med upravami; |
| --- | --- | --- |

1.10

meni torej, da je treba izboljšati sodelovanje:

a)

med upravami;

| b) | z družbenimi akterji; |
| --- | --- |

b)

z družbenimi akterji;

| c) | s podjetji (družbena odgovornost podjetij); |
| --- | --- |

c)

s podjetji (družbena odgovornost podjetij);

| d) | z združenji priseljencev; |
| --- | --- |

d)

z združenji priseljencev;

| 1.11 | priporoča naslednje:






  a) | večje sodelovanje in usklajevanje med pristojnimi za priseljevanje in tistimi, ki upravljajo razvojno sodelovanje v posameznih državah članicah; |
| --- | --- | --- |

1.11

priporoča naslednje:

a)

večje sodelovanje in usklajevanje med pristojnimi za priseljevanje in tistimi, ki upravljajo razvojno sodelovanje v posameznih državah članicah;

| b) | spodbujanje sorazvoja kot načina izkoriščanja zmogljivosti, ki jih imajo priseljenske skupnosti, naseljene v državah Unije, za razvoj v svoji državi izvora. V tem okviru se zdi Odboru potrebno omogočiti lažji prenos sredstev priseljencev v njihovo državo izvora tako, da bo cenejši in da bo potekal prek uradnih sistemov za prenos; |
| --- | --- |

b)

spodbujanje sorazvoja kot načina izkoriščanja zmogljivosti, ki jih imajo priseljenske skupnosti, naseljene v državah Unije, za razvoj v svoji državi izvora. V tem okviru se zdi Odboru potrebno omogočiti lažji prenos sredstev priseljencev v njihovo državo izvora tako, da bo cenejši in da bo potekal prek uradnih sistemov za prenos;

| 1.12 | od Komisije in držav članic zahteva, da izvajajo politike za usmerjanje prenosov sredstev priseljencev v obliki proizvodnih naložb v državi izvora in jim olajšajo dostop do mikro posojil. S tem zvezi poudarja, da je treba prenose usmerjati zato, da bi jih povezali z naložbami, ki se izvajajo prek skladov razvojnega sodelovanja. Poleg tega priporoča, da se odpisani dolg obvezno uporabi za izvajanje produktivnih naložb, ki so lahko povezane s prej omenjenimi prenosi, zato da bi naložba prihrankov v te projekte za priseljence predstavljala najbolj donosno izbiro; |
| --- | --- |

1.12

od Komisije in držav članic zahteva, da izvajajo politike za usmerjanje prenosov sredstev priseljencev v obliki proizvodnih naložb v državi izvora in jim olajšajo dostop do mikro posojil. S tem zvezi poudarja, da je treba prenose usmerjati zato, da bi jih povezali z naložbami, ki se izvajajo prek skladov razvojnega sodelovanja. Poleg tega priporoča, da se odpisani dolg obvezno uporabi za izvajanje produktivnih naložb, ki so lahko povezane s prej omenjenimi prenosi, zato da bi naložba prihrankov v te projekte za priseljence predstavljala najbolj donosno izbiro;

| 1.13 | zahteva vzpostavitev jamstvenih skladov za zagotavljanje nadaljnjega obstoja mikro projektov in za maksimalno povečanje njihovega učinka na razvoj. Podpira ustanovitev gospodarskega in trgovskega foruma ter vzpostavitev mrež strokovnjakov iz Evropske unije in držav v razvoju; |
| --- | --- |

1.13

zahteva vzpostavitev jamstvenih skladov za zagotavljanje nadaljnjega obstoja mikro projektov in za maksimalno povečanje njihovega učinka na razvoj. Podpira ustanovitev gospodarskega in trgovskega foruma ter vzpostavitev mrež strokovnjakov iz Evropske unije in držav v razvoju;

| 1.14 | od držav članic zahteva, da se povežejo z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi pri pripravi migracijskih politik in pri vzpostavitvi nacionalnih programov vključevanja in zaposlovanja, ker se ukrepi, ki so potrebni za njihovo izvedbo, izvajajo na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

1.14

od držav članic zahteva, da se povežejo z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi pri pripravi migracijskih politik in pri vzpostavitvi nacionalnih programov vključevanja in zaposlovanja, ker se ukrepi, ki so potrebni za njihovo izvedbo, izvajajo na lokalni in regionalni ravni;

| 1.15 | poziva k nujni uvedbi finančnega instrumenta, ki bo še posebej namenjen območjem z največjo stopnjo priseljencev in območjem tranzita, ki se srečujejo z množičnimi prihodi priseljencev, kot so Kanarski otoki, Ceuta, Lampedusa, Malta, Melilla in južna Italija, kjer množični prihod priseljencev predstavlja izredno resno vprašanje zaradi pomanjkanja sredstev, s katerimi bi jim nudili ustrezno humanitarno pomoč. Opozoriti je treba, da je razlika v dohodku na eni in drugi strani južne zunanje meje EU največja na svetu; |
| --- | --- |

1.15

poziva k nujni uvedbi finančnega instrumenta, ki bo še posebej namenjen območjem z največjo stopnjo priseljencev in območjem tranzita, ki se srečujejo z množičnimi prihodi priseljencev, kot so Kanarski otoki, Ceuta, Lampedusa, Malta, Melilla in južna Italija, kjer množični prihod priseljencev predstavlja izredno resno vprašanje zaradi pomanjkanja sredstev, s katerimi bi jim nudili ustrezno humanitarno pomoč. Opozoriti je treba, da je razlika v dohodku na eni in drugi strani južne zunanje meje EU največja na svetu;

| 1.16 | poziva Evropsko unijo in države članice, da priznajo izredno naravo nezakonitega priseljevanja prek obal otoških območij v EU, humanitarno katastrofo, ki jo predstavlja to priseljevanje, in njene posledice za varnost in kohezijo območja Skupnosti. EU mora izkoristiti potencial, ki ga imajo regije ob njeni morski meji kot platforma za razvoj odnosov s tretjimi državami, ki so v medsebojnem interesu; |
| --- | --- |

1.16

poziva Evropsko unijo in države članice, da priznajo izredno naravo nezakonitega priseljevanja prek obal otoških območij v EU, humanitarno katastrofo, ki jo predstavlja to priseljevanje, in njene posledice za varnost in kohezijo območja Skupnosti. EU mora izkoristiti potencial, ki ga imajo regije ob njeni morski meji kot platforma za razvoj odnosov s tretjimi državami, ki so v medsebojnem interesu;

| 1.17 | meni – v skladu s tem, kar je zapisano v prejšnjih mnenjih o združevanju družin, izvajanju Haaškega programa na lokalni in regionalni ravni, zeleni knjigi o politiki vračanja nezakonitih priseljencev in v priporočilih Evropskega parlamenta v poročilu o razvoju in migraciji (3) –, da je treba sprejeti ukrepe za večjo pravno varnost na področju migracij, in sicer na različnih področjih:






  a) | prizadevati si je treba za ustrezen prenos in učinkovito izvajanje obstoječih direktiv; |
| --- | --- | --- |

1.17

meni – v skladu s tem, kar je zapisano v prejšnjih mnenjih o združevanju družin, izvajanju Haaškega programa na lokalni in regionalni ravni, zeleni knjigi o politiki vračanja nezakonitih priseljencev in v priporočilih Evropskega parlamenta v poročilu o razvoju in migraciji (3) –, da je treba sprejeti ukrepe za večjo pravno varnost na področju migracij, in sicer na različnih področjih:

a)

prizadevati si je treba za ustrezen prenos in učinkovito izvajanje obstoječih direktiv;

| b) | pojasniti je treba zakonodajo, zlasti pogoje za dostop do statusa rezidenta; |
| --- | --- |

b)

pojasniti je treba zakonodajo, zlasti pogoje za dostop do statusa rezidenta;

| c) | natančno je treba opredeliti pogoje, ki jih morajo izpolniti priseljenci, da bi imeli pravico do združevanja družin; |
| --- | --- |

c)

natančno je treba opredeliti pogoje, ki jih morajo izpolniti priseljenci, da bi imeli pravico do združevanja družin;

| 1.18 | priporoča, glede na to, kar je zapisal v enem izmed prejšnjih mnenj o zeleni knjigi o politiki Skupnosti na področju vračanja nezakonitih priseljencev (4), da se izvajajo ukrepi za spodbujanje prostovoljnega vračanja, ki imajo prednost pred prisilnim vračanjem. Primerno bi bilo predvideti spodbude za to, da kandidati za priseljevanje ostanejo v svoji državi. V primeru prisilnega vračanja je treba nameniti posebno pozornost kategorijam ranljivih oseb. V vsakem primeru je nujno sodelovati z državami izvora; |
| --- | --- |

1.18

priporoča, glede na to, kar je zapisal v enem izmed prejšnjih mnenj o zeleni knjigi o politiki Skupnosti na področju vračanja nezakonitih priseljencev (4), da se izvajajo ukrepi za spodbujanje prostovoljnega vračanja, ki imajo prednost pred prisilnim vračanjem. Primerno bi bilo predvideti spodbude za to, da kandidati za priseljevanje ostanejo v svoji državi. V primeru prisilnega vračanja je treba nameniti posebno pozornost kategorijam ranljivih oseb. V vsakem primeru je nujno sodelovati z državami izvora;

| 1.19 | opozarja, da je v skladu z mednarodnimi konvencijami o otrocih za otroka najbolje, da odrašča v družinskem okolju, kadar je mogoče. Pomoč je treba nuditi v državi izvora, kjer se otroci izobražujejo in usposabljajo, da bodo lahko našli zaposlitev v bližini svoje družine. V skladu s konvencijo o otrokovih pravicah se morajo države boriti proti nezakonitemu prehodu otrok v druge države; |
| --- | --- |

1.19

opozarja, da je v skladu z mednarodnimi konvencijami o otrocih za otroka najbolje, da odrašča v družinskem okolju, kadar je mogoče. Pomoč je treba nuditi v državi izvora, kjer se otroci izobražujejo in usposabljajo, da bodo lahko našli zaposlitev v bližini svoje družine. V skladu s konvencijo o otrokovih pravicah se morajo države boriti proti nezakonitemu prehodu otrok v druge države;

| 1.20 | želi, da upravljanje Evropskega sklada za vključevanje upošteva posebne zahteve lokalnih in regionalnih oblasti, in podpira sodelovanje le-teh pri pogajanjih za nacionalne in ustrezne operativne programe; |
| --- | --- |

1.20

želi, da upravljanje Evropskega sklada za vključevanje upošteva posebne zahteve lokalnih in regionalnih oblasti, in podpira sodelovanje le-teh pri pogajanjih za nacionalne in ustrezne operativne programe;

| 1.21 | prav tako zahteva od Komisije, v skladu s poročilom Evropskega parlamenta o razvoju in migraciji, da pripravi potrebne finančne instrumente za vključevanje priseljencev v politično in družbeno življenje države gostiteljice z jezikovnimi, kulturnimi in državljanskimi usposabljanji, vendar ne na račun ohranjanja njihove lastne identitete. Obenem poudarja, da je treba upoštevati tudi specifične težave vključevanja potomcev priseljencev (otrok in vnukov); |
| --- | --- |

1.21

prav tako zahteva od Komisije, v skladu s poročilom Evropskega parlamenta o razvoju in migraciji, da pripravi potrebne finančne instrumente za vključevanje priseljencev v politično in družbeno življenje države gostiteljice z jezikovnimi, kulturnimi in državljanskimi usposabljanji, vendar ne na račun ohranjanja njihove lastne identitete. Obenem poudarja, da je treba upoštevati tudi specifične težave vključevanja potomcev priseljencev (otrok in vnukov);

| 1.22 | poudarja pomen izobraževanja, kot politike, ki v največji meri in najbolje omogoča lažje vključevanje, glede na to, da je delež uspešnih šolarjev priseljencev občutno manjši in skrb vzbujajoč v primerjavi z drugimi državljani EU. Prav tako opozarja, da je bistveno predvideti potrebne instrumente, da bi omogočili vključevanje priseljencev v izobraževalni sistem in na trg dela. Zato predlaga:






  a) | uvedbo posebnega finančnega instrumenta za reševanje konkretnih težav priseljencev na področju izobraževanja; |
| --- | --- | --- |

1.22

poudarja pomen izobraževanja, kot politike, ki v največji meri in najbolje omogoča lažje vključevanje, glede na to, da je delež uspešnih šolarjev priseljencev občutno manjši in skrb vzbujajoč v primerjavi z drugimi državljani EU. Prav tako opozarja, da je bistveno predvideti potrebne instrumente, da bi omogočili vključevanje priseljencev v izobraževalni sistem in na trg dela. Zato predlaga:

a)

uvedbo posebnega finančnega instrumenta za reševanje konkretnih težav priseljencev na področju izobraževanja;

| b) | sprejetje ukrepov, ki bodo olajšali priznavanje in enakovrednost diplom in poklicnih sposobnosti na splošno, ki so jih priseljenci pridobili v svoji državi izvora. To bi olajšalo njihovo poklicno vključevanje; |
| --- | --- |

b)

sprejetje ukrepov, ki bodo olajšali priznavanje in enakovrednost diplom in poklicnih sposobnosti na splošno, ki so jih priseljenci pridobili v svoji državi izvora. To bi olajšalo njihovo poklicno vključevanje;

| c) | pripravo programov usposabljanja za zaposlovanje, ki so namenjeni zlasti delavcem iz držav, v katerih poklicno usposabljanje in izobraževanje delovne sile nista zelo razvita; |
| --- | --- |

c)

pripravo programov usposabljanja za zaposlovanje, ki so namenjeni zlasti delavcem iz držav, v katerih poklicno usposabljanje in izobraževanje delovne sile nista zelo razvita;

| 1.23 | meni, da je, v skladu s tem, kar je predstavila Komisija v svojem priročniku o vključevanju, pomembno:






  a) | izvajati programe, ki priseljencem omogočajo, da se naučijo jezika države gostiteljice; ti tečaji morajo biti obvezni vsaj na osnovni stopnji; |
| --- | --- | --- |

1.23

meni, da je, v skladu s tem, kar je predstavila Komisija v svojem priročniku o vključevanju, pomembno:

a)

izvajati programe, ki priseljencem omogočajo, da se naučijo jezika države gostiteljice; ti tečaji morajo biti obvezni vsaj na osnovni stopnji;

| b) | uvesti in spodbujati tečaje državljanske vzgoje, kulture in na splošno družbenega vključevanja in poznavanja državljanskih vrednot države gostiteljice. Ti tečaji bi lahko potekali v maternem jeziku priseljencev, da bi lahko bolje razumeli vsebino, dokler ne obvladajo jezika države gostiteljice. Vendar to v nobenem primeru ne sme ovirati ali zaustaviti procesa vključevanja ter poznavanja jezika in kulture države gostiteljice; |
| --- | --- |

b)

uvesti in spodbujati tečaje državljanske vzgoje, kulture in na splošno družbenega vključevanja in poznavanja državljanskih vrednot države gostiteljice. Ti tečaji bi lahko potekali v maternem jeziku priseljencev, da bi lahko bolje razumeli vsebino, dokler ne obvladajo jezika države gostiteljice. Vendar to v nobenem primeru ne sme ovirati ali zaustaviti procesa vključevanja ter poznavanja jezika in kulture države gostiteljice;

| c) | da se v največji možni meri olajša izvajanje tečajev, s tem da se predvidijo oblike e-učenja, tečaji na daljavo, določena časovna fleksibilnost, tečaji s polovičnim učnim časom itd., da bi povečali udeležbo na tečajih. Prav tako pomembno je izobraziti posameznike, ki bodo v stiku s priseljenci, da bi lahko reševali njihove težave; |
| --- | --- |

c)

da se v največji možni meri olajša izvajanje tečajev, s tem da se predvidijo oblike e-učenja, tečaji na daljavo, določena časovna fleksibilnost, tečaji s polovičnim učnim časom itd., da bi povečali udeležbo na tečajih. Prav tako pomembno je izobraziti posameznike, ki bodo v stiku s priseljenci, da bi lahko reševali njihove težave;

| d) | podpirati prizadevanja priseljencev za to, da se njihovi otroci učijo maternega jezika, da nepoznavanje jezika pozneje ne bi predstavljalo ovire za vračanje priseljencev v njihove matične države. |
| --- | --- |

d)

podpirati prizadevanja priseljencev za to, da se njihovi otroci učijo maternega jezika, da nepoznavanje jezika pozneje ne bi predstavljalo ovire za vračanje priseljencev v njihove matične države.

2.   Sporočilo o zakonitem priseljevanju (COM(2005) 669 konč.)

Odbor regij

| 2.1 | v zvezi z zakonitim priseljevanjem meni, da ravno tisti priseljenci, ki se izselijo zaradi svojih sposobnosti, lahko spodbujajo razvoj v svoji državi izvora; |
| --- | --- |

2.1

v zvezi z zakonitim priseljevanjem meni, da ravno tisti priseljenci, ki se izselijo zaradi svojih sposobnosti, lahko spodbujajo razvoj v svoji državi izvora;

| 2.2 | meni, da je treba upoštevati beg možganov, kot je poudaril v mnenju o predlogu direktive Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav z namenom študija, poklicnega usposabljanja ali prostovoljnega dela (5). Spodbujati je treba možnosti, ki jih ti državljani predstavljajo za naša gospodarstva. Prav tako jim je treba olajšati vračanje v državo izvora, da bi lahko tam pospeševali razvoj, in jim omogočiti vrnitev za nadaljevanje usposabljanja ali dodatnega usposabljanja. Tako bi prišlo do kroženja izkušenj in prednosti, tako za državo izvora kot za državo gostiteljico; |
| --- | --- |

2.2

meni, da je treba upoštevati beg možganov, kot je poudaril v mnenju o predlogu direktive Sveta o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav z namenom študija, poklicnega usposabljanja ali prostovoljnega dela (5). Spodbujati je treba možnosti, ki jih ti državljani predstavljajo za naša gospodarstva. Prav tako jim je treba olajšati vračanje v državo izvora, da bi lahko tam pospeševali razvoj, in jim omogočiti vrnitev za nadaljevanje usposabljanja ali dodatnega usposabljanja. Tako bi prišlo do kroženja izkušenj in prednosti, tako za državo izvora kot za državo gostiteljico;

| 2.3 | meni, da je krožna migracija pomembno sredstvo za krepitev pozitivnega prispevka migracij k razvoju; |
| --- | --- |

2.3

meni, da je krožna migracija pomembno sredstvo za krepitev pozitivnega prispevka migracij k razvoju;

| 2.4 | podpira glavni cilj, ki si ga je zastavila Komisija za zagotavljanje skupnega okvira pravic za vse državljane tretjih držav, ki jim je dovoljen vstop v državo članico in v njej opravljajo zakonito delo. Poudarja zlasti, da je treba obravnavati tudi vprašanje priznavanja in enakovrednosti diplom in drugih kvalifikacij, da bi se izognili položajem, ko priseljenci opravljajo delo, ki je precej pod njihovimi sposobnosti; |
| --- | --- |

2.4

podpira glavni cilj, ki si ga je zastavila Komisija za zagotavljanje skupnega okvira pravic za vse državljane tretjih držav, ki jim je dovoljen vstop v državo članico in v njej opravljajo zakonito delo. Poudarja zlasti, da je treba obravnavati tudi vprašanje priznavanja in enakovrednosti diplom in drugih kvalifikacij, da bi se izognili položajem, ko priseljenci opravljajo delo, ki je precej pod njihovimi sposobnosti;

| 2.5 | poudarja, da je za uspešno vključevanje priseljencev pomemben dostop do delovnih mest in opozarja na nasprotje, ki obstaja med pretirano poenostavljenim pristopom, ki se osredotoča samo na potrebo po sprejemu večjega števila priseljencev in preprosto legalizacijo delovne sile, ter med lokalnimi in regionalnimi napori za boj proti izključenosti, marginalizaciji in ksenofobiji. Obenem je pomembno izvajati ukrepe za zagotavljanje vključevanja žensk, saj je njihova povezanost z otroki bistvena za vključevanje družine; |
| --- | --- |

2.5

poudarja, da je za uspešno vključevanje priseljencev pomemben dostop do delovnih mest in opozarja na nasprotje, ki obstaja med pretirano poenostavljenim pristopom, ki se osredotoča samo na potrebo po sprejemu večjega števila priseljencev in preprosto legalizacijo delovne sile, ter med lokalnimi in regionalnimi napori za boj proti izključenosti, marginalizaciji in ksenofobiji. Obenem je pomembno izvajati ukrepe za zagotavljanje vključevanja žensk, saj je njihova povezanost z otroki bistvena za vključevanje družine;

| 2.6 | meni, da mora zakonito priseljevanje upoštevati združevanje družin kot enega izmed temeljev za družbeno vključevanje priseljencev, sicer bo ta strategija nepopolna. Združevanje družin kot proces spodbujanja vključevanja je treba spodbujati, vendar omejiti na družinsko celico, ki jo sestavljajo starši, otroci in stari starši; |
| --- | --- |

2.6

meni, da mora zakonito priseljevanje upoštevati združevanje družin kot enega izmed temeljev za družbeno vključevanje priseljencev, sicer bo ta strategija nepopolna. Združevanje družin kot proces spodbujanja vključevanja je treba spodbujati, vendar omejiti na družinsko celico, ki jo sestavljajo starši, otroci in stari starši;

| 2.7 | v tem smislu poudarja zaskrbljenost lokalnih in regionalnih skupnosti v zvezi z razsežnostjo spola, saj ženske doživljajo dvojno diskriminacijo, tako zaradi spola kot zaradi svoje etnične pripadnosti. Od Komisije in držav članic zahteva, da krepijo dialog z državami izvora za spodbujanje pravic žensk in enakosti spolov; |
| --- | --- |

2.7

v tem smislu poudarja zaskrbljenost lokalnih in regionalnih skupnosti v zvezi z razsežnostjo spola, saj ženske doživljajo dvojno diskriminacijo, tako zaradi spola kot zaradi svoje etnične pripadnosti. Od Komisije in držav članic zahteva, da krepijo dialog z državami izvora za spodbujanje pravic žensk in enakosti spolov;

| 2.8 | podpira ugotovitve Komisije o sezonskih delavcih in meni, da je treba pripraviti ugodnejše standarde na področju mobilnosti sezonske delovne sile. Vendar se je treba izogniti temu, da bi sezonsko delo postalo kanal za nezakonito priseljevanje. Eden izmed načinov za to, da bi se temu izognili, je, da se sezonsko delo uvrsti med projekte sodelovanja z državami izvora, tako da bi delavce spodbujali k temu, da se po koncu sezone vrnejo v državo izvora in nadaljujejo delo v projektu za sodelovanje. V okviru teh projektov sodelovanja bi lahko spodbujali prihod sezonskih delavcev iz geografsko bližnjih držav, pa tudi iz bolj oddaljenih, kot so države Latinske Amerike. S tem bi izkoristili sedanje znižanje potnih stroškov; |
| --- | --- |

2.8

podpira ugotovitve Komisije o sezonskih delavcih in meni, da je treba pripraviti ugodnejše standarde na področju mobilnosti sezonske delovne sile. Vendar se je treba izogniti temu, da bi sezonsko delo postalo kanal za nezakonito priseljevanje. Eden izmed načinov za to, da bi se temu izognili, je, da se sezonsko delo uvrsti med projekte sodelovanja z državami izvora, tako da bi delavce spodbujali k temu, da se po koncu sezone vrnejo v državo izvora in nadaljujejo delo v projektu za sodelovanje. V okviru teh projektov sodelovanja bi lahko spodbujali prihod sezonskih delavcev iz geografsko bližnjih držav, pa tudi iz bolj oddaljenih, kot so države Latinske Amerike. S tem bi izkoristili sedanje znižanje potnih stroškov;

| 2.9 | kot Komisija ocenjuje, da je bistveno izboljšati zbiranje podatkov, da bi zagotovili ustrezni razvoj evropske politike priseljevanja. V vsakem primeru bi ta morala ustrezati odločilnemu merilu potreb trga dela za sprejem priseljencev. Nedopustno je namreč, da so priseljenci v 90 % primerih naprej nezakoniti in šele nato zakoniti; |
| --- | --- |

2.9

kot Komisija ocenjuje, da je bistveno izboljšati zbiranje podatkov, da bi zagotovili ustrezni razvoj evropske politike priseljevanja. V vsakem primeru bi ta morala ustrezati odločilnemu merilu potreb trga dela za sprejem priseljencev. Nedopustno je namreč, da so priseljenci v 90 % primerih naprej nezakoniti in šele nato zakoniti;

| 2.10 | pozdravlja pripravljenost, ki jo Evropska komisija izraža v tem dokumentu, da se v tem smislu okrepi vloga evropskega portala za poklicno mobilnost, ki na spletu nudi informacije mreže za sodelovanje EURES (evropske službe za zaposlovanje). Cilj portala je ponuditi storitve na področju informiranja, svetovanja in zaposlovanja (iskanja zaposlitve) delavcem in delodajalcem ter tako obveščati, usmerjati in svetovati kandidatom za mobilnost v zvezi z možnostmi zaposlitve, življenjskimi in delovnimi pogoji v evropskem gospodarskem prostoru, ter pomagati delodajalcem, ki želijo zaposliti delavce iz drugih držav. OR bi lahko sodeloval tako, da bi Komisijo obvestil o spletnih portalih, ki jih upravljajo lokalne in regionalne skupnosti. Te bi lahko predstavljale pomemben vir informacij za vse vpletene strani (6); |
| --- | --- |

2.10

pozdravlja pripravljenost, ki jo Evropska komisija izraža v tem dokumentu, da se v tem smislu okrepi vloga evropskega portala za poklicno mobilnost, ki na spletu nudi informacije mreže za sodelovanje EURES (evropske službe za zaposlovanje). Cilj portala je ponuditi storitve na področju informiranja, svetovanja in zaposlovanja (iskanja zaposlitve) delavcem in delodajalcem ter tako obveščati, usmerjati in svetovati kandidatom za mobilnost v zvezi z možnostmi zaposlitve, življenjskimi in delovnimi pogoji v evropskem gospodarskem prostoru, ter pomagati delodajalcem, ki želijo zaposliti delavce iz drugih držav. OR bi lahko sodeloval tako, da bi Komisijo obvestil o spletnih portalih, ki jih upravljajo lokalne in regionalne skupnosti. Te bi lahko predstavljale pomemben vir informacij za vse vpletene strani (6);

| 2.11 | podpira predlog Evropske komisije, da mora biti Evropa privlačna za kvalificirane delavce, najboljše študente in raziskovalce. Študentom je treba med študijem omogočiti delo (v nasprotju s sedanjo prakso v nekaterih državah članicah), saj jim lahko pomaga pri prehodu na trg dela. Zanimivo bi bilo uvesti posebne programe za mobilnost tujih študentov, kot to že poteka v EU z uspešnimi izkušnjami, kot sta Erasmus in Leonardo da Vinci, da bi se izognili begu možganov in olajšali usposabljanje človeškega kapitala, ki je neprecenljiv za države izvora; |
| --- | --- |

2.11

podpira predlog Evropske komisije, da mora biti Evropa privlačna za kvalificirane delavce, najboljše študente in raziskovalce. Študentom je treba med študijem omogočiti delo (v nasprotju s sedanjo prakso v nekaterih državah članicah), saj jim lahko pomaga pri prehodu na trg dela. Zanimivo bi bilo uvesti posebne programe za mobilnost tujih študentov, kot to že poteka v EU z uspešnimi izkušnjami, kot sta Erasmus in Leonardo da Vinci, da bi se izognili begu možganov in olajšali usposabljanje človeškega kapitala, ki je neprecenljiv za države izvora;

| 2.12 | pozdravlja zamisel, da se v nekaterih natančno določenih primerih prouči možnost skupnega izdajanja delovnih dovoljenj in dovoljenj za bivanje, s čimer bi se izognili postopkom in povečali nadzor; predlaga tudi poenotenje delovnih dovoljenj in dovoljenj za bivanje v celotni Uniji; |
| --- | --- |

2.12

pozdravlja zamisel, da se v nekaterih natančno določenih primerih prouči možnost skupnega izdajanja delovnih dovoljenj in dovoljenj za bivanje, s čimer bi se izognili postopkom in povečali nadzor; predlaga tudi poenotenje delovnih dovoljenj in dovoljenj za bivanje v celotni Uniji;

| 2.13 | poudarja trditev Evropske komisije, da priseljevanje ni rešitev za pojav staranja v Evropi, temveč samo instrument, ki olajša vprašanje demografskega deficita v Evropi, ne prinaša pa rešitve; |
| --- | --- |

2.13

poudarja trditev Evropske komisije, da priseljevanje ni rešitev za pojav staranja v Evropi, temveč samo instrument, ki olajša vprašanje demografskega deficita v Evropi, ne prinaša pa rešitve;

| 2.14 | pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija v svojem sporočilu namenja pomen sodelovanju z državami izvora priseljevanja ter podpira krepitev finančnih instrumentov v zvezi z obstoječim priseljevanjem in prav tako uvedbo določenih posebnih instrumentov; |
| --- | --- |

2.14

pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija v svojem sporočilu namenja pomen sodelovanju z državami izvora priseljevanja ter podpira krepitev finančnih instrumentov v zvezi z obstoječim priseljevanjem in prav tako uvedbo določenih posebnih instrumentov;

| 2.15 | opaža, da se zaradi svojih sposobnosti upravljanja lokalne in regionalne skupnosti na interni ravni neposredno srečujejo s vprašanji priseljevanja; poudarja torej, da lahko prispevajo pomembno dodano vrednost dejavnostim in razpravam za izmenjavo izkušenj, ki jih Evropska komisija načrtuje za leto 2007 na področju osveščanja, informiranja in usposabljanja (7); |
| --- | --- |

2.15

opaža, da se zaradi svojih sposobnosti upravljanja lokalne in regionalne skupnosti na interni ravni neposredno srečujejo s vprašanji priseljevanja; poudarja torej, da lahko prispevajo pomembno dodano vrednost dejavnostim in razpravam za izmenjavo izkušenj, ki jih Evropska komisija načrtuje za leto 2007 na področju osveščanja, informiranja in usposabljanja (7);

| 2.16 | Evropski komisiji predlaga, naj prispeva k izvajanju analiz o učinkih, ki jih je napovedala, preden predloži konkretne predloge na področju zakonitega priseljevanja in rednega posveta z lokalnimi in regionalnimi oblastmi (8). |
| --- | --- |

2.16

Evropski komisiji predlaga, naj prispeva k izvajanju analiz o učinkih, ki jih je napovedala, preden predloži konkretne predloge na področju zakonitega priseljevanja in rednega posveta z lokalnimi in regionalnimi oblastmi (8).

3.   Sporočilo Komisije o prednostnih nalogah politike v boju proti nezakonitemu priseljevanju državljanov tretjih držav (COM(2006) 402 konč.)

Odbor regij

| 3.1 | zlasti podpira potrebo po sodelovanju s tretjimi državami za preprečevanje nezakonitega priseljevanja in v tem smislu podpira sklep Evropskega sveta 15. in 16. decembra 2005, da se 3 % evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta nameni povečanju finančne pomoči na področjih, ki so neposredno ali posredno povezana s priseljevanjem; |
| --- | --- |

3.1

zlasti podpira potrebo po sodelovanju s tretjimi državami za preprečevanje nezakonitega priseljevanja in v tem smislu podpira sklep Evropskega sveta 15. in 16. decembra 2005, da se 3 % evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta nameni povečanju finančne pomoči na področjih, ki so neposredno ali posredno povezana s priseljevanjem;

| 3.2 | meni, da je treba spodbujati sklepanje sporazumov o partnerstvu z državami izvora priseljevanja, ki bodo morali predvideti morebitne izredne migracijske ali humanitarne razmere in vsebovati sporazume na področju sodelovanja pri boju proti nezakonitemu priseljevanju, vračanju in repatriaciji nezakonitih priseljencev, pomoči za razvoj in ustvarjanju priložnosti za zaposlitev avtohtonega prebivalstva teh držav; |
| --- | --- |

3.2

meni, da je treba spodbujati sklepanje sporazumov o partnerstvu z državami izvora priseljevanja, ki bodo morali predvideti morebitne izredne migracijske ali humanitarne razmere in vsebovati sporazume na področju sodelovanja pri boju proti nezakonitemu priseljevanju, vračanju in repatriaciji nezakonitih priseljencev, pomoči za razvoj in ustvarjanju priložnosti za zaposlitev avtohtonega prebivalstva teh držav;

| 3.3 | meni, da je bistveno razvijati vse vire razpoložljivih informacij v državah izvora, ki so povezani s priseljevanjem, njegovimi razsežnostmi, obstoječo zakonodajo in možnostmi usmerjanja po zakonitih poteh; |
| --- | --- |

3.3

meni, da je bistveno razvijati vse vire razpoložljivih informacij v državah izvora, ki so povezani s priseljevanjem, njegovimi razsežnostmi, obstoječo zakonodajo in možnostmi usmerjanja po zakonitih poteh;

| 3.4 | podpira predlog Komisije za uvedbo mehanizma hitre pomoči državi članici, ki se srečuje z razmerami, v katerih prihaja do hudega pritiska na zunanje meje; zahteva, da Svet dodeli Komisiji zadostna sredstva za ustrezno izvajanje mehanizma; |
| --- | --- |

3.4

podpira predlog Komisije za uvedbo mehanizma hitre pomoči državi članici, ki se srečuje z razmerami, v katerih prihaja do hudega pritiska na zunanje meje; zahteva, da Svet dodeli Komisiji zadostna sredstva za ustrezno izvajanje mehanizma;

| 3.5 | poudarja potrebo, ki jo navaja dokument Komisije, da se prepreči trgovina z ljudmi in onemogočijo mafije, ki jo izvajajo, in zahteva, da se to vprašanje uvrsti med prednostne naloge EU ter da se za to namenijo ustrezna finančna sredstva. Zavedati se je treba razsežnosti humanitarne tragedije, ki jo povzroča: po statističnih podatkih raznih mednarodnih organizacij en priseljenec od treh umre na poti do ciljne države; |
| --- | --- |

3.5

poudarja potrebo, ki jo navaja dokument Komisije, da se prepreči trgovina z ljudmi in onemogočijo mafije, ki jo izvajajo, in zahteva, da se to vprašanje uvrsti med prednostne naloge EU ter da se za to namenijo ustrezna finančna sredstva. Zavedati se je treba razsežnosti humanitarne tragedije, ki jo povzroča: po statističnih podatkih raznih mednarodnih organizacij en priseljenec od treh umre na poti do ciljne države;

| 3.6 | v skladu s prej navedenim ugotavlja, da se je treba izogniti temu, da evropske države prepuščajo upravljanje vračanja priseljencev mejnim državam, ki ne spoštujejo v zadostni meri človekovih pravic, temveč je treba izvajati največji možni nadzor nad spoštovanjem človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.6

v skladu s prej navedenim ugotavlja, da se je treba izogniti temu, da evropske države prepuščajo upravljanje vračanja priseljencev mejnim državam, ki ne spoštujejo v zadostni meri človekovih pravic, temveč je treba izvajati največji možni nadzor nad spoštovanjem človekovih pravic;

| 3.7 | v tem smislu poudarja, da bi evropska strategija zaposlovanja in splošne direktive morale spodbujati zakonito zaposlovanje z ukrepi, kot so zmanjšanje neplačnih stroškov delovne sile, zmanjšanje davčnega pritiska na slabo plačane ali slabo kvalificirane delojemalce, ki lahko prispevajo k odvračanju od nezakonitega dela in posledično do zaposlovanja nezakonitih priseljencev. Ti ukrepi za prožnejši trg dela morajo spodbujati zakonito zaposlovanje priseljencev; |
| --- | --- |

3.7

v tem smislu poudarja, da bi evropska strategija zaposlovanja in splošne direktive morale spodbujati zakonito zaposlovanje z ukrepi, kot so zmanjšanje neplačnih stroškov delovne sile, zmanjšanje davčnega pritiska na slabo plačane ali slabo kvalificirane delojemalce, ki lahko prispevajo k odvračanju od nezakonitega dela in posledično do zaposlovanja nezakonitih priseljencev. Ti ukrepi za prožnejši trg dela morajo spodbujati zakonito zaposlovanje priseljencev;

| 3.8 | podpira informativne kampanje o prednostih zakonitega priseljevanja in o nevarnostih nezakonitega priseljevanja ter pobudo Komisije, da v letu 2007 začne študijo o sedanjih praksah in učinkih regularizacije v državah članicah, ki bo osnova za prihodnje razprave in za določitev skupnega pravnega okvira za regularizacijo na evropski ravni; |
| --- | --- |

3.8

podpira informativne kampanje o prednostih zakonitega priseljevanja in o nevarnostih nezakonitega priseljevanja ter pobudo Komisije, da v letu 2007 začne študijo o sedanjih praksah in učinkih regularizacije v državah članicah, ki bo osnova za prihodnje razprave in za določitev skupnega pravnega okvira za regularizacijo na evropski ravni;

| 3.9 | meni, da je smiselno, da diplomatska predstavništva držav članic in obveščevalne službe sodelujejo na ravni Skupnosti, da bi lahko skupaj s pristojnimi organi na kraju samem izsledili kriminalna združenja, ki tihotapijo migrante, in se proti njim borili. |
| --- | --- |

3.9

meni, da je smiselno, da diplomatska predstavništva držav članic in obveščevalne službe sodelujejo na ravni Skupnosti, da bi lahko skupaj s pristojnimi organi na kraju samem izsledili kriminalna združenja, ki tihotapijo migrante, in se proti njim borili.

4.   Zelena knjiga o prihodnosti evropske migracijske mreže (COM (2005) 606 konč.)

Odbor regij

| 4.1 | se strinja z nalogami prihodnje migracijske mreže, ki bo Skupnosti, njenim državam članicam in širši javnosti zagotovila objektivne, zanesljive in primerljive informacije na področju azila in priseljevanja, in podpira zamisel, da morajo biti dostopnejše širši javnosti, razen v primeru zaupnih informacij in v dogovoru z agencijami za varovanje podatkov; |
| --- | --- |

4.1

se strinja z nalogami prihodnje migracijske mreže, ki bo Skupnosti, njenim državam članicam in širši javnosti zagotovila objektivne, zanesljive in primerljive informacije na področju azila in priseljevanja, in podpira zamisel, da morajo biti dostopnejše širši javnosti, razen v primeru zaupnih informacij in v dogovoru z agencijami za varovanje podatkov;

| 4.2 | podpira zamisel, da konkretne naloge zbiranja podatkov, analize informacij, raziskav, objave mnenj in priporočil ter dejavnosti ozaveščanja opravlja ena struktura, saj koncentracija ustvarja ekonomijo obsega in olajšuje koordinacijo; |
| --- | --- |

4.2

podpira zamisel, da konkretne naloge zbiranja podatkov, analize informacij, raziskav, objave mnenj in priporočil ter dejavnosti ozaveščanja opravlja ena struktura, saj koncentracija ustvarja ekonomijo obsega in olajšuje koordinacijo;

| 4.3 | k nalogam evropske migracijske mreže dodaja še usklajevanje prenosa zakonodaje Skupnosti, ki ga izvajajo države članice; |
| --- | --- |

4.3

k nalogam evropske migracijske mreže dodaja še usklajevanje prenosa zakonodaje Skupnosti, ki ga izvajajo države članice;

| 4.4 | predlaga, v skladu z Evropskim parlamentom (9) in s ciljem zagotoviti tesno sodelovanje med vpletenimi akterji in odgovornimi organi zbiranja informacij, da se določijo kontaktne točke v okviru vseh akterjev in organov ter da se uporablja spletna stran, katere dostop je omejen samo na zainteresirane in specializirane uporabnike. Potrebna je povezava med nacionalnimi in mednarodnimi organi, pristojnimi za ta vprašanja. Ti morajo iskati sredstva za sodelovanje za reševanje težav; |
| --- | --- |

4.4

predlaga, v skladu z Evropskim parlamentom (9) in s ciljem zagotoviti tesno sodelovanje med vpletenimi akterji in odgovornimi organi zbiranja informacij, da se določijo kontaktne točke v okviru vseh akterjev in organov ter da se uporablja spletna stran, katere dostop je omejen samo na zainteresirane in specializirane uporabnike. Potrebna je povezava med nacionalnimi in mednarodnimi organi, pristojnimi za ta vprašanja. Ti morajo iskati sredstva za sodelovanje za reševanje težav;

| 4.5 | glede strukture mreže svetuje, da je treba izbrati prvo možnost, to je mrežo, ki je povezana s Komisijo, saj bo to olajšalo nadzor, usklajevanje in odnose z drugimi evropskimi institucijami. Glede nalog nacionalnih kontaktnih točk morajo biti nacionalni predstavniki pristojni za zbiranje podatkov in analizo problemov. Naloga kontaktnih točk bi bila zbiranje in po možnosti analiza ter posredovanje podatkov mreži in nacionalnim akterjem v skladu z nacionalno opredeljenimi in določenimi nalogami in dejavnostmi. Njihov statut bi jim moral zagotoviti neodvisnost v razmerju do vlad posamezne države, njihova struktura pa bi morala vključevati regije in lokalne skupnosti. V vsakem primeru je treba zagotoviti neoviran pretok informacij; |
| --- | --- |

4.5

glede strukture mreže svetuje, da je treba izbrati prvo možnost, to je mrežo, ki je povezana s Komisijo, saj bo to olajšalo nadzor, usklajevanje in odnose z drugimi evropskimi institucijami. Glede nalog nacionalnih kontaktnih točk morajo biti nacionalni predstavniki pristojni za zbiranje podatkov in analizo problemov. Naloga kontaktnih točk bi bila zbiranje in po možnosti analiza ter posredovanje podatkov mreži in nacionalnim akterjem v skladu z nacionalno opredeljenimi in določenimi nalogami in dejavnostmi. Njihov statut bi jim moral zagotoviti neodvisnost v razmerju do vlad posamezne države, njihova struktura pa bi morala vključevati regije in lokalne skupnosti. V vsakem primeru je treba zagotoviti neoviran pretok informacij;

| 4.6 | meni, da je s pomočjo mreže bistveno:






  — | povečati število informacij, zlasti v povezavi s trgom dela; |
| --- | --- | --- |

4.6

meni, da je s pomočjo mreže bistveno:

—

povečati število informacij, zlasti v povezavi s trgom dela;

| — | izboljšati statistične informacije s pomočjo boljše koordinacije prek evropske migracijske mreže; |
| --- | --- |

—

izboljšati statistične informacije s pomočjo boljše koordinacije prek evropske migracijske mreže;

| — | uskladiti metode statističnega izračuna, da bi omogočili primerjavo in koordinacijo. |
| --- | --- |

—

uskladiti metode statističnega izračuna, da bi omogočili primerjavo in koordinacijo.

5.   Drugo poročilo o migraciji in vključevanju

| 5.1 | meni, da je treba spodbujati pripravo letnih načrtov na področju priseljevanja in razvoja, ki nudijo številčne podatke in omogočajo načrtovanje priseljevanja in izvajanje ustrezne migracijske politike. Javnih politik ni mogoče načrtovati brez zadostnih informacij, kar še zlasti velja za to področje; |
| --- | --- |

5.1

meni, da je treba spodbujati pripravo letnih načrtov na področju priseljevanja in razvoja, ki nudijo številčne podatke in omogočajo načrtovanje priseljevanja in izvajanje ustrezne migracijske politike. Javnih politik ni mogoče načrtovati brez zadostnih informacij, kar še zlasti velja za to področje;

| 5.2 | močno priporoča spodbujanje izmenjav informacij prek obstoječih in prihodnjih evropskih migracijskih mrež, med državami članicami po eni strani ter med državami članicami in lokalnimi in regionalnimi skupnostmi po drugi. Vsi vpleteni akterji morajo imeti možnost dostopa do najbolj izčrpnih informacij; |
| --- | --- |

5.2

močno priporoča spodbujanje izmenjav informacij prek obstoječih in prihodnjih evropskih migracijskih mrež, med državami članicami po eni strani ter med državami članicami in lokalnimi in regionalnimi skupnostmi po drugi. Vsi vpleteni akterji morajo imeti možnost dostopa do najbolj izčrpnih informacij;

| 5.3 | poudarja, da je treba vsako zamisel, ki jo želimo uresničiti, zapisati v program. Program ali zakonodajo, ki jo želimo pripraviti, je treba nato analizirati, da bi ocenili njeno koristnost in kakovost upravljanja. Pozdravlja torej pobudo Komisije za pripravo letnega poročila z oceno o migraciji in vključevanju; |
| --- | --- |

5.3

poudarja, da je treba vsako zamisel, ki jo želimo uresničiti, zapisati v program. Program ali zakonodajo, ki jo želimo pripraviti, je treba nato analizirati, da bi ocenili njeno koristnost in kakovost upravljanja. Pozdravlja torej pobudo Komisije za pripravo letnega poročila z oceno o migraciji in vključevanju;

| 5.4 | podpira predlog Komisije za ustanovitev letnega posveta o vključevanju, v okviru katerega bi strokovnjaki, priseljenci, odgovorne osebe iz javnih uprav (na lokalni in regionalni ravni) in vsi vpleteni akterji na splošno lahko izmenjevali najboljše prakse in sprejemali učinkovite sklepe. Odbor meni, da je izmenjava najboljših praks zelo pomembna, saj lokalnim in regionalnim skupnostim omogoča konkretni prispevek k napredku in poenotenju rezultatov politik, ki se izvajajo na tem področju. V vsakem primeru je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da bi zbrali obsežne in natančne podatke o migracijskem pojavu, ki bodo upoštevani pri izvajanju teh politik. Posvet naj upošteva letna poročila. Pomembno je, da so vpleteni akterji vedno v stiku; |
| --- | --- |

5.4

podpira predlog Komisije za ustanovitev letnega posveta o vključevanju, v okviru katerega bi strokovnjaki, priseljenci, odgovorne osebe iz javnih uprav (na lokalni in regionalni ravni) in vsi vpleteni akterji na splošno lahko izmenjevali najboljše prakse in sprejemali učinkovite sklepe. Odbor meni, da je izmenjava najboljših praks zelo pomembna, saj lokalnim in regionalnim skupnostim omogoča konkretni prispevek k napredku in poenotenju rezultatov politik, ki se izvajajo na tem področju. V vsakem primeru je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da bi zbrali obsežne in natančne podatke o migracijskem pojavu, ki bodo upoštevani pri izvajanju teh politik. Posvet naj upošteva letna poročila. Pomembno je, da so vpleteni akterji vedno v stiku;

6.   Sklepne ugotovitve

| 6.1 | priporoča priznanje skupne evropske politike na področju priseljevanja, ki bi omogočila okrepljeno sodelovanje in usklajevanje v vseh državah članicah in tretjih državah; |
| --- | --- |

6.1

priporoča priznanje skupne evropske politike na področju priseljevanja, ki bi omogočila okrepljeno sodelovanje in usklajevanje v vseh državah članicah in tretjih državah;

| 6.2 | meni, da je ključno količinsko in kakovostno izboljšati razpoložljive podatke in ugotoviti potrebe trga dela za ustrezno izvajanje evropske politike priseljevanja in nadzor migracijskih tokov; |
| --- | --- |

6.2

meni, da je ključno količinsko in kakovostno izboljšati razpoložljive podatke in ugotoviti potrebe trga dela za ustrezno izvajanje evropske politike priseljevanja in nadzor migracijskih tokov;

| 6.3 | priporoča spodbujanje sorazvoja kot načina, ki omogoča, da se izkoristijo zmogljivosti priseljenskih skupnosti, ki so nastanjene v državah Unije, za razvoj njihove države izvora, in svetuje, da se proučijo druge inovativne možnosti za uravnavanje zakonitega priseljevanja, ki bi odstranile obstoječe ovire za zaposlovanje priseljencev v državi izvora; |
| --- | --- |

6.3

priporoča spodbujanje sorazvoja kot načina, ki omogoča, da se izkoristijo zmogljivosti priseljenskih skupnosti, ki so nastanjene v državah Unije, za razvoj njihove države izvora, in svetuje, da se proučijo druge inovativne možnosti za uravnavanje zakonitega priseljevanja, ki bi odstranile obstoječe ovire za zaposlovanje priseljencev v državi izvora;

| 6.4 | priporoča sprejetje vseh potrebnih ukrepov, da bi odpravili trgovino z ljudmi in zaustavili mafijo, ki jo izvaja, in zahteva, da se to vprašanje uvrsti med prednostne naloge EU in za to namenijo ustrezna finančna sredstva. Bistveno je preprečevati nezakonito priseljevanje in se boriti proti sivi ekonomiji, ki jo spodbuja; |
| --- | --- |

6.4

priporoča sprejetje vseh potrebnih ukrepov, da bi odpravili trgovino z ljudmi in zaustavili mafijo, ki jo izvaja, in zahteva, da se to vprašanje uvrsti med prednostne naloge EU in za to namenijo ustrezna finančna sredstva. Bistveno je preprečevati nezakonito priseljevanje in se boriti proti sivi ekonomiji, ki jo spodbuja;

| 6.5 | znova potrjuje, da se na interni ravni lokalne in regionalne skupnosti glede na svoje pristojnosti na področju upravljanja, neposredno srečujejo s vprašanji, povezanimi s priseljevanjem, in zato predlaga mehanizem za spremljanje mnenj o priseljevanju, da bi zagotovili, da Odbor zastopajo predsednik komisije za ustavne zadeve ali poročevalci (odvisno od primera) v okviru različnih pobud Evropske komisije na tem področju. Ta mehanizem bi omogočil njihovo dejavno sodelovanje v različnih fazah zakonodajnega postopka:






  a) | v predzakonodajni fazi (posvetovanje, kot zainteresirana stran, analiza o učinkih), |
| --- | --- | --- |

6.5

znova potrjuje, da se na interni ravni lokalne in regionalne skupnosti glede na svoje pristojnosti na področju upravljanja, neposredno srečujejo s vprašanji, povezanimi s priseljevanjem, in zato predlaga mehanizem za spremljanje mnenj o priseljevanju, da bi zagotovili, da Odbor zastopajo predsednik komisije za ustavne zadeve ali poročevalci (odvisno od primera) v okviru različnih pobud Evropske komisije na tem področju. Ta mehanizem bi omogočil njihovo dejavno sodelovanje v različnih fazah zakonodajnega postopka:

a)

v predzakonodajni fazi (posvetovanje, kot zainteresirana stran, analiza o učinkih),

| b) | v fazi ocene politike (letna poročila o migraciji in vključevanju, letni forum o vključevanju); |
| --- | --- |

b)

v fazi ocene politike (letna poročila o migraciji in vključevanju, letni forum o vključevanju);

| 6.6 | zahteva torej, da je zastopan v formalnih in neformalnih delovnih skupinah Komisije za politiko priseljevanja. Meni, da bo spremljanje Komisiji omogočilo, da bo izkoristila izkušnje lokalnih in regionalnih skupnosti na lokalni ravni na področju priseljevanja; |
| --- | --- |

6.6

zahteva torej, da je zastopan v formalnih in neformalnih delovnih skupinah Komisije za politiko priseljevanja. Meni, da bo spremljanje Komisiji omogočilo, da bo izkoristila izkušnje lokalnih in regionalnih skupnosti na lokalni ravni na področju priseljevanja;

| 6.7 | zahteva, da struktura evropske migracijske mreže vključuje tudi regije in lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

6.7

zahteva, da struktura evropske migracijske mreže vključuje tudi regije in lokalne skupnosti;

| 6.8 | zahteva možnost sodelovanja pri spletnem portalu o priseljevanju, ki ga želi izdelati Komisija, in poudarja, da obstajajo spletni portali, ki jih upravljajo lokalne in regionalne skupnosti, ki so lahko vir informacij za vse vpletene akterje; |
| --- | --- |

6.8

zahteva možnost sodelovanja pri spletnem portalu o priseljevanju, ki ga želi izdelati Komisija, in poudarja, da obstajajo spletni portali, ki jih upravljajo lokalne in regionalne skupnosti, ki so lahko vir informacij za vse vpletene akterje;

| 6.9 | zahteva okrepitev obstoječih pravnih in finančnih instrumentov in uvedbo novega, ki bo posebej namenjen vključevanju pred kratkim prispelih priseljencev in njihovih potomcev (otrok in vnukov); |
| --- | --- |

6.9

zahteva okrepitev obstoječih pravnih in finančnih instrumentov in uvedbo novega, ki bo posebej namenjen vključevanju pred kratkim prispelih priseljencev in njihovih potomcev (otrok in vnukov);

| 6.10 | predlaga, da se priredi prvo vrhunsko srečanje na temo „Vloga evropskih regij pri upravljanju migracijskih tokov“ in s tem spodbudi izmenjava mnenj in izkušenj med evropskimi regijami na tem področju. |
| --- | --- |

6.10

predlaga, da se priredi prvo vrhunsko srečanje na temo „Vloga evropskih regij pri upravljanju migracijskih tokov“ in s tem spodbudi izmenjava mnenj in izkušenj med evropskimi regijami na tem področju.

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 242/2002 fin in

1

CdR 223/2004 fin.

(2)  Poročilo Evropskega parlamenta o razvoju in migraciji (A6-0210/2006).

2

(3)  CdR 243/2002 fin, CdR 242/2002 fin, CdR 223/2004 fin; Poročilo Evropskega parlamenta o razvoju in migraciji A6-0210/2006.

3

(4)  CdR 242/2002 fin.

4

(5)  CdR 2/2003 fin.

5

(6)  COM (2005) 669, točka 3.1.

6

(7)  COM (2005) 669, točka 3.1.

7

(8)  COM(2005) 669, Priloga I.

8

(9)  Poročilo o predlogu odločbe Sveta o vzpostavitvi postopka vzajemnega obveščanja glede ukrepov držav članic na področjih azila in priseljevanja (COM(2005) 480 – C6-0335/2005 – 2005/0204 (CNS)).

9

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/10

---

Mnenje Odbora regij o stanovanjski in regionalni politiki

(2007/C 146/02)

| — | Pri stanovanjski politiki ne gre le za opeko in malto, temveč obsega tudi področja in skupnosti, kjer živimo. Reševanje stanovanjskih vprašanj pomeni delati v smeri varnejših, čistejših, bolj zelenih površin naših mest in regij, kjer lahko ljudje razvijajo svoje življenje in medsebojne odnose. Stanovanjska vprašanja vključujejo tudi dostop do zaposlitve, prevoza in storitev ter ustvarjanje visokokakovostnega okolja. Kljub temu, da EU nima posebnih pristojnosti za stanovanjsko politiko, mnoge politike EU neposredno ali posredno vplivajo na stanovanjska vprašanja. Mednje sodijo politike, ki se nanašajo na mestno okolje, energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije, obremenitev s hrupom, zdravje, pa tudi dokončno oblikovanje notranjega trga na področju storitev in konkurence. |
| --- | --- |

—

Pri stanovanjski politiki ne gre le za opeko in malto, temveč obsega tudi področja in skupnosti, kjer živimo. Reševanje stanovanjskih vprašanj pomeni delati v smeri varnejših, čistejših, bolj zelenih površin naših mest in regij, kjer lahko ljudje razvijajo svoje življenje in medsebojne odnose. Stanovanjska vprašanja vključujejo tudi dostop do zaposlitve, prevoza in storitev ter ustvarjanje visokokakovostnega okolja. Kljub temu, da EU nima posebnih pristojnosti za stanovanjsko politiko, mnoge politike EU neposredno ali posredno vplivajo na stanovanjska vprašanja. Mednje sodijo politike, ki se nanašajo na mestno okolje, energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije, obremenitev s hrupom, zdravje, pa tudi dokončno oblikovanje notranjega trga na področju storitev in konkurence.

| — | Nove države članice lahko izkoristijo do 3 % sredstev, dodeljenih iz ustreznih operativnih programov, ali 2 % celotnih sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj. Mnenje vsebuje praktične nasvete in primere dobre prakse iz vse Evrope za zagotavljanje podpore na tem področju. To vključuje zamisli glede izboljšanja fizičnega odnosa med krajino in zgradbami, domovi, zaposlitvami in lokalnimi storitvami, energetsko učinkovitost in trajnostni razvoj ter preprečevanje nastajanja getov na stanovanjskih območjih. |
| --- | --- |

—

Nove države članice lahko izkoristijo do 3 % sredstev, dodeljenih iz ustreznih operativnih programov, ali 2 % celotnih sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj. Mnenje vsebuje praktične nasvete in primere dobre prakse iz vse Evrope za zagotavljanje podpore na tem področju. To vključuje zamisli glede izboljšanja fizičnega odnosa med krajino in zgradbami, domovi, zaposlitvami in lokalnimi storitvami, energetsko učinkovitost in trajnostni razvoj ter preprečevanje nastajanja getov na stanovanjskih območjih.

| — | Vse države članice lahko pogledajo vlogo usposabljanja v gradnji trajnostnih skupnosti. Usposabljanje lokalnega prebivalstva na področju spretnosti, potrebnih za izboljšanje njihovih stanovanjskih območij, razvoj zelenih površin in izboljšanje energetske učinkovitosti lahko zagotovi rešitve zaostalim soseskam in ustvarja nove vire zaposlovanja. |
| --- | --- |

—

Vse države članice lahko pogledajo vlogo usposabljanja v gradnji trajnostnih skupnosti. Usposabljanje lokalnega prebivalstva na področju spretnosti, potrebnih za izboljšanje njihovih stanovanjskih območij, razvoj zelenih površin in izboljšanje energetske učinkovitosti lahko zagotovi rešitve zaostalim soseskam in ustvarja nove vire zaposlovanja.

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju pisma Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2006, v katerem je Odbor regij v skladu s členom 265(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zaprosil za pripravo mnenja o stanovanjski in regionalni politiki;

ob upoštevanju sklepa predsednika z dne 20. novembra 2006, da komisijo za politiko ozemeljske kohezije zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju osnutka poročila Evropskega parlamenta o stanovanjski in regionalni politiki (2006/2108(INI)) (Poročevalec: g. Alfonzo Andria (IT/ALDE));

ob upoštevanju svojega mnenja o kohezijski politiki in mestih: prispevku urbanih območij k rasti in delovnim mestom v regijah, CdR 38/2006 fin;

ob upoštevanju sklepov neformalnega zasedanja Sveta na temo trajnostnih skupnosti 6. in 7. decembra 2005 v Bristolu;

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o kohezijski politiki in mestih: prispevku mest in naselij k rasti in zaposlovanju v regijah;

ob upoštevanju predloga medskupine Evropskega parlamenta za mestna vprašanja o Predlogu evropske listine za stanovanjsko politiko;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 345/2006 rev. 1), ki ga je komisija za politiko ozemeljske kohezije sprejela 11. decembra 2006 (poročevalka: ga. Flo Clucas (UK/ALDE), članica mestnega sveta Liverpoola) –

Ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | Kot rezultat kompromisa, ki so ga sprejeli voditelji vlad decembra 2005, je bila stanovanjska politika v skladu z uredbo o ESRR (člen 7(2)) le za nove države članice in v omejenem razmerju opredeljena kot upravičen strošek v okviru strukturnih skladov: 3 % sredstev, dodeljenih ustreznim operativnim programom, ali 2 % celotnih sredstev ESRR. Sredstva so poleg tega omejena na večdružinska in socialna stanovanja ter morajo biti dodeljena v okviru programov razvoja mest. Komisija in EIB sta kot del strukturnih skladov pripravili nove instrumente, kot je program JESSICA, ki bodo omogočili financiranje projektov v širšem okviru razvoja mest. |
| --- | --- |

1.

Kot rezultat kompromisa, ki so ga sprejeli voditelji vlad decembra 2005, je bila stanovanjska politika v skladu z uredbo o ESRR (člen 7(2)) le za nove države članice in v omejenem razmerju opredeljena kot upravičen strošek v okviru strukturnih skladov: 3 % sredstev, dodeljenih ustreznim operativnim programom, ali 2 % celotnih sredstev ESRR. Sredstva so poleg tega omejena na večdružinska in socialna stanovanja ter morajo biti dodeljena v okviru programov razvoja mest. Komisija in EIB sta kot del strukturnih skladov pripravili nove instrumente, kot je program JESSICA, ki bodo omogočili financiranje projektov v širšem okviru razvoja mest.

| 2. | Stanovanjska politika ni v posebni pristojnosti Evropske unije, vendar veliko politik posredno ali neposredno vpliva na stanovanjska vprašanja. To zlasti velja za politike v zvezi z mestnim okoljem, energetsko učinkovitostjo, obnovljivimi viri energije, obremenitvami s hrupom, zdravjem, pa tudi v zvezi z dokončnim oblikovanjem notranjega trga storitev in konkurenco. |
| --- | --- |

2.

Stanovanjska politika ni v posebni pristojnosti Evropske unije, vendar veliko politik posredno ali neposredno vpliva na stanovanjska vprašanja. To zlasti velja za politike v zvezi z mestnim okoljem, energetsko učinkovitostjo, obnovljivimi viri energije, obremenitvami s hrupom, zdravjem, pa tudi v zvezi z dokončnim oblikovanjem notranjega trga storitev in konkurenco.

| 3. | Lokalne in regionalne oblasti so v Evropski uniji na splošno odgovorne za stanovanjska vprašanja na svojem območju, ta pa so v mestnih okoljih najbolj pereča. |
| --- | --- |

3.

Lokalne in regionalne oblasti so v Evropski uniji na splošno odgovorne za stanovanjska vprašanja na svojem območju, ta pa so v mestnih okoljih najbolj pereča.

| 4. | Dostop do primernega stanovanja je bistveni pogoj za ohranjanje socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji. Zato sta stanovanjska politika in lizbonska agenda tesno povezani. Primerna stanovanja so temeljnega pomena za konkurenčnost regij. Brez zadostnega števila kakovostnih stanovanj regije ne morejo privabiti in obdržati delavcev, posledica tega pa je gospodarsko nazadovanje. |
| --- | --- |

4.

Dostop do primernega stanovanja je bistveni pogoj za ohranjanje socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji. Zato sta stanovanjska politika in lizbonska agenda tesno povezani. Primerna stanovanja so temeljnega pomena za konkurenčnost regij. Brez zadostnega števila kakovostnih stanovanj regije ne morejo privabiti in obdržati delavcev, posledica tega pa je gospodarsko nazadovanje.

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) sprejel naslednje mnenje:

Stališča Odbora regij

| 1. | Stanovanjska politika sodi med najpomembnejše dejavnike v boju proti socialni izključenosti in brezposelnosti. Izboljšuje kakovost življenja in dela v mestih, velemestih, na podeželskih območjih in v regijah, spodbuja harmonijo v posameznih skupnostih in med njimi ter prispeva k doseganju ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.

Stanovanjska politika sodi med najpomembnejše dejavnike v boju proti socialni izključenosti in brezposelnosti. Izboljšuje kakovost življenja in dela v mestih, velemestih, na podeželskih območjih in v regijah, spodbuja harmonijo v posameznih skupnostih in med njimi ter prispeva k doseganju ciljev trajnostnega razvoja.

| 2. | V mnogih regijah in mestih Evropske unije poteka – ali bi moral potekati – proces obnove na območjih, za katera so značilna stanovanja slabe kakovosti, neuspešno delovanje stanovanjskega trga, ki ga še zaostruje nazadovanje na gospodarskem področju, slabšanje fizične strukture in zagotavljanja socialne infrastrukture (izobraževanje, zdravstvo in odnosi v skupnosti) v prizadetih četrtih. |
| --- | --- |

2.

V mnogih regijah in mestih Evropske unije poteka – ali bi moral potekati – proces obnove na območjih, za katera so značilna stanovanja slabe kakovosti, neuspešno delovanje stanovanjskega trga, ki ga še zaostruje nazadovanje na gospodarskem področju, slabšanje fizične strukture in zagotavljanja socialne infrastrukture (izobraževanje, zdravstvo in odnosi v skupnosti) v prizadetih četrtih.

| 3. | Pri stanovanjski politiki ne gre le za malto in opeko, temveč tudi za območja in skupnosti, kjer živimo. Reševanje stanovanjskih vprašanj pomeni prizadevanje za varnejša, čistejša in bolj zelena mesta in regije, kjer se ljudje lahko razvijajo in skupaj živijo. Stanovanjske teme zajemajo tudi dostop do zaposlitve, prevoza in storitev ter oblikovanja visokokakovostnega okolja. To je načrt „trajnostnih skupnosti“ z dvema razsežnostima, ki ju je treba obravnavati: ozemeljsko in socialno. |
| --- | --- |

3.

Pri stanovanjski politiki ne gre le za malto in opeko, temveč tudi za območja in skupnosti, kjer živimo. Reševanje stanovanjskih vprašanj pomeni prizadevanje za varnejša, čistejša in bolj zelena mesta in regije, kjer se ljudje lahko razvijajo in skupaj živijo. Stanovanjske teme zajemajo tudi dostop do zaposlitve, prevoza in storitev ter oblikovanja visokokakovostnega okolja. To je načrt „trajnostnih skupnosti“ z dvema razsežnostima, ki ju je treba obravnavati: ozemeljsko in socialno.

1.   Ozemeljska razsežnost stanovanjske politike

| 1.1 | Veliko starih in zlasti nove države članice se soočajo z dediščino neprimernih stanovanj in izključenih skupnosti, ki so rezultat desetletij zapostavljanja. Pomanjkanje naložb v stanovanja je v teh primerih vodilo h getoizaciji revnejših, izključenih skupnosti, to pa – kot se je v zadnjem času dogajalo v nekaterih državah članicah – povzroča nezadovoljstvo, včasih pa tudi socialne nemire in nasilje. |
| --- | --- |

1.1

Veliko starih in zlasti nove države članice se soočajo z dediščino neprimernih stanovanj in izključenih skupnosti, ki so rezultat desetletij zapostavljanja. Pomanjkanje naložb v stanovanja je v teh primerih vodilo h getoizaciji revnejših, izključenih skupnosti, to pa – kot se je v zadnjem času dogajalo v nekaterih državah članicah – povzroča nezadovoljstvo, včasih pa tudi socialne nemire in nasilje.

| 1.2 | Urbanistično načrtovanje je bistvena osnova za prihodnje strategije. Pomembno je, da se stanovanjske politike uskladijo s strategijami prostorskega načrtovanja v regijah. Pri poskusih obvladovanja nenadzorovanega širjenja mestnih četrti, preprečevanja prometnih zastojev in oblikovanja bolj privlačnih mest, prijetnih za življenje, s podporo in ustvarjanjem občutka pripadnosti lastni skupnosti ali četrti, so stare države članice doživljale tako uspehe kot neuspehe. Nove države članice morajo upoštevati te izkušnje, če se želijo izogniti podobnim napakam. |
| --- | --- |

1.2

Urbanistično načrtovanje je bistvena osnova za prihodnje strategije. Pomembno je, da se stanovanjske politike uskladijo s strategijami prostorskega načrtovanja v regijah. Pri poskusih obvladovanja nenadzorovanega širjenja mestnih četrti, preprečevanja prometnih zastojev in oblikovanja bolj privlačnih mest, prijetnih za življenje, s podporo in ustvarjanjem občutka pripadnosti lastni skupnosti ali četrti, so stare države članice doživljale tako uspehe kot neuspehe. Nove države članice morajo upoštevati te izkušnje, če se želijo izogniti podobnim napakam.

| 1.3 | Ukrepi za obnovo četrti se razlikujejo glede na lokalne razmere, vendar morajo biti celoviti in vključevati ukrepe za izboljšanje storitev na področju izobraževanja in zdravja ter drugih javnih storitev. Spodbujati morajo usposabljanje in zaposlovanje ter ustvarjati gospodarske priložnosti, uvajati proaktivno upravljanje četrti, odpravljati težave, ki nastajajo zaradi asocialnega obnašanja, izboljševati kakovost in oblikovanje okolja ter zagotavljati dobre storitve javnega prometa (glej Prilogo, primer 4). |
| --- | --- |

1.3

Ukrepi za obnovo četrti se razlikujejo glede na lokalne razmere, vendar morajo biti celoviti in vključevati ukrepe za izboljšanje storitev na področju izobraževanja in zdravja ter drugih javnih storitev. Spodbujati morajo usposabljanje in zaposlovanje ter ustvarjati gospodarske priložnosti, uvajati proaktivno upravljanje četrti, odpravljati težave, ki nastajajo zaradi asocialnega obnašanja, izboljševati kakovost in oblikovanje okolja ter zagotavljati dobre storitve javnega prometa (glej Prilogo, primer 4).

| 1.4 | Ponovna uporaba propadajočih lokacij in sanacija zapuščenih industrijskih zemljišč morata biti na prvem mestu, da bi lahko ohranili strnjenost mest in preprečili nenadzorovano širjenje mestnih območij ter njihovo širjenje na podeželske skupnosti. Pogosto je to kratkoročno dražje, vendar prinaša dolgoročne koristi za povezanost skupnosti, ponovno uporabo virov in zaposlovanje. Subvencije in spodbude za lokalno in regionalno infrastrukturo so zelo primerne za spodbujanje takšnega razvoja namesto novogradenj ali pozidave še nedotaknjenih zemljišč. |
| --- | --- |

1.4

Ponovna uporaba propadajočih lokacij in sanacija zapuščenih industrijskih zemljišč morata biti na prvem mestu, da bi lahko ohranili strnjenost mest in preprečili nenadzorovano širjenje mestnih območij ter njihovo širjenje na podeželske skupnosti. Pogosto je to kratkoročno dražje, vendar prinaša dolgoročne koristi za povezanost skupnosti, ponovno uporabo virov in zaposlovanje. Subvencije in spodbude za lokalno in regionalno infrastrukturo so zelo primerne za spodbujanje takšnega razvoja namesto novogradenj ali pozidave še nedotaknjenih zemljišč.

| 1.5 | Prednost morajo imeti tudi ponovna uporaba, vzdrževanje in izboljšanje arhitektonsko dragocenih starih stanovanj z ukrepi za podporo sanacije in obnove ter priseljevanja mladih v stare mestne četrti in na podeželska območja na obali in v notranjosti države, ki se soočajo s pojavom bega s podeželja in starajočim se prebivalstvom. |
| --- | --- |

1.5

Prednost morajo imeti tudi ponovna uporaba, vzdrževanje in izboljšanje arhitektonsko dragocenih starih stanovanj z ukrepi za podporo sanacije in obnove ter priseljevanja mladih v stare mestne četrti in na podeželska območja na obali in v notranjosti države, ki se soočajo s pojavom bega s podeželja in starajočim se prebivalstvom.

| 1.6 | Ustanavljanje javno-zasebnih partnerstev (JZP) za uporabo zapuščenih območij in zagotavljanje sredstev za sanacijo propadajočih večstanovanjskih objektov lahko ne spremeni le fizičnega stanja takšnih objektov, temveč tudi poveča kakovost življenja in dela celih četrti. |
| --- | --- |

1.6

Ustanavljanje javno-zasebnih partnerstev (JZP) za uporabo zapuščenih območij in zagotavljanje sredstev za sanacijo propadajočih večstanovanjskih objektov lahko ne spremeni le fizičnega stanja takšnih objektov, temveč tudi poveča kakovost življenja in dela celih četrti.

| 1.7 | Za strnjene četrti z različno velikimi stanovanji visoke kakovosti in različnimi možnostmi lastništva sta značilni stopnja razvoja in gostota prebivalstva, ki podpirata celostne storitve, trgovine in storitve prevoza, kar zagotavlja ekonomsko preživetje. Ponudba stanovanj mora biti povezana z zagotavljanjem javnih storitev. Paziti je treba na ohranjanje najbolj primernega števila prebivalcev, da bi obdržali najpomembnejše storitve na tem območju. V času stanovanjske prenove mest je ohranjanje števila prebivalcev lahko težka naloga, negativne posledice pa je opaziti v ponudbi storitev. Države članice bi morale priznati pomen neprekinjenega zagotavljanja storitev v času bistvenih sprememb v skupnosti. |
| --- | --- |

1.7

Za strnjene četrti z različno velikimi stanovanji visoke kakovosti in različnimi možnostmi lastništva sta značilni stopnja razvoja in gostota prebivalstva, ki podpirata celostne storitve, trgovine in storitve prevoza, kar zagotavlja ekonomsko preživetje. Ponudba stanovanj mora biti povezana z zagotavljanjem javnih storitev. Paziti je treba na ohranjanje najbolj primernega števila prebivalcev, da bi obdržali najpomembnejše storitve na tem območju. V času stanovanjske prenove mest je ohranjanje števila prebivalcev lahko težka naloga, negativne posledice pa je opaziti v ponudbi storitev. Države članice bi morale priznati pomen neprekinjenega zagotavljanja storitev v času bistvenih sprememb v skupnosti.

| 1.8 | Za razumevanje fizičnega razmerja med krajino in stavbami, stanovanjskimi hišami, delovnimi mesti in lokalnimi storitvami je potreben celosten pogled na načrtovanje. Projekti morajo biti dobro medsebojno usklajeni in se ujemati z okoljem. Pri obnavljanju stanovanj ali gradnji novih morajo regije in lokalne oblasti upoštevati dejavnike, kot je oblikovanje, da bi na ta način preprečevali kazniva dejanja in ustvarili kakovostna območja, trajnostni razvoj in dediščino, pri tem pa upoštevali potrebe in želje lokalne skupnosti ter širše učinke na kohezijo. |
| --- | --- |

1.8

Za razumevanje fizičnega razmerja med krajino in stavbami, stanovanjskimi hišami, delovnimi mesti in lokalnimi storitvami je potreben celosten pogled na načrtovanje. Projekti morajo biti dobro medsebojno usklajeni in se ujemati z okoljem. Pri obnavljanju stanovanj ali gradnji novih morajo regije in lokalne oblasti upoštevati dejavnike, kot je oblikovanje, da bi na ta način preprečevali kazniva dejanja in ustvarili kakovostna območja, trajnostni razvoj in dediščino, pri tem pa upoštevali potrebe in želje lokalne skupnosti ter širše učinke na kohezijo.

| 1.9 | Priznavanje in spoštovanje zgodovine in dediščine četrti lahko privabi vlagatelje in stanovalce. Koristna uporaba – in ne prikrivanje – bogate industrijske ali urbane dediščine lahko spodbudi oživitev in spremembe, saj ustvarja predele, v katerih si ljudje želijo živeti, s katerimi se poistovetijo in postanejo ponosni na svojo skupnost. Zato odločitve o tem, kaj se ohrani, obnovi ali poruši, ne bi smele biti sprejete brez upoštevanja fizičnih, okoljskih, socialnih in ekonomskih dejavnikov. |
| --- | --- |

1.9

Priznavanje in spoštovanje zgodovine in dediščine četrti lahko privabi vlagatelje in stanovalce. Koristna uporaba – in ne prikrivanje – bogate industrijske ali urbane dediščine lahko spodbudi oživitev in spremembe, saj ustvarja predele, v katerih si ljudje želijo živeti, s katerimi se poistovetijo in postanejo ponosni na svojo skupnost. Zato odločitve o tem, kaj se ohrani, obnovi ali poruši, ne bi smele biti sprejete brez upoštevanja fizičnih, okoljskih, socialnih in ekonomskih dejavnikov.

| 1.10 | Socialna podjetja, vključno s stanovanjskimi združenji, so v nekaterih državah članicah pri obnovi stanovanj zelo pomembna, saj lahko zagotavljajo stabilnost, obravnavajo vprašanja vključevanja in dostopnosti predmestij ter tako dajejo podporo obremenjenim skupnostim. Stanovanjska združenja kot ponudniki socialnih stanovanj so prilagodljiva in imajo neposredne stike s skupnostmi, zato lahko najdejo rešitve, ki so v skladu s potrebami prebivalcev. Poleg tega ustvarjajo delovna mesta in lahko zagotavljajo spodbude za javno in zasebno podporo projektov (glej Prilogo, primera 1 in 2). |
| --- | --- |

1.10

Socialna podjetja, vključno s stanovanjskimi združenji, so v nekaterih državah članicah pri obnovi stanovanj zelo pomembna, saj lahko zagotavljajo stabilnost, obravnavajo vprašanja vključevanja in dostopnosti predmestij ter tako dajejo podporo obremenjenim skupnostim. Stanovanjska združenja kot ponudniki socialnih stanovanj so prilagodljiva in imajo neposredne stike s skupnostmi, zato lahko najdejo rešitve, ki so v skladu s potrebami prebivalcev. Poleg tega ustvarjajo delovna mesta in lahko zagotavljajo spodbude za javno in zasebno podporo projektov (glej Prilogo, primera 1 in 2).

| 1.11 | Podnebne spremembe vladam držav povzročajo vedno večje skrbi. Zato je pri načrtovanju prihodnjih stanovanj pomembna učinkovita energetska zasnova domov, ki zagotavlja varčno toploto in tako prispeva k reševanju vprašanja pomanjkanja goriv. Zelo pomembna pa je tudi sanacija slabe izolacije v starejših objektih, saj lahko s tem hkrati ustvarjamo delovna mesta in varčujemo z energijo. Slaba kakovost pozidanega okolja – stanovanja so njegov sestavni del – sodi k dejavnikom, ki so vzrok za šibko povpraševanje po nekaterih območjih. Pri ustvarjanju stanovanjske infrastrukture morajo načrtovalci že od začetka upoštevati okoljsko trajnostne rešitve. Tako uporaba geotermičnega ogrevanja vode, na primer, ni le energetsko učinkovita rešitev, temveč tudi zmanjša stroške ogrevanja. EU se mora na vsak način izogibati razsipavanju z energijo, če želi doseči cilje Kjotskega protokola. To vprašanje bi bilo treba upoštevati pri obnovi mest in ukrepih stanovanjske politike, zlasti v okviru direktive EU o energetski učinkovitosti zgradb. |
| --- | --- |

1.11

Podnebne spremembe vladam držav povzročajo vedno večje skrbi. Zato je pri načrtovanju prihodnjih stanovanj pomembna učinkovita energetska zasnova domov, ki zagotavlja varčno toploto in tako prispeva k reševanju vprašanja pomanjkanja goriv. Zelo pomembna pa je tudi sanacija slabe izolacije v starejših objektih, saj lahko s tem hkrati ustvarjamo delovna mesta in varčujemo z energijo. Slaba kakovost pozidanega okolja – stanovanja so njegov sestavni del – sodi k dejavnikom, ki so vzrok za šibko povpraševanje po nekaterih območjih. Pri ustvarjanju stanovanjske infrastrukture morajo načrtovalci že od začetka upoštevati okoljsko trajnostne rešitve. Tako uporaba geotermičnega ogrevanja vode, na primer, ni le energetsko učinkovita rešitev, temveč tudi zmanjša stroške ogrevanja. EU se mora na vsak način izogibati razsipavanju z energijo, če želi doseči cilje Kjotskega protokola. To vprašanje bi bilo treba upoštevati pri obnovi mest in ukrepih stanovanjske politike, zlasti v okviru direktive EU o energetski učinkovitosti zgradb.

| 1.12 | Pri načrtovanju stanovanj v mestnih četrtih je treba upoštevati, kako bi uporabili prostor med hišami in kako lahko javni prostori spodbujajo stike med ljudmi. Ulice, na primer, je treba graditi za ljudi in ne smemo jih obravnavati le kot hitre ceste za avtomobile. T. i. „home zones“, stanovanjska naselja, kjer so potrebe pešcev in stanovalcev pomembnejše od avtomobilov, so primer prostorske interakcije. V takšnih četrtih lahko začasni programi trga dela in usposabljanje s področja vrtnarstva spremenijo fizično dojemanje takšnih četrti, krepijo dobro počutje lokalnih prebivalcev in spremenijo malo uporabljena zemljišča v plodnejše zelene površine. |
| --- | --- |

1.12

Pri načrtovanju stanovanj v mestnih četrtih je treba upoštevati, kako bi uporabili prostor med hišami in kako lahko javni prostori spodbujajo stike med ljudmi. Ulice, na primer, je treba graditi za ljudi in ne smemo jih obravnavati le kot hitre ceste za avtomobile. T. i. „home zones“, stanovanjska naselja, kjer so potrebe pešcev in stanovalcev pomembnejše od avtomobilov, so primer prostorske interakcije. V takšnih četrtih lahko začasni programi trga dela in usposabljanje s področja vrtnarstva spremenijo fizično dojemanje takšnih četrti, krepijo dobro počutje lokalnih prebivalcev in spremenijo malo uporabljena zemljišča v plodnejše zelene površine.

| 1.13 | Že samo načrtovanje mestnih četrti lahko spodbudi ljudi, da razvijejo trajnosten in zdrav življenjski stil. To na primer velja za storitve in objekte, ki so dovolj blizu domov, da jih ljudje lahko prehodijo, centre za recikliranje, parke in igrišča ter dober dostop do javnega prevoza. |
| --- | --- |

1.13

Že samo načrtovanje mestnih četrti lahko spodbudi ljudi, da razvijejo trajnosten in zdrav življenjski stil. To na primer velja za storitve in objekte, ki so dovolj blizu domov, da jih ljudje lahko prehodijo, centre za recikliranje, parke in igrišča ter dober dostop do javnega prevoza.

| 1.14 | V zvezi s tem sta komuniciranje z državljani in njihovo vključevanje že v začetni fazi projekta sanacije temeljnega pomena, da jih dejavno vključimo v proces obnove in fizično obnovo četrti povežemo z novim občutkom za skupnost, socialno integracijo in povezanost. Ukrepi za sanacijo morajo koristiti zlasti stanovalcem in ne smejo povzročiti, da bi se socialno šibkejši stanovalci zaradi tega morali izseliti. |
| --- | --- |

1.14

V zvezi s tem sta komuniciranje z državljani in njihovo vključevanje že v začetni fazi projekta sanacije temeljnega pomena, da jih dejavno vključimo v proces obnove in fizično obnovo četrti povežemo z novim občutkom za skupnost, socialno integracijo in povezanost. Ukrepi za sanacijo morajo koristiti zlasti stanovalcem in ne smejo povzročiti, da bi se socialno šibkejši stanovalci zaradi tega morali izseliti.

| 1.15 | Usposabljanje lokalnega prebivalstva, da bi bilo sposobno izboljšati svoja stanovanja in okolico, povečati energetsko učinkovitost in ustvariti zelene površine, lahko odpravi dve težavi: brezposelnost in nezadovoljstvo v propadajočih mestnih četrtih (glej prilogo, primer 5). |
| --- | --- |

1.15

Usposabljanje lokalnega prebivalstva, da bi bilo sposobno izboljšati svoja stanovanja in okolico, povečati energetsko učinkovitost in ustvariti zelene površine, lahko odpravi dve težavi: brezposelnost in nezadovoljstvo v propadajočih mestnih četrtih (glej prilogo, primer 5).

| 1.16 | Javno-zasebna partnerstva so pogosto osredotočena na projekte javne infrastrukture, kot so prevoz, ravnanje z odpadki in zagotavljanje javnih storitev. Čeprav nekatere organizacije priznavajo pomen javno-zasebnih partnerstev pri obnovi mest, bi se njihov prispevek lahko še bolj uveljavil. Prvi pogoj za takšen razvoj bi bila pojasnitev pravnega okvira Skupnosti v zvezi z javno-zasebnimi partnerstvi, saj trenutno obstaja nekaj nejasnosti glede opredelitve pojma „in-house“, klasifikacije nekaterih skupnih dejavnosti na področju socialnih stanovanj kot javno-zasebna partnerstva in klasifikacije nekaterih organizacij za socialna stanovanja kot institucionalizirana javno-zasebna partnerstva. |
| --- | --- |

1.16

Javno-zasebna partnerstva so pogosto osredotočena na projekte javne infrastrukture, kot so prevoz, ravnanje z odpadki in zagotavljanje javnih storitev. Čeprav nekatere organizacije priznavajo pomen javno-zasebnih partnerstev pri obnovi mest, bi se njihov prispevek lahko še bolj uveljavil. Prvi pogoj za takšen razvoj bi bila pojasnitev pravnega okvira Skupnosti v zvezi z javno-zasebnimi partnerstvi, saj trenutno obstaja nekaj nejasnosti glede opredelitve pojma „in-house“, klasifikacije nekaterih skupnih dejavnosti na področju socialnih stanovanj kot javno-zasebna partnerstva in klasifikacije nekaterih organizacij za socialna stanovanja kot institucionalizirana javno-zasebna partnerstva.

| 1.17 | Obnova mest je – v različnih delih Evrope različno – velik izziv za mestne oblasti, ki zahteva precejšnje naložbe, tako finančne kot tudi z ustvarjalnega ali organizacijskega vidika. Veliko mest se ne more več samih soočati z izzivi, ki jih prinašajo naložbe: zaradi pomanjkanja javnih sredstev, omejenega strokovnega znanja, ker je s tem povezano tveganje preveliko ali pa enostavno zaradi zakonskih omejitev (omejitve pri dodeljevanju kreditov). |
| --- | --- |

1.17

Obnova mest je – v različnih delih Evrope različno – velik izziv za mestne oblasti, ki zahteva precejšnje naložbe, tako finančne kot tudi z ustvarjalnega ali organizacijskega vidika. Veliko mest se ne more več samih soočati z izzivi, ki jih prinašajo naložbe: zaradi pomanjkanja javnih sredstev, omejenega strokovnega znanja, ker je s tem povezano tveganje preveliko ali pa enostavno zaradi zakonskih omejitev (omejitve pri dodeljevanju kreditov).

| 1.18 | Javno-zasebna partnerstva so lahko rešitev, saj lahko zagotovijo dodatna finančna sredstva, pa tudi pomagajo najti najboljše rešitve, da bi obe strani imeli poleg tradicionalnih še druge interese. Dodatno znanje in sposobnosti zasebnih partnerjev lahko omogočijo projektno vodenje in enostavnejšo organizacijo projektov. Organizacije skupnosti, ki so bolj prilagodljive kot formalne občinske ali mestne strukture, tesno sodelujejo z neformalnimi mrežami in zastopajo dolgoročne interese lokalne skupnosti, lahko prispevajo k zagotavljanju učinkovitosti ter sprejemanja in podpore v javnosti. Tako je mogoče projekte izvajati hitreje in z dolgoročnega vidika na bolj trajnosten način. |
| --- | --- |

1.18

Javno-zasebna partnerstva so lahko rešitev, saj lahko zagotovijo dodatna finančna sredstva, pa tudi pomagajo najti najboljše rešitve, da bi obe strani imeli poleg tradicionalnih še druge interese. Dodatno znanje in sposobnosti zasebnih partnerjev lahko omogočijo projektno vodenje in enostavnejšo organizacijo projektov. Organizacije skupnosti, ki so bolj prilagodljive kot formalne občinske ali mestne strukture, tesno sodelujejo z neformalnimi mrežami in zastopajo dolgoročne interese lokalne skupnosti, lahko prispevajo k zagotavljanju učinkovitosti ter sprejemanja in podpore v javnosti. Tako je mogoče projekte izvajati hitreje in z dolgoročnega vidika na bolj trajnosten način.

| 1.19 | Vendar pa obstaja tveganje umetne inflacije na stanovanjskem trgu, ki jo lahko povzroči priliv zasebnega kapitala. To ima lahko različne neugodne posledice. Lahko se zgodi, da lokalne skupnosti zaradi previsokih cen ne morejo biti več lastnice stanovanj. To povzroči razpad skupnosti, ljudje morajo zapustiti kraj bivanja, družine in podporne mreže. Socialna stanovanja imajo lahko in morajo imeti odločilno vlogo v takšnih razmerah. Zmanjšajo lahko posledice inflacije, za lokalne skupnosti pa je lahko poleg tega poskrbljeno s programi deljenega lastništva in možnostjo cenovno ugodnih hipotek. Takšni ukrepi lahko zadržijo stanovalce, privabijo nove v obremenjeno območje in zagotovijo nove gospodarske spodbude za lokalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.19

Vendar pa obstaja tveganje umetne inflacije na stanovanjskem trgu, ki jo lahko povzroči priliv zasebnega kapitala. To ima lahko različne neugodne posledice. Lahko se zgodi, da lokalne skupnosti zaradi previsokih cen ne morejo biti več lastnice stanovanj. To povzroči razpad skupnosti, ljudje morajo zapustiti kraj bivanja, družine in podporne mreže. Socialna stanovanja imajo lahko in morajo imeti odločilno vlogo v takšnih razmerah. Zmanjšajo lahko posledice inflacije, za lokalne skupnosti pa je lahko poleg tega poskrbljeno s programi deljenega lastništva in možnostjo cenovno ugodnih hipotek. Takšni ukrepi lahko zadržijo stanovalce, privabijo nove v obremenjeno območje in zagotovijo nove gospodarske spodbude za lokalno gospodarstvo.

2.   Socialna razsežnost stanovanjske politike

Splošni ukrepi za boljši dostop do stanovanj

| 2.1 | Za podporo širšemu krogu prebivalstva pri dostopu do stanovanj si je treba prizadevati za ustrezno ponudbo najemniških stanovanj, ljudi spodbujati in jim pomagati, da postanejo lastniki stanovanj in ohranjajo fizično strukturo svojih domov. To je mogoče doseči z zmanjšanjem administrativnih stroškov, ohranjanjem nizkih obrestnih mer in davčnimi spodbudami za določene skupine, pa tudi z zagotavljanjem lažjega dostopa do bančnih storitev. Spodbude, kot so denarna pomoč za vzdrževanje pročelij in zelenic pred stavbami, lahko prav tako pomagajo pri razvoju standardov bivanja (glej prilogo, primeri 4, 5 in 6.) |
| --- | --- |

2.1

Za podporo širšemu krogu prebivalstva pri dostopu do stanovanj si je treba prizadevati za ustrezno ponudbo najemniških stanovanj, ljudi spodbujati in jim pomagati, da postanejo lastniki stanovanj in ohranjajo fizično strukturo svojih domov. To je mogoče doseči z zmanjšanjem administrativnih stroškov, ohranjanjem nizkih obrestnih mer in davčnimi spodbudami za določene skupine, pa tudi z zagotavljanjem lažjega dostopa do bančnih storitev. Spodbude, kot so denarna pomoč za vzdrževanje pročelij in zelenic pred stavbami, lahko prav tako pomagajo pri razvoju standardov bivanja (glej prilogo, primeri 4, 5 in 6.)

Ukrepi za posebne skupine prebivalstva

| 2.2 | Ustanovitev celostnih skupnosti ne glede na socialne, etnične in verske razlike med stanovalci je pogosto lahko uspešna, če so pri tem upoštevane stanovanjske potrebe in pričakovanja različnih skupin, na primer z možnostmi za različne oblike lastniških razmerij, tudi solastništvom, in stanovanji različnih velikosti, primernimi za velike družine ali ljudi, ki živijo sami. Zemljišča v lasti občine ali mesta lahko omogočajo ustvarjanje takšnih nizkocenovnih možnosti, če sta jih seveda občina ali mesto pripravljena uporabiti v ta namen. Pri novogradnji ali dodeljevanju stanovanj bi bilo treba upoštevati tudi potrebe verskih skupin, na primer tekočo vodo za obredno umivanje. Za invalidne ali starejše delavce je lahko pomemben tudi dostopen dom za vse življenje. |
| --- | --- |

2.2

Ustanovitev celostnih skupnosti ne glede na socialne, etnične in verske razlike med stanovalci je pogosto lahko uspešna, če so pri tem upoštevane stanovanjske potrebe in pričakovanja različnih skupin, na primer z možnostmi za različne oblike lastniških razmerij, tudi solastništvom, in stanovanji različnih velikosti, primernimi za velike družine ali ljudi, ki živijo sami. Zemljišča v lasti občine ali mesta lahko omogočajo ustvarjanje takšnih nizkocenovnih možnosti, če sta jih seveda občina ali mesto pripravljena uporabiti v ta namen. Pri novogradnji ali dodeljevanju stanovanj bi bilo treba upoštevati tudi potrebe verskih skupin, na primer tekočo vodo za obredno umivanje. Za invalidne ali starejše delavce je lahko pomemben tudi dostopen dom za vse življenje.

| 2.3 | Izbira stanovanja lahko prispeva h koncentriranju ljudi z enakim etničnim ozadjem na nekaterih krajih. To sicer samo po sebi ni problem, saj obstaja veliko primerov uspešnih skupnosti z visoko koncentracijo stanovalcev z enakim etničnim ozadjem. Vendar na nekaterih območjih na žalost živi veliko različnih črnskih in manjšinskih skupnosti v zasebnih stanovanjih slabe kakovosti, poleg obubožanih članov bele skupnosti, ki prebivajo v socialnih stanovanjih. Pomanjkanje stikov med temi skupnostmi – deloma kot posledica fizične ločitve – lahko ustvarja strah in nezaupanje, ki se še krepita, ker ločena stanovanja pogosto pomenijo tudi ločene šole in dejavnosti za prosti čas. |
| --- | --- |

2.3

Izbira stanovanja lahko prispeva h koncentriranju ljudi z enakim etničnim ozadjem na nekaterih krajih. To sicer samo po sebi ni problem, saj obstaja veliko primerov uspešnih skupnosti z visoko koncentracijo stanovalcev z enakim etničnim ozadjem. Vendar na nekaterih območjih na žalost živi veliko različnih črnskih in manjšinskih skupnosti v zasebnih stanovanjih slabe kakovosti, poleg obubožanih članov bele skupnosti, ki prebivajo v socialnih stanovanjih. Pomanjkanje stikov med temi skupnostmi – deloma kot posledica fizične ločitve – lahko ustvarja strah in nezaupanje, ki se še krepita, ker ločena stanovanja pogosto pomenijo tudi ločene šole in dejavnosti za prosti čas.

| 2.4 | Zaradi vzorca slabega gospodarskega in socialnega položaja, s katerim se sooča veliko manjših ali izključenih skupnosti, je veliko „tradicionalnih“ strategij in programov obnove usmerjenih k odpravljanju teh težav v okviru širših paketov ukrepov. Ukrepi stanovanjske politike morajo biti del teh programov in bi jih bilo treba upoštevati tudi pri obsežnejši oceni učinka ukrepov in naložb za uspešno obnovo. |
| --- | --- |

2.4

Zaradi vzorca slabega gospodarskega in socialnega položaja, s katerim se sooča veliko manjših ali izključenih skupnosti, je veliko „tradicionalnih“ strategij in programov obnove usmerjenih k odpravljanju teh težav v okviru širših paketov ukrepov. Ukrepi stanovanjske politike morajo biti del teh programov in bi jih bilo treba upoštevati tudi pri obsežnejši oceni učinka ukrepov in naložb za uspešno obnovo.

| 2.5 | Stanovanjska naselja morajo odražati kulturo skupnosti, ki tam živijo. Lokalne značilnosti, kot so občinska središča, prostori za verske obrede, lokalne tržnice in specializirane prodajalne, so pomembne za oblikovanje skupnosti. Organizacije, kot so Habitat for Humanity (Zgradimo si dom), lahko zagotovijo mehanizme za ustvarjanje novih stanovanjskih možnosti, odprtih za vse, zlasti za ljudi, ki iz verskih razlogov odklanjajo najemanje dolgov ali hipotek, saj s tem omogočajo pridobitev lastnega stanovanja na netradicionalen način. |
| --- | --- |

2.5

Stanovanjska naselja morajo odražati kulturo skupnosti, ki tam živijo. Lokalne značilnosti, kot so občinska središča, prostori za verske obrede, lokalne tržnice in specializirane prodajalne, so pomembne za oblikovanje skupnosti. Organizacije, kot so Habitat for Humanity (Zgradimo si dom), lahko zagotovijo mehanizme za ustvarjanje novih stanovanjskih možnosti, odprtih za vse, zlasti za ljudi, ki iz verskih razlogov odklanjajo najemanje dolgov ali hipotek, saj s tem omogočajo pridobitev lastnega stanovanja na netradicionalen način.

| 2.6 | Tako demografske spremembe kot mobilnost delavcev v EU sta dejavnika, ki vplivata na potrebe in zahteve glede stanovanj. V nekaterih mestih in regijah več domov ostaja praznih, ker so se stanovalci zaradi iskanja zaposlitve preselili v druge regije, in zato se je število prebivalcev zmanjšalo. Veliko držav članic se sooča z novimi zapleti: pojavom starejših staršev, ki si pozneje ustvarijo družino in imajo manj otrok, in dejstvom, da starejši ljudje živijo dlje, kar pomeni povpraševanje po več stanovanjih za eno osebo. Regije se morajo zavedati demografskih izzivov, pa tudi učinkov priseljevanja in migracij delavcev, ter ustrezno prilagoditi svojo stanovanjsko politiko. |
| --- | --- |

2.6

Tako demografske spremembe kot mobilnost delavcev v EU sta dejavnika, ki vplivata na potrebe in zahteve glede stanovanj. V nekaterih mestih in regijah več domov ostaja praznih, ker so se stanovalci zaradi iskanja zaposlitve preselili v druge regije, in zato se je število prebivalcev zmanjšalo. Veliko držav članic se sooča z novimi zapleti: pojavom starejših staršev, ki si pozneje ustvarijo družino in imajo manj otrok, in dejstvom, da starejši ljudje živijo dlje, kar pomeni povpraševanje po več stanovanjih za eno osebo. Regije se morajo zavedati demografskih izzivov, pa tudi učinkov priseljevanja in migracij delavcev, ter ustrezno prilagoditi svojo stanovanjsko politiko.

3.   Priporočila Odbora regij

| 3.1 | Evropski parlament mora nadaljevati razpravo, ki jo je sprožilo to začetno poročilo (1), in vanj vključiti predlog Evropske listine o stanovanjski politiki, ki ga je sprejela medskupina Urban-Logement, saj EU ne more stalno zanemarjati stanovanjskih vprašanj državljanov EU, ki so pomemben element za doseganje rasti in produktivnosti. |
| --- | --- |

3.1

Evropski parlament mora nadaljevati razpravo, ki jo je sprožilo to začetno poročilo (1), in vanj vključiti predlog Evropske listine o stanovanjski politiki, ki ga je sprejela medskupina Urban-Logement, saj EU ne more stalno zanemarjati stanovanjskih vprašanj državljanov EU, ki so pomemben element za doseganje rasti in produktivnosti.

| 3.2 | Priznati je treba vlogo stanovanjske politike pri spodbujanju socialne in gospodarske rasti. Ljudje želijo živeti v primernih stanovanjih v trajnostnih skupnostih, ki prispevajo k visokokakovostnemu okolju. Če privabimo ljudi, privabimo tudi naložbe in spodbudimo trajnostno gospodarsko rast. |
| --- | --- |

3.2

Priznati je treba vlogo stanovanjske politike pri spodbujanju socialne in gospodarske rasti. Ljudje želijo živeti v primernih stanovanjih v trajnostnih skupnostih, ki prispevajo k visokokakovostnemu okolju. Če privabimo ljudi, privabimo tudi naložbe in spodbudimo trajnostno gospodarsko rast.

| 3.3 | Program JESSICA bi bilo treba uporabiti za stanovanjsko politiko v novih državah članicah, saj lahko dopolni druge pobude ESRR za obnovo in razvoj mest. S tega vidika OR priporoča, da se stanovanjska politika vključi v strategije trajnostnega razvoja mest, ki jih lahko financira JESSICA. Uporaba finančnega inženiringa je lahko zelo koristna za izvajanje učinkovitih stanovanjskih politik, zlasti v zvezi z mikro krediti za obnovo in sanacijo stanovanj, kjer lahko pomaga pobuda JEREMIE. |
| --- | --- |

3.3

Program JESSICA bi bilo treba uporabiti za stanovanjsko politiko v novih državah članicah, saj lahko dopolni druge pobude ESRR za obnovo in razvoj mest. S tega vidika OR priporoča, da se stanovanjska politika vključi v strategije trajnostnega razvoja mest, ki jih lahko financira JESSICA. Uporaba finančnega inženiringa je lahko zelo koristna za izvajanje učinkovitih stanovanjskih politik, zlasti v zvezi z mikro krediti za obnovo in sanacijo stanovanj, kjer lahko pomaga pobuda JEREMIE.

| 3.4 | Nove države članice bi morale povečati finančne vire, ki jih imajo na voljo lokalne oblasti, da bi s tem učinkovito odpravljale težave, povezane s trajnostnim razvojem mest in trajnostnimi stanovanj, pospešile nacionalne stanovanjske strategije (programe) za spodbujanje gradnje občinskih in socialnih stanovanj ter zagotovile sredstva za razvoj infrastrukture. |
| --- | --- |

3.4

Nove države članice bi morale povečati finančne vire, ki jih imajo na voljo lokalne oblasti, da bi s tem učinkovito odpravljale težave, povezane s trajnostnim razvojem mest in trajnostnimi stanovanj, pospešile nacionalne stanovanjske strategije (programe) za spodbujanje gradnje občinskih in socialnih stanovanj ter zagotovile sredstva za razvoj infrastrukture.

| 3.5 | Ponovna uporaba zapuščenih in propadajočih lokacij ter sanacija zapuščenih industrijskih zemljišč morata biti na prvem mestu, da bi tako ohranili strnjenost mest in preprečili nenadzorovano širjenje mestnih delov ter njihovo prodiranje v podeželske skupnosti. |
| --- | --- |

3.5

Ponovna uporaba zapuščenih in propadajočih lokacij ter sanacija zapuščenih industrijskih zemljišč morata biti na prvem mestu, da bi tako ohranili strnjenost mest in preprečili nenadzorovano širjenje mestnih delov ter njihovo prodiranje v podeželske skupnosti.

| 3.6 | Državljane je treba vključiti v obnovo mest, zlasti v sanacijo propadajočih mestnih četrti, kjer je treba pri stanovalcih ponovno ustvariti občutek za skupnost in vzpostaviti socialne stike, potrebne za integracijo. Pri tem je treba državam članicam omogočiti dostop do izkušenj s projekti, ki jih podpira EU (npr. INTERREG IIIC POSEIDON), in te izkušnje tudi upoštevati. |
| --- | --- |

3.6

Državljane je treba vključiti v obnovo mest, zlasti v sanacijo propadajočih mestnih četrti, kjer je treba pri stanovalcih ponovno ustvariti občutek za skupnost in vzpostaviti socialne stike, potrebne za integracijo. Pri tem je treba državam članicam omogočiti dostop do izkušenj s projekti, ki jih podpira EU (npr. INTERREG IIIC POSEIDON), in te izkušnje tudi upoštevati.

| 3.7 | Vse države članice bi morale proučiti vlogo izobraževanja pri ustvarjanju trajnostnih skupnosti. Izobraževanje lokalnih prebivalcev za izboljšanje stanovanjskih naselij, v katerih živijo, razvoj zelenih površin in izboljšanje energetske učinkovitosti lahko propadajočim četrtim zagotovijo rešitve in ustvarjajo nove možnosti zaposlovanja. |
| --- | --- |

3.7

Vse države članice bi morale proučiti vlogo izobraževanja pri ustvarjanju trajnostnih skupnosti. Izobraževanje lokalnih prebivalcev za izboljšanje stanovanjskih naselij, v katerih živijo, razvoj zelenih površin in izboljšanje energetske učinkovitosti lahko propadajočim četrtim zagotovijo rešitve in ustvarjajo nove možnosti zaposlovanja.

| 3.8 | OR želi spomniti na sklepe neformalnega zasedanja Sveta v Bristolu na temo trajnostnih skupnosti in s tem na dejstvo, da je treba povečati znanje in sposobnosti urbanistov. V zvezi s tem poziva Komisijo k nadaljnjim pobudam, zlasti na področju sodelovanja in razširjanja dobre prakse, ter k vzpostavitvi evropske mreže za zagotavljanje kapitala in širjenje dobrih praks v zvezi z uporabo inteligentne energije za stanovanja in ustreznim izobraževanjem stanovalcev. |
| --- | --- |

3.8

OR želi spomniti na sklepe neformalnega zasedanja Sveta v Bristolu na temo trajnostnih skupnosti in s tem na dejstvo, da je treba povečati znanje in sposobnosti urbanistov. V zvezi s tem poziva Komisijo k nadaljnjim pobudam, zlasti na področju sodelovanja in razširjanja dobre prakse, ter k vzpostavitvi evropske mreže za zagotavljanje kapitala in širjenje dobrih praks v zvezi z uporabo inteligentne energije za stanovanja in ustreznim izobraževanjem stanovalcev.

| 3.9 | Potrebna bi bila revizija direktive EU o energetski učinkovitosti zgradb in skrben nadzor njenega izvajanja v državah članicah. Energetsko učinkovitost v zgradbah je mogoče spodbujati tudi s programi EU, kot kot sta Inteligentna energija za Evropo ali pobuda CONCERTO (7. okvirni program) za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

3.9

Potrebna bi bila revizija direktive EU o energetski učinkovitosti zgradb in skrben nadzor njenega izvajanja v državah članicah. Energetsko učinkovitost v zgradbah je mogoče spodbujati tudi s programi EU, kot kot sta Inteligentna energija za Evropo ali pobuda CONCERTO (7. okvirni program) za obdobje 2007–2013.

| 3.10 | Odbor priporoča, da se prizadevanja zlasti osredotočijo na izobraževanje državljanov s področja varčevanja z energijo; preostale energetske potrebe je treba pokrivati predvsem z obnovljivimi viri energije. Zato priporoča, da se sredstva uporabijo v glavnem za ustrezne raziskave in ozaveščanje državljanov. |
| --- | --- |

3.10

Odbor priporoča, da se prizadevanja zlasti osredotočijo na izobraževanje državljanov s področja varčevanja z energijo; preostale energetske potrebe je treba pokrivati predvsem z obnovljivimi viri energije. Zato priporoča, da se sredstva uporabijo v glavnem za ustrezne raziskave in ozaveščanje državljanov.

| 3.11 | Odbor priporoča, da se stanovanjsko politiko kot pomemben element vključi v vse urbanistične politike EU, tudi z vidika neformalnega zasedanja ministrov, pristojnih za to področje, ki bo maja 2007. |
| --- | --- |

3.11

Odbor priporoča, da se stanovanjsko politiko kot pomemben element vključi v vse urbanistične politike EU, tudi z vidika neformalnega zasedanja ministrov, pristojnih za to področje, ki bo maja 2007.

| 3.12 | Za najboljše možno fizično razmerje med krajino in stavbami, stanovanjskimi hišami, delovnimi mesti in lokalnimi storitvami je potreben celosten pogled na načrtovanje. Pri tem je treba z ukrepi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni zagotoviti potrebna zemljišča, zlasti za gradnjo socialnih stanovanj, in poskrbeti za namensko rabo teh stanovanj. |
| --- | --- |

3.12

Za najboljše možno fizično razmerje med krajino in stavbami, stanovanjskimi hišami, delovnimi mesti in lokalnimi storitvami je potreben celosten pogled na načrtovanje. Pri tem je treba z ukrepi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni zagotoviti potrebna zemljišča, zlasti za gradnjo socialnih stanovanj, in poskrbeti za namensko rabo teh stanovanj.

| 3.13 | Upoštevati je treba dejstvo, da mora biti ponudba stanovanj povezana z zagotavljanjem javnih storitev in da je treba pri gradnji novega stanovanjskega prostora vzpostaviti infrastrukturo, potrebno za zagotavljanje teh storitev. Nadalje je treba paziti na ohranjanje najbolj primernega števila prebivalcev, da bi obdržali najpomembnejše storitve na tem območju. |
| --- | --- |

3.13

Upoštevati je treba dejstvo, da mora biti ponudba stanovanj povezana z zagotavljanjem javnih storitev in da je treba pri gradnji novega stanovanjskega prostora vzpostaviti infrastrukturo, potrebno za zagotavljanje teh storitev. Nadalje je treba paziti na ohranjanje najbolj primernega števila prebivalcev, da bi obdržali najpomembnejše storitve na tem območju.

| 3.14 | Priznati je treba vlogo stanovanjskih združenj, saj so prilagodljiva in imajo neposredne stike s skupnostmi, zaradi česar lahko zagotavljajo rešitve, ki so v skladu s potrebami prebivalcev. |
| --- | --- |

3.14

Priznati je treba vlogo stanovanjskih združenj, saj so prilagodljiva in imajo neposredne stike s skupnostmi, zaradi česar lahko zagotavljajo rešitve, ki so v skladu s potrebami prebivalcev.

| 3.15 | Upoštevati je treba pomen stanovanjske politike v kontekstu demografskih sprememb in pri vključevanju priseljencev v imigracijsko politiko EU, pri tem pa priznati posebno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti na tem področju. |
| --- | --- |

3.15

Upoštevati je treba pomen stanovanjske politike v kontekstu demografskih sprememb in pri vključevanju priseljencev v imigracijsko politiko EU, pri tem pa priznati posebno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti na tem področju.

| 3.16 | Pred kratkim ustanovljena medsektorska projektna skupina Komisije, zadolžena za urbana vprašanja, bi morala obravnavati stanovanjsko politiko kot pomemben del urbanih politik. |
| --- | --- |

3.16

Pred kratkim ustanovljena medsektorska projektna skupina Komisije, zadolžena za urbana vprašanja, bi morala obravnavati stanovanjsko politiko kot pomemben del urbanih politik.

| 3.17 | Odbor regij pozdravlja, da Komisija v svojem sporočilu o socialnih storitvah splošnega pomena priznava vlogo socialnih stanovanj pri uresničevanju ciljev Pogodbe v zvezi s krepitvijo socialne kohezije in temeljnih pravic. |
| --- | --- |

3.17

Odbor regij pozdravlja, da Komisija v svojem sporočilu o socialnih storitvah splošnega pomena priznava vlogo socialnih stanovanj pri uresničevanju ciljev Pogodbe v zvezi s krepitvijo socialne kohezije in temeljnih pravic.

| 3.18 | Odbor poziva države članice, da poenostavijo upravne postopke za obnovo stanovanj in zagotovijo njihovo preglednost. |
| --- | --- |

3.18

Odbor poziva države članice, da poenostavijo upravne postopke za obnovo stanovanj in zagotovijo njihovo preglednost.

| 3.19 | Odbor priporoča uporabo mreže URBACT in nove pobude Regije za ekonomske spremembe kot možnih instrumentov izmenjave strokovnega znanja in najboljše prakse med mesti in regijami Evropske unije. |
| --- | --- |

3.19

Odbor priporoča uporabo mreže URBACT in nove pobude Regije za ekonomske spremembe kot možnih instrumentov izmenjave strokovnega znanja in najboljše prakse med mesti in regijami Evropske unije.

| 3.20 | Sanacija in ponovna raba z zgodovinskega vidika dragocenih stanovanj bi morali biti v direktivi Evropske unije o energetski učinkovitosti opredeljeni kot prednostni nalogi. Tako bi preprečili širjenje gradbenih površin, ne da bi prej izkoristili vsa stanovanja, ki so z vidika kakovosti bivanja primerna, in se na ta način izognili nepotrebnim obremenitvam prizadetih območij. |
| --- | --- |

3.20

Sanacija in ponovna raba z zgodovinskega vidika dragocenih stanovanj bi morali biti v direktivi Evropske unije o energetski učinkovitosti opredeljeni kot prednostni nalogi. Tako bi preprečili širjenje gradbenih površin, ne da bi prej izkoristili vsa stanovanja, ki so z vidika kakovosti bivanja primerna, in se na ta način izognili nepotrebnim obremenitvam prizadetih območij.

V Bruslju, 14. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  Osnutek poročila Evropskega parlamenta o stanovanjski in regionalni politiki (2006/2108(INI)), (poročevalec: g. Alfonzo Andria (IT/ALDE)).

1

---

PRILOGA

SEZNAM PRIMEROV PROJEKTOV STANOVANJSKE POLITIKE

Posvetovanje s skupnostmi

1. primer: partnerstvo med stanovanjskim združenjem (CDS) in mestnim svetom Liverpoola, kjer četrti upravljajo partnerstva. Oba partnerja pošiljata osebje v združenje, stanovalci na območju partnerstva pa imajo redne sestanke s partnerjema, kar zagotavlja posvetovanje s skupnostjo o vseh zadevah, pomembnih za to območje. Takšno vključevanje skupnosti v odločitve v zvezi z njihovimi območji lahko ljudem omogoči sodelovanje in v njih vzbudi ponos na svoj stanovanjski predel ter trajnostno obnovo mest.

2. primer: še en primer posvetovanja je projekt sanacije v liverpoolskem predelu Anfield (Anfield Regeneration project), kjer je približno 19 000 gospodinjstev – stanovalcev v javnih, zasebnih in socialnih stanovanjih – aktivno sodelovalo pri obnovi svoje četrti. To je primer obnove in sanacije stanovanj, ki v zanemarjeni del mestnega središča privablja zasebne naložbe. Strukturni skladi bodo zagotovili sredstva za izboljšanje izobraževanja in okolja, ki bodo na to območje privabila približno 20 milijonov EUR iz javnega in 300 milijonov EUR iz zasebnega sektorja.

Inovativni pristopi k reformi stanovanjskega trga

3. primer: primer okrožja Merseyside je eden najbolj inovativnih pristopov k stanovanjski politiki in s tem osrednji del obnove regije v okviru nove vladne pobude za reformo stanovanjskega trga.

Kot eno od devetih „pionirskih območij“ („Pathfinder Areas“) v Veliki Britaniji se bo okrožje Merseyside sedaj lahko soočilo z izzivom reforme stanovanjskega trga, saj bo lahko dobilo sredstva iz nacionalnega sklada za reformo tega trga, ki so mu za naslednja tri leta dodelili več kot 720 milijonov funtov. Odločitve o nadaljnjem financiranju bodo sprejete glede na kasnejše preglede izdatkov vlade.

„Pionirsko območje“ okrožja Merseyside, NewHeartlands, je partnerstvo, ki ga vodijo tri lokalne oblasti okrožja Merseyside: Liverpool, Sefton in Wirral, skupaj s lokalnimi strateškimi partnerstvi (Local Strategic Partnership), agencijo za razvoj severozahoda (North West Development Agency) in angleškimi partnerstvi (English Partnerships). V partnerstvo je vključenih 130 000 nepremičnin v nekaterih od najbolj prikrajšanih skupnosti.

4. primer: v Liverpoolu obstaja program, katerega cilj je spodbuditi ljudi, ki so prišli v določen predel zaradi študija, da si v mestu najdejo zaposlitev in ustvarijo dom, in sicer tako, da jim pomaga pri dostopu na stanovanjski trg (območje New Heartlands). Podobni programi obstajajo tudi za druge mlade delavce in družine. Za starejše prebivalce je sedaj na voljo program, v okviru katerega pooblaščeni mojstri izvajajo manjša popravila na objektih, ki so za stanovalce z nižjimi dohodki, zlasti starejše, brezplačna.

5. primer: nadaljnji upoštevanja vreden program so izvedli v Atenah pod imenom Prosopsi (pročelja); v okviru tega programa naj bi lastnike stanovanj spodbudili, da s pomočjo dolgoročnih občinskih posojil sanirajo in obnovijo pročelja. S tem se je v četrtih okrepil občutek pripadnosti in izboljšala se je kakovost življenja. Pobudo, ki je prvotno nastala v okviru olimpijskih iger 2004 v Atenah, so podaljšali in jo sedaj ob podpori vlade izvajajo v vsej državi.

6. primer: zanimivi so tudi projekti samogradnje v Italiji, kjer občine družinam s srednjimi in nizkimi dohodki – v 50 % primerov so to priseljenci iz drugih držav in različnih etničnih pripadnosti – dajo zemljišče za gradnjo in posojilo z ugodnimi obrestnimi merami. Družine si nato same zgradijo dom in s plačevanjem nizkega mesečnega obroka posojila postanejo njegov lastnik.

7. primer: stanovanjski projekt vključevanja na Dunaju: približno 30 % prebivalcev Dunaja prihaja iz priseljenskega okolja (prva ali druga generacija priseljencev, predvsem iz nekdanje Jugoslavije in Turčije). V okviru subvencionirane gradnje stanovanj na Dunaju s približno 6 000 novimi stanovanji na leto že nekaj let potekajo tudi t. i. projekti vključevanja. Investitorji so običajno neprofitne družbe za gradnjo stanovanj. Pogoj za subvencije je dodelitev najmanj polovice novih stanovanj priseljencem. Ocene takšnih projektov kažejo, da so tako stanovalci, rojeni v Avstriji, kot tudi priseljenci zelo zadovoljni z njimi. Stanovanjski projekti vključevanja tako pomembno prispevajo k vzpostavitvi socialno in etnično mešane strukture prebivalcev in preprečevanju konfliktov.

Celostni pristop in regionalne pobude

8. primer: četrti s težavami v Kataloniji. Program sofinancirajo ESRR, regionalna vlada Katalonije in odgovorne lokalne oblasti. Cilj programa je obravnava strukturnih problemov nekaterih problematičnih četrti v regiji, zlasti starih mestnih središč, stanovanjskih naselij in nenačrtovanih obrobnih naselij. Ti problemi vključujejo pomanjkljivosti urbanističnega načrtovanja, slabo ekonomsko in trgovsko strukturo ter socialna vprašanja (starost prebivalstva, nizki dohodki, nizka raven izobrazbe, zmanjševanje števila prebivalcev in visoka koncentracija skupin s posebnimi potrebami).

V tem primeru so ustanovili sklad za celostno sanacijo teh četrti, ob hkratnem spodbujanju sodelovanja med udeleženimi oblastmi. Uporabljen je bil celostni pristop z dopolnilnimi ukrepi za javne in zelene površine, obnovo skupnih delov zgradb, zagotavljanjem infrastrukture za skupno uporabo, spodbujanjem informacijskih tehnologij in enakosti med spoloma ter izboljšanjem dostopnosti in okolja v teh četrtih.

Pričakujejo, da bo ob koncu obdobja (2004–2007) 60 okrožij dobilo finančno podporo v skupni vrednosti 800 milijonov EUR.

Usposobljenost in obnova stanovanj

Liverpool, Bruselj in Harlem v ZDA so dober primer takšnih projektov, ki poleg tega zagotavljajo usposabljanje nekvalificirane delovne sile, zaposlitvene možnosti za uporabo tega znanja in s tem nov zagon za lokalno gospodarstvo. Takšen primer je liverpoolsko stanovanjsko združenje (Liverpool Housing Action Trust).

9. primer: „mehka prenova mesta“ na Dunaju: z izdatnimi javnimi sredstvi na Dunaju letno obnovijo in izboljšajo stanovanjske zgradbe s skupaj približno 10 000 stanovanji. S temeljito sanacijo (t. i. „Sockelsanierung“) se izboljša standard bivanja (npr. z vgradnjo kopalnice, priključitvijo na toplovodno omrežje). Pri tem je izredno pomembna udeležba stanovalcev – večinoma najemnikov. Cilj teh projektov je temeljito izboljšati razmere v zasebnih in javnih stanovanjih, ne da bi se zaradi tega morali sedanji – pogosto socialno šibki – najemniki izseliti iz stanovanj. Program sanacije stanovanjskih hiš na Dunaju poteka že 30 let in je največji projekt te vrste v Evropi. Že dvakrat je prejel nagrado za najboljšo prakso v okviru programa ZN Habitat.

10. primer: gradnja stanovanj zahteva veliko posebnega znanja in sposobnosti. Okrožje Merseyside v severozahodni Angliji je v okviru programa Objective 1 2000–06 financiralo projekt, pri katerem so bili strukturni skladi uporabljeni za podporo pri pridobivanju znanja in sposobnosti za gradnjo stanovanj v skupnosti. Pobuda s področja gradnje stanovanj v okrožju Merseyside (Merseyside Construction Initiative) je za usposabljanje brezposelnih lokalnih prebivalcev s področja gradbeništva dobila sredstva iz evropskih skladov, to pa je prispevalo k ustvarjanju delovnih mest v mestu. V nekaterih primerih so ljudje nato sodelovali pri gradnji domov v lastni četrti.

Številne pobude za začasno zaposlitev (Intermediate Labour Market) so namenjene dolgotrajno brezposelnim; ponujajo jim priložnost za učenje pri delu in rešujejo problem brezposelnosti. Ena takšnih pobud je program „zelenih vajencev“ („Green Apprentices“) v mestu Knowsley, ki se deloma financira s sredstvi strukturnih skladov in mladim na tem območju daje priložnost za delo tam, kjer prebivajo, v okviru programa z različnimi stopnjami usposobljenosti, ki lahko vodijo k zaključku polne vajeniške dobe in pridobitvi kvalifikacij.

Nacionalne pobude

11. primer: pobuda za primerna stanovanja (UK Decent Homes Initiative) v Veliki Britaniji naj bi zagotovila, da bodo vsa socialna stanovanja do leta 2010 v primernem stanju, kar pomeni, da mora biti stanovanje ogrevano, odporno na slabe vremenske razmere in – v razumnih mejah – sodobno opremljeno. Večina izboljšav poteka na prikrajšanih območjih in naj bi poleg tega povečala delež zasebnih stanovanj v primernem stanju, v katerih prebivajo skupine, ki potrebujejo še posebno varstvo.

Od leta 2001 se je število „neprimernih“ socialnih stanovanj zmanjšalo za več kot 50 odstotkov. Vendar pa je cilj pobude, da bi vsa stanovanja, ki so v lasti mestnih svetov in stanovanjskih združenj, do leta 2010 postala primerna. Poleg tega je pobuda usmerjena k izboljšanju življenjskih pogojev za gospodinjstva skupin, ki potrebujejo še posebno varstvo, v stanovanjih v zasebni lasti, zlasti za družine z otroki.

Trajnostno načrtovanje mest in energetska učinkovitost

12. primer: po II. svetovni vojni so morali v Varšavi zaradi naglo rastočega števila prebivalstva zelo hitro graditi in obnavljati stanovanja. Stanovanjsko naselje Natolin Wyzyny je primer stanovanjske četrti, kakršne so gradili v tem času. Zanje so značilne visoke, večnadstropne stavbe, monotono prostorsko oblikovanje in veliko odprtih površin. Obnova in privatizacija naselja se je začela leta 1994. Ukrepi za obnovo so vključevali toplotno izolacijo pročelij, posodobitev sistemov ogrevanja in sanitarnih sistemov, pa tudi namestitev merilnikov individualne porabe. Država je za izolacijo pročelij namenila 920 000 ECU. Do leta 1998 je bilo približno 60 % stanovanj privatiziranih, 90 % pa obnovljenih ali na novo zgrajenih. Poleg tega je bila spremenjena funkcionalnost zgradb, da bi tako zagotovili raznovrstno uporabo in ustvarili trajnostne četrti namesto prejšnjih enoličnih stanovanjskih blokov, skoraj brez vsakršne ponudbe storitev za stanovalce. Tako so nastale številne nove prodajalne na drobno, trgovine in pisarniški prostori. Projekt obnove je ustvaril bolj trajnostno skupnost, ki je prijetna za bivanje in izpolnjuje visoke standarde energetske učinkovitosti (vir: Evropska komisija).

13. primer: sanacija sistemov ogrevanja stanovanj (Thewosan) na Dunaju: da bi občutno zmanjšali porabo energije, zlasti v stanovanjskih zgradbah iz obdobja od 60-tih do 80-tih let, in prispevali k doseganju ciljev kjotskega protokola, mesto Dunaj podpira ukrepe za sanacijo sistemov ogrevanja stanovanj. Sistemi ogrevanja so bili doslej sanirani v stavbah s skupaj približno 50 000 stanovanji. Pri tem se je poraba energije v večini primerov zmanjšala za več kot 50 odstotkov. Zaradi tega je sanacija sistemov ogrevanja tudi pri stanovalcih zelo priljubljena, saj zmanjša stroške ogrevanja ob sorazmerno nizkih stroških sanacije, ki jih omogočajo subvencije. Podporo lahko prejmejo ukrepi za sanacijo sistemov ogrevanja tako v javnih kot tudi zasebnih stanovanjih.

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/19

---

Mnenje Odbora regij o prihodnji pomorski politiki Unije naproti

(2007/C 146/03)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je splošni cilj prihodnje pomorske politike EU priznati in ohraniti velik potencial evropskih morij ter oblikovati dejavno pomorsko politiko na način, ki bo tudi prihodnjim generacijam zagotovil delež ekološkega, gospodarskega, biološkega in kulturnega bogastva morij; |
| --- | --- |

—

meni, da je splošni cilj prihodnje pomorske politike EU priznati in ohraniti velik potencial evropskih morij ter oblikovati dejavno pomorsko politiko na način, ki bo tudi prihodnjim generacijam zagotovil delež ekološkega, gospodarskega, biološkega in kulturnega bogastva morij;

| — | od Komisije zahteva, da predstavi evropski akcijski načrt za pomorstvo, ki bo med drugim vključeval naslednje dejavnosti:






  — | oblikovati seznam sedanjih nacionalnih, regionalnih in lokalnih primerov najboljših praks, zlasti ob upoštevanju regionalnih gospodarskih grozdov, raziskovalnih mrež, sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem, prostorskega načrtovanja in dobrega upravljanja, ter spodbujati sedanje primere najboljših praks in njihov prenos v druge regije ali subjekte; |
| --- | --- | --- |

—

od Komisije zahteva, da predstavi evropski akcijski načrt za pomorstvo, ki bo med drugim vključeval naslednje dejavnosti:

—

oblikovati seznam sedanjih nacionalnih, regionalnih in lokalnih primerov najboljših praks, zlasti ob upoštevanju regionalnih gospodarskih grozdov, raziskovalnih mrež, sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem, prostorskega načrtovanja in dobrega upravljanja, ter spodbujati sedanje primere najboljših praks in njihov prenos v druge regije ali subjekte;

| — | vzpostaviti evropsko pomorsko platformo, ki bo podpirala redno, učinkovito in z viri varčno izmenjavo evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih primerov najboljših praks ter v katero bosta vključena Komisija in Odbor regij; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti evropsko pomorsko platformo, ki bo podpirala redno, učinkovito in z viri varčno izmenjavo evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih primerov najboljših praks ter v katero bosta vključena Komisija in Odbor regij;

| — | spodbujati uporabo obnovljivih virov energije, opredeljenih v zeleni knjigi, med drugim vetrno energijo na morju in energijo valovanja in nadaljnje raziskave ter inovacije v tem sektorju; |
| --- | --- |

—

spodbujati uporabo obnovljivih virov energije, opredeljenih v zeleni knjigi, med drugim vetrno energijo na morju in energijo valovanja in nadaljnje raziskave ter inovacije v tem sektorju;

| — | podrobno določiti, koliko zdaj posamezni gospodarski sektorji prispevajo k evropski konkurenčnosti in inovativnosti, zlasti v zvezi s cilji in prednostnimi nalogami, določenimi v programu lizbonske strategije; |
| --- | --- |

—

podrobno določiti, koliko zdaj posamezni gospodarski sektorji prispevajo k evropski konkurenčnosti in inovativnosti, zlasti v zvezi s cilji in prednostnimi nalogami, določenimi v programu lizbonske strategije;

| — | podrobno pojasniti, kako bosta tematska strategija za morsko okolje in direktiva o morski strategiji vključeni v prihodnjo celostno pomorsko politiko; |
| --- | --- |

—

podrobno pojasniti, kako bosta tematska strategija za morsko okolje in direktiva o morski strategiji vključeni v prihodnjo celostno pomorsko politiko;

| — | proučiti možnost preoblikovanja finančnega sistema EU v enotni poenostavljen sistem za vsa pomorska vprašanja ali večino pomorskih vprašanj iz evropskega obalnega in otoškega sklada. |
| --- | --- |

—

proučiti možnost preoblikovanja finančnega sistema EU v enotni poenostavljen sistem za vsa pomorska vprašanja ali večino pomorskih vprašanj iz evropskega obalnega in otoškega sklada.

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2006 Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja – COM(2006) 275 konč.;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 7. junija 2006, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora regij z dne 25. aprila 2006, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju členov I-13 in I-14 Pogodbe o Ustavi za Evropo (1), ki se sklicujeta na vidike pomorske politike;

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2005 o strateških ciljih 2005–2009 (2), ki se sklicuje na posebno potrebo po „vseobsegajoči pomorski politiki, usmerjeni v okoljsko trajnosten razvoj uspešnega pomorskega gospodarstva in izrabo vseh možnosti pomorske dejavnosti“;

ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo z dne 12. oktobra 2005o pomorski politiki EU – vprašanje trajnostnega razvoja za lokalne in regionalne oblasti
   (3);

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 26. aprila 2006 o Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (direktiva o morski strategiji) COM(2005) 505 konč. – 2005/0211 (COD) ter Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o tematski strategiji za varstvo in ohranjanje morskega okolja COM (2005) 504 konč. (4);

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2002 o izvajanju strategije za integrirano upravljanje obalnih območij v Evropi (5);

ob upoštevanju Sporazuma o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982;

ob upoštevanju osnutka mnenja Odbora regij (CdR 258/2006 rev. 1), ki ga je 27. novembra 2006 sprejela komisija za trajnostni razvoj (poročevalec: Uwe Döring, minister za pravosodje, zaposlovanje in evropske zadeve zvezne dežele Schleswig-Holstein (DE/PES)),

ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | Oceani in morja so pomemben temelj življenja na Zemlji zaradi ohranjanja visoke ravni biotske raznovrstnosti, vpliva na podnebje, pomembnega naravnega bogastva, kot so hrana (ribe, morske alge, morski sadeži itd.), energija in rudnine, ter so glavni nosilci prevoza, zlasti za medcelinsko trgovino. |
| --- | --- |

1.

Oceani in morja so pomemben temelj življenja na Zemlji zaradi ohranjanja visoke ravni biotske raznovrstnosti, vpliva na podnebje, pomembnega naravnega bogastva, kot so hrana (ribe, morske alge, morski sadeži itd.), energija in rudnine, ter so glavni nosilci prevoza, zlasti za medcelinsko trgovino.

| 2. | Evropa je pomorska celina in potrebuje celostno pomorsko politiko v duhu preambule Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ki med drugim določa, da je treba „vse probleme v zvezi z mednarodnim pomorskim pravom“ reševati „v duhu vzajemnega razumevanja in sodelovanja“, da se je treba zavedati „ozke medsebojne odvisnosti problemov oceanskega prostora in potrebe, da jih je treba obravnavati kot celoto“, da je treba olajšati „mednarodno povezovanje“ ter spodbujati „pravičn[o] in učinkovit[o] izkoriščanj[e] bogastev“ in „ohranit[ev] živih bogastev v njih ter [...] varovanj[e] in ohranit[ev] morskega okolja“. |
| --- | --- |

2.

Evropa je pomorska celina in potrebuje celostno pomorsko politiko v duhu preambule Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ki med drugim določa, da je treba „vse probleme v zvezi z mednarodnim pomorskim pravom“ reševati „v duhu vzajemnega razumevanja in sodelovanja“, da se je treba zavedati „ozke medsebojne odvisnosti problemov oceanskega prostora in potrebe, da jih je treba obravnavati kot celoto“, da je treba olajšati „mednarodno povezovanje“ ter spodbujati „pravičn[o] in učinkovit[o] izkoriščanj[e] bogastev“ in „ohranit[ev] živih bogastev v njih ter [...] varovanj[e] in ohranit[ev] morskega okolja“.

| 3. | Dobra evropska pomorska politika mora upoštevati zapletene in pogosto različne danosti na različnih geografskih območjih Evrope, s posebnim poudarkom na raznolikosti v naravi in dostopnosti virov, obsegu njihove uporabe, trajnosti in medsebojnem vplivanju. |
| --- | --- |

3.

Dobra evropska pomorska politika mora upoštevati zapletene in pogosto različne danosti na različnih geografskih območjih Evrope, s posebnim poudarkom na raznolikosti v naravi in dostopnosti virov, obsegu njihove uporabe, trajnosti in medsebojnem vplivanju.

| 4. | Morja in oceani so za človeštvo neprecenljive vrednosti; zato si mora Evropska unija vztrajno prizadevati za njihovo trajnostno izkoriščanje in varstvo morskega okolja. |
| --- | --- |

4.

Morja in oceani so za človeštvo neprecenljive vrednosti; zato si mora Evropska unija vztrajno prizadevati za njihovo trajnostno izkoriščanje in varstvo morskega okolja.

| 5. | Regionalne in lokalne oblasti, zlasti na obalnih območjih, imajo bogate izkušnje, zato je regionalni in lokalni interes za razvoj prihodnje pomorske politike zelo močan – |
| --- | --- |

5.

Regionalne in lokalne oblasti, zlasti na obalnih območjih, imajo bogate izkušnje, zato je regionalni in lokalni interes za razvoj prihodnje pomorske politike zelo močan –

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

Splošne ugotovitve

| 1.1 | pozdravlja zeleno knjigo, ki poskuša zagotoviti celosten pregled glavnih elementov za oblikovanje skupne pomorske politike; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja zeleno knjigo, ki poskuša zagotoviti celosten pregled glavnih elementov za oblikovanje skupne pomorske politike;

| 1.2 | pozdravlja celostni pristop, s katerim se glavne sektorske politike, kot so prevoz, industrija, pristanišča, ribištvo, energetika, okolje in turizem, vključujejo v skupno evropsko pomorsko politiko; |
| --- | --- |

1.2

pozdravlja celostni pristop, s katerim se glavne sektorske politike, kot so prevoz, industrija, pristanišča, ribištvo, energetika, okolje in turizem, vključujejo v skupno evropsko pomorsko politiko;

| 1.3 | potrjuje stališče Komisije, da se mora ta celostni pristop izražati kot integriran pristop k upravljanju na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

1.3

potrjuje stališče Komisije, da se mora ta celostni pristop izražati kot integriran pristop k upravljanju na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 1.4 | poudarja, da morajo posamezni vidiki pomorske politike EU upoštevati potrebo po mednarodni uskladitvi ukrepov v zvezi s tem, da bi se povečala trajnostno izkoriščanje morij in oceanov ter zagotovilo varstvo morskega okolja; |
| --- | --- |

1.4

poudarja, da morajo posamezni vidiki pomorske politike EU upoštevati potrebo po mednarodni uskladitvi ukrepov v zvezi s tem, da bi se povečala trajnostno izkoriščanje morij in oceanov ter zagotovilo varstvo morskega okolja;

| 1.5 | podpira odločitev iz zelene knjige, da mora prihodnja evropska pomorska politika upoštevati merila, oblikovana z lizbonsko strategijo ter tematsko strategijo za varstvo in ohranjanje morskega okolja; |
| --- | --- |

1.5

podpira odločitev iz zelene knjige, da mora prihodnja evropska pomorska politika upoštevati merila, oblikovana z lizbonsko strategijo ter tematsko strategijo za varstvo in ohranjanje morskega okolja;

| 1.6 | pozdravlja obsežen in dolgotrajen postopek posvetovanja Komisije, v katerega so vključene vse ustrezne interesne skupine in državljani, katerih stališča je treba upoštevati pri oblikovanju prihodnje evropske pomorske politike; |
| --- | --- |

1.6

pozdravlja obsežen in dolgotrajen postopek posvetovanja Komisije, v katerega so vključene vse ustrezne interesne skupine in državljani, katerih stališča je treba upoštevati pri oblikovanju prihodnje evropske pomorske politike;

| 1.7 | ugotavlja, da je priznan pomen zbiranja in preglednega razširjanja informacij kot pogoja za uspešno združevanje različnih sektorskih politik in interesov; |
| --- | --- |

1.7

ugotavlja, da je priznan pomen zbiranja in preglednega razširjanja informacij kot pogoja za uspešno združevanje različnih sektorskih politik in interesov;

| 1.8 | želi še naprej igrati pomembno partnersko vlogo v stalnem postopku posvetovanja, ki ga uvaja zelena knjiga, in poudarja koristnost dolgoročne promocijske kampanje, ki vključuje lokalne in regionalne oblasti ter s tem zagotavlja, da evropski državljani, na katere bo ta nova politika najbolj neposredno vplivala, ne le razumejo predloge, ampak da se jih tudi spodbuja k posredovanju svojih stališč, idej in zaskrbljenosti; |
| --- | --- |

1.8

želi še naprej igrati pomembno partnersko vlogo v stalnem postopku posvetovanja, ki ga uvaja zelena knjiga, in poudarja koristnost dolgoročne promocijske kampanje, ki vključuje lokalne in regionalne oblasti ter s tem zagotavlja, da evropski državljani, na katere bo ta nova politika najbolj neposredno vplivala, ne le razumejo predloge, ampak da se jih tudi spodbuja k posredovanju svojih stališč, idej in zaskrbljenosti;

| 1.9 | ceni pomen, ki ga Komisija priznava vlogi regionalne razsežnosti pri upravljanju pomorskih dejavnosti, ter poudarja vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju prihodnje evropske pomorske politike; |
| --- | --- |

1.9

ceni pomen, ki ga Komisija priznava vlogi regionalne razsežnosti pri upravljanju pomorskih dejavnosti, ter poudarja vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri oblikovanju in izvajanju prihodnje evropske pomorske politike;

| 1.10 | meni, da je treba ustrezno upoštevati ozemeljske in ekoregionalne posebnosti večjih in manjših evropskih morskih bazenov, kot so Baltsko morje, Črno morje, Rokavski preliv, Sredozemsko morje, Severno morje in Severni Atlantik, ter morij v mejnih regijah EU: Atlantskega oceana in njegove afriške obale, Karibskega morja in Indijskega oceana, torej morij, ki EU zagotavljajo svetovno prisotnost; |
| --- | --- |

1.10

meni, da je treba ustrezno upoštevati ozemeljske in ekoregionalne posebnosti večjih in manjših evropskih morskih bazenov, kot so Baltsko morje, Črno morje, Rokavski preliv, Sredozemsko morje, Severno morje in Severni Atlantik, ter morij v mejnih regijah EU: Atlantskega oceana in njegove afriške obale, Karibskega morja in Indijskega oceana, torej morij, ki EU zagotavljajo svetovno prisotnost;

| 1.11 | z zadovoljstvom pozdravlja stališče Komisije o vlogi lokalnih in regionalnih oblasti pri uresničevanju načel in ciljev nove pomorske politike ter ponovno potrjuje svojo pripravljenost za sodelovanje pri oblikovanju prednostnih nalog prihodnje politike in redno prejema informacije o razvoju te politike; |
| --- | --- |

1.11

z zadovoljstvom pozdravlja stališče Komisije o vlogi lokalnih in regionalnih oblasti pri uresničevanju načel in ciljev nove pomorske politike ter ponovno potrjuje svojo pripravljenost za sodelovanje pri oblikovanju prednostnih nalog prihodnje politike in redno prejema informacije o razvoju te politike;

Čas za naslednji korak k evropski pomorski politiki

| 1.12 | poudarja, da ta osnutek mnenja obravnava dve temeljni vprašanji, na kateri je treba prednostno odgovoriti: „Kako izvajati novo evropsko pomorsko politiko?“ in „Ali prihodnji celostni pristop v nasprotju s sedanjo sektorsko pomorsko politiko zagotavlja dodano vrednost?“; |
| --- | --- |

1.12

poudarja, da ta osnutek mnenja obravnava dve temeljni vprašanji, na kateri je treba prednostno odgovoriti: „Kako izvajati novo evropsko pomorsko politiko?“ in „Ali prihodnji celostni pristop v nasprotju s sedanjo sektorsko pomorsko politiko zagotavlja dodano vrednost?“;

Izvajanje nove evropske pomorske politike

| 1.13 | še vedno meni, da je splošni cilj prihodnje pomorske politike EU priznati in ohraniti velik potencial evropskih morij ter oblikovati dejavno pomorsko politiko na način, ki bo tudi prihodnjim generacijam zagotovil delež ekološkega, gospodarskega, biološkega in kulturnega bogastva morij; |
| --- | --- |

1.13

še vedno meni, da je splošni cilj prihodnje pomorske politike EU priznati in ohraniti velik potencial evropskih morij ter oblikovati dejavno pomorsko politiko na način, ki bo tudi prihodnjim generacijam zagotovil delež ekološkega, gospodarskega, biološkega in kulturnega bogastva morij;

| 1.14 | priznava potrebo po zbiranju in natančni analizi ustreznih podatkov ter zagotavljanju dostopa do informacij, kar bi oblikovalcem politike in interesnim skupinam omogočilo sprejemanje razumnih odločitev, ki temeljijo na stalnem izboljševanju znanstvenih spoznanj, ki izhajajo iz odličnosti pomorskih raziskav, tehnologije in inovacij; |
| --- | --- |

1.14

priznava potrebo po zbiranju in natančni analizi ustreznih podatkov ter zagotavljanju dostopa do informacij, kar bi oblikovalcem politike in interesnim skupinam omogočilo sprejemanje razumnih odločitev, ki temeljijo na stalnem izboljševanju znanstvenih spoznanj, ki izhajajo iz odličnosti pomorskih raziskav, tehnologije in inovacij;

| 1.15 | podpira sodelovanje ustreznih akterjev iz različnih sektorskih področij politike in pozdravlja prizadevanja Komisije za ozaveščanje širše javnosti o pomenu pomorskega sektorja nasploh in še posebej pomorske politike; |
| --- | --- |

1.15

podpira sodelovanje ustreznih akterjev iz različnih sektorskih področij politike in pozdravlja prizadevanja Komisije za ozaveščanje širše javnosti o pomenu pomorskega sektorja nasploh in še posebej pomorske politike;

| 1.16 | meni, da uresničitev celovite evropske pomorske politike ne bi smela ovirati vzporednega napredovanja posameznih sektorskih pomorskih politik, ki bi se morale razvijati na okoljsko trajnostni način; |
| --- | --- |

1.16

meni, da uresničitev celovite evropske pomorske politike ne bi smela ovirati vzporednega napredovanja posameznih sektorskih pomorskih politik, ki bi se morale razvijati na okoljsko trajnostni način;

| 1.17 | poudarja, da mora oblikovanje in izvajanje prihodnje pomorske politike EU temeljiti na načelih subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.17

poudarja, da mora oblikovanje in izvajanje prihodnje pomorske politike EU temeljiti na načelih subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1.18 | podpira zamisel o evropskih ozemeljskih sporazumih in verjame, da bodo ti sporazumi omogočili prilagodljivo, uspešno in prostovoljno uresničevanje ključnih političnih ciljev in prednostnih nalog EU ter v skladu s predlogom Komisije zagotovili uspešno upravljanje tristranskih pogodb in sporazumov za doseganje rešitev, ki odražajo zaskrbljenost javnosti; |
| --- | --- |

1.18

podpira zamisel o evropskih ozemeljskih sporazumih in verjame, da bodo ti sporazumi omogočili prilagodljivo, uspešno in prostovoljno uresničevanje ključnih političnih ciljev in prednostnih nalog EU ter v skladu s predlogom Komisije zagotovili uspešno upravljanje tristranskih pogodb in sporazumov za doseganje rešitev, ki odražajo zaskrbljenost javnosti;

| 1.19 | podpira razvoj konkretnih ukrepov za doseganje glavnih ciljev, opisanih v zeleni knjigi, kot so blaginja ljudi in skupnosti, trajnostna raba morskih virov, razvoj dobrega gospodarjenja z morji in okrepljena ozaveščenost evropskih državljanov o evropski pomorski dediščini, ob hkratnem ohranjanju lokalne in regionalne kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

1.19

podpira razvoj konkretnih ukrepov za doseganje glavnih ciljev, opisanih v zeleni knjigi, kot so blaginja ljudi in skupnosti, trajnostna raba morskih virov, razvoj dobrega gospodarjenja z morji in okrepljena ozaveščenost evropskih državljanov o evropski pomorski dediščini, ob hkratnem ohranjanju lokalne in regionalne kulturne raznolikosti;

| 1.20 | meni, da je treba pripraviti evropski akcijski načrt za pomorstvo s seznamom konkretnih meril uspešnosti in pristopom v treh stopnjah: za vsako merilo uspešnosti se opredelijo cilj, podroben opis in predlog za izvajanje, ki bi ga bilo najbolje predložiti do leta 2008, predloge za finančne ukrepe pa do leta 2007. |
| --- | --- |

1.20

meni, da je treba pripraviti evropski akcijski načrt za pomorstvo s seznamom konkretnih meril uspešnosti in pristopom v treh stopnjah: za vsako merilo uspešnosti se opredelijo cilj, podroben opis in predlog za izvajanje, ki bi ga bilo najbolje predložiti do leta 2008, predloge za finančne ukrepe pa do leta 2007.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

od Komisije zahteva, da predstavi evropski akcijski načrt za pomorstvo, ki bo vključeval naslednje dejavnosti:

2.1   Regionalno strokovno znanje za pomorsko politiko

| 2.1.1 | oblikovati seznam sedanjih nacionalnih, regionalnih in lokalnih primerov najboljših praks, zlasti ob upoštevanju regionalnih gospodarskih grozdov, raziskovalnih mrež, sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem, prostorskega načrtovanja in dobrega upravljanja, ter spodbujati sedanje primere najboljših praks in njihov prenos v druge regije ali subjekte; |
| --- | --- |

2.1.1

oblikovati seznam sedanjih nacionalnih, regionalnih in lokalnih primerov najboljših praks, zlasti ob upoštevanju regionalnih gospodarskih grozdov, raziskovalnih mrež, sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem, prostorskega načrtovanja in dobrega upravljanja, ter spodbujati sedanje primere najboljših praks in njihov prenos v druge regije ali subjekte;

| 2.1.2 | spodbujati in podpirati regije pri razvoju takih primerov najboljših praks ter s tem razvijati evropska središča odličnosti v pomorstvu; |
| --- | --- |

2.1.2

spodbujati in podpirati regije pri razvoju takih primerov najboljših praks ter s tem razvijati evropska središča odličnosti v pomorstvu;

| 2.1.3 | okrepiti vlogo obalnih in otoških regij kot glavnih subjektov pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju pomorske politike; |
| --- | --- |

2.1.3

okrepiti vlogo obalnih in otoških regij kot glavnih subjektov pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju pomorske politike;

| 2.1.4 | vzpostaviti evropsko pomorsko platformo, ki bo podpirala redno, učinkovito in z viri varčno izmenjavo evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih primerov najboljših praks ter v katero bosta vključena Komisija in Odbor regij; |
| --- | --- |

2.1.4

vzpostaviti evropsko pomorsko platformo, ki bo podpirala redno, učinkovito in z viri varčno izmenjavo evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih primerov najboljših praks ter v katero bosta vključena Komisija in Odbor regij;

| 2.1.5 | ovrednotiti in usklajevati posebne strateške načrte v skladu z načrti iz tematske strategije za varstvo in ohranjanje morskega okolja, ki spodbujajo oblikovanje širših morskih območij, in posebne strateške načrte za evropske oceane (severovzhodni Atlantski ocean in Arktični ocean) ter polzaprte večje in manjše morske bazene (kot so Sredozemsko, Baltsko, Severno in Črno morje ter Rokavski preliv), za katere Komisija predlaga, naj jih pripravijo države članice. Helsinška komisija je že začela pripravljati akcijski načrt za Baltsko morje, ambiciozen in obširen projekt, ki lahko predstavlja pilotni projekt ali študijo za pomorsko strategijo, zato bi morali takšen načrt izvajati v sodelovanju z njimi; |
| --- | --- |

2.1.5

ovrednotiti in usklajevati posebne strateške načrte v skladu z načrti iz tematske strategije za varstvo in ohranjanje morskega okolja, ki spodbujajo oblikovanje širših morskih območij, in posebne strateške načrte za evropske oceane (severovzhodni Atlantski ocean in Arktični ocean) ter polzaprte večje in manjše morske bazene (kot so Sredozemsko, Baltsko, Severno in Črno morje ter Rokavski preliv), za katere Komisija predlaga, naj jih pripravijo države članice. Helsinška komisija je že začela pripravljati akcijski načrt za Baltsko morje, ambiciozen in obširen projekt, ki lahko predstavlja pilotni projekt ali študijo za pomorsko strategijo, zato bi morali takšen načrt izvajati v sodelovanju z njimi;

| 2.1.6 | podpirati tematske regionalne mreže, namenjene razvoju skupnih projektov na področju prevoza, krepitve in spremembe namembnosti infrastrukture, varstva okolja, usklajevanja ribiških dejavnosti in trgovinskega sodelovanja, ter upoštevati že obstoječe svete za ribištvo; |
| --- | --- |

2.1.6

podpirati tematske regionalne mreže, namenjene razvoju skupnih projektov na področju prevoza, krepitve in spremembe namembnosti infrastrukture, varstva okolja, usklajevanja ribiških dejavnosti in trgovinskega sodelovanja, ter upoštevati že obstoječe svete za ribištvo;

2.2   Dobra podatkovna osnova in pomorske raziskave

| 2.2.1 | izboljšati zlasti regionalno podatkovno osnovo na regionalni in lokalni ravni na podlagi sistemov, povezanih z geografskim informacijskim sistemom, ter vključiti prostorsko integrirane podatke s kopnega in morja iz satelitov, letal in boj, kot so lokalna višina morske gladine, premiki plovil ali podnebni podatki v sistemih za spremljanje oceanov; |
| --- | --- |

2.2.1

izboljšati zlasti regionalno podatkovno osnovo na regionalni in lokalni ravni na podlagi sistemov, povezanih z geografskim informacijskim sistemom, ter vključiti prostorsko integrirane podatke s kopnega in morja iz satelitov, letal in boj, kot so lokalna višina morske gladine, premiki plovil ali podnebni podatki v sistemih za spremljanje oceanov;

| 2.2.2 | zbirati podatke o ekonomskih in okoljskih vidikih posameznih morskih virov ter njihovem socialnem vplivu; uvesti enotni evropski pomorski katastrski sistem; |
| --- | --- |

2.2.2

zbirati podatke o ekonomskih in okoljskih vidikih posameznih morskih virov ter njihovem socialnem vplivu; uvesti enotni evropski pomorski katastrski sistem;

| 2.2.3 | spremljati ribji stalež v vodah Skupnosti in ribe selivke ter izvesti model pridobivanja podatkov o ulovu ribjih virov, s spodbujanjem elektronskega omrežja ribjih trgov, povezanega s podatkovnimi bazami; |
| --- | --- |

2.2.3

spremljati ribji stalež v vodah Skupnosti in ribe selivke ter izvesti model pridobivanja podatkov o ulovu ribjih virov, s spodbujanjem elektronskega omrežja ribjih trgov, povezanega s podatkovnimi bazami;

| 2.2.4 | upoštevati predlog za ustanovitev evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (European Marine Observation and Data Network – EMODN) ob poudarjanju stališča, da je treba to omrežje uporabljati za združevanje sedanjih in novih pomorskih podatkov, s čimer bi omogočili dolgoročno spremljanje in visokokakovosten postopek ocenjevanja tveganja, zlasti v zvezi z vprašanji, kot so varnost v pomorskem prevozu, raziskovanje in izkoriščanje naravnih virov ter varstvo morskega okolja in njegove biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

2.2.4

upoštevati predlog za ustanovitev evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke (European Marine Observation and Data Network – EMODN) ob poudarjanju stališča, da je treba to omrežje uporabljati za združevanje sedanjih in novih pomorskih podatkov, s čimer bi omogočili dolgoročno spremljanje in visokokakovosten postopek ocenjevanja tveganja, zlasti v zvezi z vprašanji, kot so varnost v pomorskem prevozu, raziskovanje in izkoriščanje naravnih virov ter varstvo morskega okolja in njegove biotske raznovrstnosti;

| 2.2.5 | bolj upoštevati celostni pristop v prihodnjih raziskovalnih programih; |
| --- | --- |

2.2.5

bolj upoštevati celostni pristop v prihodnjih raziskovalnih programih;

| 2.2.6 | podpirati tesnejše vezi med sedanjimi evropskimi raziskovalnimi inštituti, da bi vzpostavili mrežo evropskih inštitutov za raziskovanje oceanov. Tako bi se dodatno dvignila kakovost evropskih raziskav morja, Evropa pa bi postala vodilna na svetu na tem področju; |
| --- | --- |

2.2.6

podpirati tesnejše vezi med sedanjimi evropskimi raziskovalnimi inštituti, da bi vzpostavili mrežo evropskih inštitutov za raziskovanje oceanov. Tako bi se dodatno dvignila kakovost evropskih raziskav morja, Evropa pa bi postala vodilna na svetu na tem področju;

| 2.2.7 | združiti raziskovalna plovila in obsežno opremo v evropski mreži za pomorsko raziskovanje, da bi dosegli enotnost merilnih sistemov, stroškovno učinkovitost in izboljšali kakovost, ter ta pristop podpirati s skupnimi javnimi naročili, ki bi jih lahko spodbujala Evropska investicijska banka; |
| --- | --- |

2.2.7

združiti raziskovalna plovila in obsežno opremo v evropski mreži za pomorsko raziskovanje, da bi dosegli enotnost merilnih sistemov, stroškovno učinkovitost in izboljšali kakovost, ter ta pristop podpirati s skupnimi javnimi naročili, ki bi jih lahko spodbujala Evropska investicijska banka;

| 2.2.8 | spodbujati uporabo obnovljivih virov energije, opredeljenih v zeleni knjigi, med drugim vetrno energijo na morju in energijo valovanja, če so skladni z drugimi socialno-ekonomskimi in okoljskimi dejavnostmi in interesi, in nadaljnje raziskave ter inovacije v tem sektorju; |
| --- | --- |

2.2.8

spodbujati uporabo obnovljivih virov energije, opredeljenih v zeleni knjigi, med drugim vetrno energijo na morju in energijo valovanja, če so skladni z drugimi socialno-ekonomskimi in okoljskimi dejavnostmi in interesi, in nadaljnje raziskave ter inovacije v tem sektorju;

| 2.2.9 | raziskati možnosti shranjevanja CO2 na izčrpanih naftnih in plinskih poljih na morju; |
| --- | --- |

2.2.9

raziskati možnosti shranjevanja CO2 na izčrpanih naftnih in plinskih poljih na morju;

| 2.2.10 | krepiti prizadevanje ob upoštevanju razvoja znanstvenih in tehnoloških prebojev na področju pomorskega raziskovanja, kot so morska biotehnologija, navigacijski sistemi in turistične dejavnosti, ter s tem obravnavati sedanje in možne prihodnje grožnje, zlasti v zvezi s podnebnimi spremembami, upadanjem staleža rib, netrajnostnim turizmom in spreminjanjem demografskih značilnosti obalnega prebivalstva, ter posledično oblikovati in spodbujati lahko dostopne spodbude s spodbujanjem raziskav in razvoja na takšnih področjih dejavnosti; |
| --- | --- |

2.2.10

krepiti prizadevanje ob upoštevanju razvoja znanstvenih in tehnoloških prebojev na področju pomorskega raziskovanja, kot so morska biotehnologija, navigacijski sistemi in turistične dejavnosti, ter s tem obravnavati sedanje in možne prihodnje grožnje, zlasti v zvezi s podnebnimi spremembami, upadanjem staleža rib, netrajnostnim turizmom in spreminjanjem demografskih značilnosti obalnega prebivalstva, ter posledično oblikovati in spodbujati lahko dostopne spodbude s spodbujanjem raziskav in razvoja na takšnih področjih dejavnosti;

| 2.2.11 | oblikovati spodbude za pospeševanje raziskav in razvoja na področju trajnostnega ribogojstva z določitvijo protokolov gojenja, ki se jih morajo držati proizvajalci, s prepričanjem, da so ribe ključno osnovno živilo in ribogojstvo postopek z visokointenzivno uporabo virov; |
| --- | --- |

2.2.11

oblikovati spodbude za pospeševanje raziskav in razvoja na področju trajnostnega ribogojstva z določitvijo protokolov gojenja, ki se jih morajo držati proizvajalci, s prepričanjem, da so ribe ključno osnovno živilo in ribogojstvo postopek z visokointenzivno uporabo virov;

| 2.2.12 | okrepiti analizo možnih groženj evropskemu morskemu okolju, zlasti tistih, ki jih predstavljajo podnebne spremembe in posledično dvigovanje morske gladine, ter okrepiti spremljanje tektonske dejavnosti morskega dna in opredeliti ustrezne rešitve; |
| --- | --- |

2.2.12

okrepiti analizo možnih groženj evropskemu morskemu okolju, zlasti tistih, ki jih predstavljajo podnebne spremembe in posledično dvigovanje morske gladine, ter okrepiti spremljanje tektonske dejavnosti morskega dna in opredeliti ustrezne rešitve;

| 2.2.13 | spodbujati izvajanje in razvoj ribogojnih protokolov za biološko akvakulturo; |
| --- | --- |

2.2.13

spodbujati izvajanje in razvoj ribogojnih protokolov za biološko akvakulturo;

| 2.2.14 | spodbujati raziskovalne programe, namenjene ugotavljanju parametrov, uporabnih za določanje stopnje okoljske in družbene trajnosti za vsako človekovo dejavnost (ribolov, ribogojstvo, šport, turistično-rekreacijske dejavnosti, promet, energija itd.), povezano z rabo morja kot vira; |
| --- | --- |

2.2.14

spodbujati raziskovalne programe, namenjene ugotavljanju parametrov, uporabnih za določanje stopnje okoljske in družbene trajnosti za vsako človekovo dejavnost (ribolov, ribogojstvo, šport, turistično-rekreacijske dejavnosti, promet, energija itd.), povezano z rabo morja kot vira;

2.3   Nadaljnji razvoj evropske odličnosti v pomorskem gospodarstvu

| 2.3.1 | predložiti strategijo o tem, kako lahko Evropska unija ob upoštevanju trajnosti, stroškovnih in tehnoloških dejavnikov v svetovni konkurenci ohrani in razširi tržne deleže v posameznih sektorjih pomorskega gospodarstva; |
| --- | --- |

2.3.1

predložiti strategijo o tem, kako lahko Evropska unija ob upoštevanju trajnosti, stroškovnih in tehnoloških dejavnikov v svetovni konkurenci ohrani in razširi tržne deleže v posameznih sektorjih pomorskega gospodarstva;

| 2.3.2 | podrobno določiti, koliko zdaj posamezni gospodarski sektorji (npr. energetika, prevoz, turizem, ribištvo ter morska biotehnologija in ladjedelništvo) prispevajo k evropski konkurenčnosti in inovativnosti, zlasti v zvezi s cilji in prednostnimi nalogami, določenimi v programu lizbonske strategije; |
| --- | --- |

2.3.2

podrobno določiti, koliko zdaj posamezni gospodarski sektorji (npr. energetika, prevoz, turizem, ribištvo ter morska biotehnologija in ladjedelništvo) prispevajo k evropski konkurenčnosti in inovativnosti, zlasti v zvezi s cilji in prednostnimi nalogami, določenimi v programu lizbonske strategije;

| 2.3.3 | predstaviti znanstvene podatke o tem, ali in v kolikšni meri ti posamezni gospodarski sektorji prispevajo:






  a. | h krepitvi evropske konkurenčnosti v prihodnosti, |
| --- | --- | --- |

2.3.3

predstaviti znanstvene podatke o tem, ali in v kolikšni meri ti posamezni gospodarski sektorji prispevajo:

a.

h krepitvi evropske konkurenčnosti v prihodnosti,

| b. | k ustvarjanju več delovnih mest na evropskem trgu dela v prihodnosti, |
| --- | --- |

b.

k ustvarjanju več delovnih mest na evropskem trgu dela v prihodnosti,

| c. | k uporabi virov in izboljšanju učinkovitosti pri tem, |
| --- | --- |

c.

k uporabi virov in izboljšanju učinkovitosti pri tem,

| d. | k nadaljnjemu združevanju teh gospodarskih sektorjev; |
| --- | --- |

d.

k nadaljnjemu združevanju teh gospodarskih sektorjev;

| 2.3.4 | spodbujati nadaljnji razvoj povezave med raziskavami in industrijo, zlasti razvoj pomorskih grozdov. Z vzpostavitvijo evropske konference o pomorskih grozdih bi lahko ustvarili idealen forum, na katerem bi se pomorski znanstveniki in industrija lahko srečevali in redno sodelovali; |
| --- | --- |

2.3.4

spodbujati nadaljnji razvoj povezave med raziskavami in industrijo, zlasti razvoj pomorskih grozdov. Z vzpostavitvijo evropske konference o pomorskih grozdih bi lahko ustvarili idealen forum, na katerem bi se pomorski znanstveniki in industrija lahko srečevali in redno sodelovali;

| 2.3.5 | okrepiti vlogo prometa v okviru prihodnje pomorske politike, ob upoštevanju, da je prevoz ena od najpomembnejših medsektorskih pomorskih dejavnosti; |
| --- | --- |

2.3.5

okrepiti vlogo prometa v okviru prihodnje pomorske politike, ob upoštevanju, da je prevoz ena od najpomembnejših medsektorskih pomorskih dejavnosti;

| 2.3.6 | podpirati pojem opredelitve pomorskih avtocest, ob upoštevanju, da bo ta ambiciozni projekt do njihove vzpostavitve leta 2010 povečal obseg pomorskega prometa v evropskih morjih in oceanih. Zato poziva Komisijo, da spodbuja države članice k izvajanju skrbnejšega okoljskega spremljanja onesnaževanja na glavnih pomorskih poteh, ter meni, da bi lahko v zvezi s tem uspešno uporabljali nove tehnologije globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES); |
| --- | --- |

2.3.6

podpirati pojem opredelitve pomorskih avtocest, ob upoštevanju, da bo ta ambiciozni projekt do njihove vzpostavitve leta 2010 povečal obseg pomorskega prometa v evropskih morjih in oceanih. Zato poziva Komisijo, da spodbuja države članice k izvajanju skrbnejšega okoljskega spremljanja onesnaževanja na glavnih pomorskih poteh, ter meni, da bi lahko v zvezi s tem uspešno uporabljali nove tehnologije globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES);

| 2.3.7 | ob upoštevanju dejstva, da uresničitev nekaterih projektov TEN-T, ki vplivajo na pomorsko razsežnost, zaostaja, ponovno okrepiti prizadevanje za vzpostavitev morskih terminalov, najprej tistih z jasnimi intermodalnimi lastnostmi; |
| --- | --- |

2.3.7

ob upoštevanju dejstva, da uresničitev nekaterih projektov TEN-T, ki vplivajo na pomorsko razsežnost, zaostaja, ponovno okrepiti prizadevanje za vzpostavitev morskih terminalov, najprej tistih z jasnimi intermodalnimi lastnostmi;

| 2.3.8 | izboljšati pristaniško infrastrukturo in prometne povezave z otoki – pri tem pa določiti in sprejeti potrebne ukrepe, ki bodo dosegli tudi najbolj oddaljene regije – in zagotoviti njihov dostop do celinskega trga, ter zagotoviti sprejemljivo pogostost povezav in cen storitev pomorskega prevoza blaga in oseb, tako s celino kot med otoki istega otočja, razvoj sekundarnih omrežij pa je treba pospešiti, tako da bodo otoki in zlasti najbolj oddaljene regije v celoti povezani s „pomorskimi avtocestami“ brez nepotrebnih zamud; |
| --- | --- |

2.3.8

izboljšati pristaniško infrastrukturo in prometne povezave z otoki – pri tem pa določiti in sprejeti potrebne ukrepe, ki bodo dosegli tudi najbolj oddaljene regije – in zagotoviti njihov dostop do celinskega trga, ter zagotoviti sprejemljivo pogostost povezav in cen storitev pomorskega prevoza blaga in oseb, tako s celino kot med otoki istega otočja, razvoj sekundarnih omrežij pa je treba pospešiti, tako da bodo otoki in zlasti najbolj oddaljene regije v celoti povezani s „pomorskimi avtocestami“ brez nepotrebnih zamud;

| 2.3.9 | še naprej sodelovati z državami članicami in morskimi območji, da se okrepijo, izboljšajo in razvijejo pomorske plovne poti, ter zagotoviti, da se te ustrezno upoštevajo kot del vseevropskih omrežij; |
| --- | --- |

2.3.9

še naprej sodelovati z državami članicami in morskimi območji, da se okrepijo, izboljšajo in razvijejo pomorske plovne poti, ter zagotoviti, da se te ustrezno upoštevajo kot del vseevropskih omrežij;

| 2.3.10 | predložiti študijo o prednostih in slabostih določitve skupne evropske zastave; |
| --- | --- |

2.3.10

predložiti študijo o prednostih in slabostih določitve skupne evropske zastave;

| 2.3.11 | okrepiti vlogo strateških pristanišč kot prednostno nalogo za razvoj prihodnje pomorske politike in hkrati izvesti študijo o povezavah med glavnimi in sekundarnimi pristanišči ter o morebitni delokalizaciji in dekoncentraciji nekaterih pristaniških dejavnosti v manjša središča; |
| --- | --- |

2.3.11

okrepiti vlogo strateških pristanišč kot prednostno nalogo za razvoj prihodnje pomorske politike in hkrati izvesti študijo o povezavah med glavnimi in sekundarnimi pristanišči ter o morebitni delokalizaciji in dekoncentraciji nekaterih pristaniških dejavnosti v manjša središča;

| 2.3.12 | vzpostaviti mrežo evropskih izobraževalnih ustanov za pomorske poklice in tako izboljšati usposabljanje in izobraževanje pomorščakov ter določiti poklicne poti, da bi zagotovili, da ima Evropa na voljo strokovno in usposobljeno delovno silo, ter predložiti predlog o izobraževanju in vseživljenjskem učenju v vseh pomorskih sektorjih in ne le na morju; |
| --- | --- |

2.3.12

vzpostaviti mrežo evropskih izobraževalnih ustanov za pomorske poklice in tako izboljšati usposabljanje in izobraževanje pomorščakov ter določiti poklicne poti, da bi zagotovili, da ima Evropa na voljo strokovno in usposobljeno delovno silo, ter predložiti predlog o izobraževanju in vseživljenjskem učenju v vseh pomorskih sektorjih in ne le na morju;

| 2.3.13 | zagotoviti obstoj in uveljavljanje vseevropskih minimalnih standardov za zaposlovanje in delovne razmere na področju pomorskega prometa in vseh ostalih pomorskih sektorjev ter preprečevati zlorabe; |
| --- | --- |

2.3.13

zagotoviti obstoj in uveljavljanje vseevropskih minimalnih standardov za zaposlovanje in delovne razmere na področju pomorskega prometa in vseh ostalih pomorskih sektorjev ter preprečevati zlorabe;

| 2.3.14 | razviti nov okvir za vzpostavitev usklajenega pristopa k trajnostnemu pomorskemu turizmu v EU, ki zlasti odraža potrebe regij, ob upoštevanju, da pomorski turizem veliko prispeva k pomorskemu gospodarstvu z odličnimi možnostmi za rast, vendar povzroča tudi večje onesnaženje obale, netrajnostno uporabo virov in propadanje naravnega okolja na obalnih območjih; |
| --- | --- |

2.3.14

razviti nov okvir za vzpostavitev usklajenega pristopa k trajnostnemu pomorskemu turizmu v EU, ki zlasti odraža potrebe regij, ob upoštevanju, da pomorski turizem veliko prispeva k pomorskemu gospodarstvu z odličnimi možnostmi za rast, vendar povzroča tudi večje onesnaženje obale, netrajnostno uporabo virov in propadanje naravnega okolja na obalnih območjih;

| 2.3.15 | spodbujati nadaljnji razvoj priobalnih polj vetrne energije v EU, in sicer s podpiranjem projektov, ki zagotavljajo rešitve z obravnavanjem težav v zvezi s skupno odgovornostjo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zlasti glede kabelskih napeljav ali kombinirane uporabe, npr. turbin na veter in gojišča školjk; |
| --- | --- |

2.3.15

spodbujati nadaljnji razvoj priobalnih polj vetrne energije v EU, in sicer s podpiranjem projektov, ki zagotavljajo rešitve z obravnavanjem težav v zvezi s skupno odgovornostjo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zlasti glede kabelskih napeljav ali kombinirane uporabe, npr. turbin na veter in gojišča školjk;

| 2.3.16 | nujno predložiti predlog o razvoju novih tehnoloških inovacij na področju drugih obnovljivih virov energije morja, kot so plimovanje ali morski tokovi, kjer bi lahko EU prevzela strateško vodstvo na svetovni ravni; |
| --- | --- |

2.3.16

nujno predložiti predlog o razvoju novih tehnoloških inovacij na področju drugih obnovljivih virov energije morja, kot so plimovanje ali morski tokovi, kjer bi lahko EU prevzela strateško vodstvo na svetovni ravni;

| 2.3.17 | urediti dejavnosti pridobivanja tradicionalnih virov energije morja, kot sta nafta in plin, na podlagi dobro opredeljenih okoljevarstvenih standardov, ter učinkovito spremljati te dejavnosti; |
| --- | --- |

2.3.17

urediti dejavnosti pridobivanja tradicionalnih virov energije morja, kot sta nafta in plin, na podlagi dobro opredeljenih okoljevarstvenih standardov, ter učinkovito spremljati te dejavnosti;

| 2.3.18 | razviti predvidene poteke ukrepov varovanja obale, ki so morda potrebni in ki temeljijo na različnih napovedih o dvigu morske gladine in spremembah vremenskih razmer; upoštevati je treba sedanje predvidene ukrepe, kot so tisti, določeni na konferenci o zaščiti Waddenovega morja; |
| --- | --- |

2.3.18

razviti predvidene poteke ukrepov varovanja obale, ki so morda potrebni in ki temeljijo na različnih napovedih o dvigu morske gladine in spremembah vremenskih razmer; upoštevati je treba sedanje predvidene ukrepe, kot so tisti, določeni na konferenci o zaščiti Waddenovega morja;

| 2.3.19 | meni, da je treba spodbujati mednarodne sporazume, namenjene doseganju trajnostnega ulova pri skupnih ribjih virih (ribe selivke); |
| --- | --- |

2.3.19

meni, da je treba spodbujati mednarodne sporazume, namenjene doseganju trajnostnega ulova pri skupnih ribjih virih (ribe selivke);

| 2.3.20 | izvesti raziskovalne projekte, namenjene razvitju takšnih načinov sidranja, ki na posebno dragocenih območjih preprečujejo uničenje pozidonije (Posidonia oceanica); |
| --- | --- |

2.3.20

izvesti raziskovalne projekte, namenjene razvitju takšnih načinov sidranja, ki na posebno dragocenih območjih preprečujejo uničenje pozidonije (Posidonia oceanica);

| 2.3.21 | vzpostaviti javno obalno strukturo, ki vključuje naloge, kot so okoljski nadzor, mejni nadzor, reševanje na morju, ribiški nadzor, zdravstvena pomoč in civilna zaščita za zaposlene v pomorstvu; |
| --- | --- |

2.3.21

vzpostaviti javno obalno strukturo, ki vključuje naloge, kot so okoljski nadzor, mejni nadzor, reševanje na morju, ribiški nadzor, zdravstvena pomoč in civilna zaščita za zaposlene v pomorstvu;

2.4   Varstvo morskega okolja za prihodnje generacije

| 2.4.1 | pokazati, kako lahko uspešno zaščitimo in obnovimo sedanje okolje, ter opredeliti in izvesti merila za zaščito na skupni evropski ravni ter zagotoviti kakovost obalnih in morskih ekosistemov ter habitatov; |
| --- | --- |

2.4.1

pokazati, kako lahko uspešno zaščitimo in obnovimo sedanje okolje, ter opredeliti in izvesti merila za zaščito na skupni evropski ravni ter zagotoviti kakovost obalnih in morskih ekosistemov ter habitatov;

| 2.4.2 | podrobno pojasniti, kako bosta tematska strategija za morsko okolje in direktiva o morski strategiji vključeni v prihodnjo celostno pomorsko politiko ob upoštevanju spremenjenih časovnih okvirov, ki jih je predlagal Odbor regij. Da bi bili ti časovni okviri čim učinkovitejši, bi morali biti usklajeni z drugimi pomembnejšimi programi EU, kot so strukturni in kmetijski skladi; |
| --- | --- |

2.4.2

podrobno pojasniti, kako bosta tematska strategija za morsko okolje in direktiva o morski strategiji vključeni v prihodnjo celostno pomorsko politiko ob upoštevanju spremenjenih časovnih okvirov, ki jih je predlagal Odbor regij. Da bi bili ti časovni okviri čim učinkovitejši, bi morali biti usklajeni z drugimi pomembnejšimi programi EU, kot so strukturni in kmetijski skladi;

| 2.4.3 | usklajevati morska območja in jim pomagati pri določevanju načinov za uspešno varstvo obstoječega okolja ter zlasti pri vzpostavljanju transregionalnih in/ali transnacionalnih morskih zaščitenih območij ter pri razvijanju konkretnih predlogov za bistveno zmanjšanje radioaktivnih odpadkov, onesnaževanja zaradi ladij (zlasti izpusti plinov, odpadki in odpadna voda, saj slednja lahko prispeva k vnosu tujih vrst) in škode, ki jo človekove dejavnosti povzročajo na pomembnih morskih habitatih, omenjenih v direktivi o habitatih, podpirati prizadevanje za zagotovitev kakovosti obalnih in morskih ekosistemov ter habitatov, tudi z upoštevanjem velikega vpliva, ki ga lahko imajo gospodarske dejavnosti na morsko okolje, zlasti z odvajanjem hranil v morje; |
| --- | --- |

2.4.3

usklajevati morska območja in jim pomagati pri določevanju načinov za uspešno varstvo obstoječega okolja ter zlasti pri vzpostavljanju transregionalnih in/ali transnacionalnih morskih zaščitenih območij ter pri razvijanju konkretnih predlogov za bistveno zmanjšanje radioaktivnih odpadkov, onesnaževanja zaradi ladij (zlasti izpusti plinov, odpadki in odpadna voda, saj slednja lahko prispeva k vnosu tujih vrst) in škode, ki jo človekove dejavnosti povzročajo na pomembnih morskih habitatih, omenjenih v direktivi o habitatih, podpirati prizadevanje za zagotovitev kakovosti obalnih in morskih ekosistemov ter habitatov, tudi z upoštevanjem velikega vpliva, ki ga lahko imajo gospodarske dejavnosti na morsko okolje, zlasti z odvajanjem hranil v morje;

| 2.4.4 | natančno ugotoviti, kje in kako lahko okolju prijazna tehnologija nadomesti standardno tehnologijo, ter zagotoviti finančne spodbude in programe pomoči, ki spodbujajo in olajšujejo to zamenjavo; |
| --- | --- |

2.4.4

natančno ugotoviti, kje in kako lahko okolju prijazna tehnologija nadomesti standardno tehnologijo, ter zagotoviti finančne spodbude in programe pomoči, ki spodbujajo in olajšujejo to zamenjavo;

| 2.4.5 | okrepiti pritisk na tiste, ki kršijo pravne zahteve in standarde, zlasti v zvezi z nezakonitim odlaganjem odpadkov v morje, nezakonitim ribolovom ali nezakonitim prevozom oseb ali blaga, ter zoper njih zahtevati pravne sankcije; |
| --- | --- |

2.4.5

okrepiti pritisk na tiste, ki kršijo pravne zahteve in standarde, zlasti v zvezi z nezakonitim odlaganjem odpadkov v morje, nezakonitim ribolovom ali nezakonitim prevozom oseb ali blaga, ter zoper njih zahtevati pravne sankcije;

| 2.4.6 | bolje varovati pomorske plovne poti ter raziskati možnost uvedbe obvezne pilotaže za tankerje in druge ladje z nevarnim tovorom ter splošne obvezne pilotaže v ozkih morskih prehodih; |
| --- | --- |

2.4.6

bolje varovati pomorske plovne poti ter raziskati možnost uvedbe obvezne pilotaže za tankerje in druge ladje z nevarnim tovorom ter splošne obvezne pilotaže v ozkih morskih prehodih;

| 2.4.7 | podpirati pobude za posodabljanje ali izboljšanje luških naprav za sprejem oljne vode ter podpirati tehnološke inovacije v pomorstvu in ravnanju z nafto, tudi zaradi preprečevanja vnosa zavojevalskih eksotičnih vrst; |
| --- | --- |

2.4.7

podpirati pobude za posodabljanje ali izboljšanje luških naprav za sprejem oljne vode ter podpirati tehnološke inovacije v pomorstvu in ravnanju z nafto, tudi zaradi preprečevanja vnosa zavojevalskih eksotičnih vrst;

| 2.4.8 | podpirati in spodbujati mednarodne sporazume, namenjene ohranjanju gospodarsko zanimivih ribjih staležev izrazitih rib selivk, ob upoštevanju, da uporaba ukrepov za ohranjanje zgolj pri ladjevjih Skupnosti nima za zaščito pomembnih učinkov; |
| --- | --- |

2.4.8

podpirati in spodbujati mednarodne sporazume, namenjene ohranjanju gospodarsko zanimivih ribjih staležev izrazitih rib selivk, ob upoštevanju, da uporaba ukrepov za ohranjanje zgolj pri ladjevjih Skupnosti nima za zaščito pomembnih učinkov;

| 2.4.9 | podpirati vzpostavitev mreže zaščitenih evropskih morskih območij in mreže za spremljanje, zlasti med državami članicami Evropske unije in sosednjimi državami, da se spodbudi izmenjava izkušenj in najboljših praks na področju upravljanja; |
| --- | --- |

2.4.9

podpirati vzpostavitev mreže zaščitenih evropskih morskih območij in mreže za spremljanje, zlasti med državami članicami Evropske unije in sosednjimi državami, da se spodbudi izmenjava izkušenj in najboljših praks na področju upravljanja;

| 2.4.10 | podpreti pobude za sprejetje protokolov o ravnanju z odpadno vodo z ladij in prečiščevanju te vode, saj je ta lahko vir vnosa tujih vrst, ki lahko prispevajo k izgubi morske biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

2.4.10

podpreti pobude za sprejetje protokolov o ravnanju z odpadno vodo z ladij in prečiščevanju te vode, saj je ta lahko vir vnosa tujih vrst, ki lahko prispevajo k izgubi morske biotske raznovrstnosti;

2.5   Financiranje in pravni instrumenti

| 2.5.1 | pripraviti seznam sedanjih posameznih finančnih instrumentov za pomorsko politiko na evropski ravni, kot so strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za ribištvo, sklad za vseživljenjsko učenje ali sedmi okvirni program Skupnosti za raziskave in razvoj, ter proučiti njihovo učinkovitost, da se določi, ali je treba te instrumente poenostaviti ali bolje razširjati; |
| --- | --- |

2.5.1

pripraviti seznam sedanjih posameznih finančnih instrumentov za pomorsko politiko na evropski ravni, kot so strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za ribištvo, sklad za vseživljenjsko učenje ali sedmi okvirni program Skupnosti za raziskave in razvoj, ter proučiti njihovo učinkovitost, da se določi, ali je treba te instrumente poenostaviti ali bolje razširjati;

| 2.5.2 | predložiti pregled projektov v pomorskem sektorju, ki jih Komisija že financira; |
| --- | --- |

2.5.2

predložiti pregled projektov v pomorskem sektorju, ki jih Komisija že financira;

| 2.5.3 | bolj upoštevati celostni pristop v prihodnjih programih financiranja (od leta 2014); |
| --- | --- |

2.5.3

bolj upoštevati celostni pristop v prihodnjih programih financiranja (od leta 2014);

| 2.5.4 | proučiti možnost preoblikovanja finančnega sistema EU v enotni poenostavljen sistem za vsa pomorska vprašanja ali večino pomorskih vprašanj iz evropskega obalnega in otoškega sklada; |
| --- | --- |

2.5.4

proučiti možnost preoblikovanja finančnega sistema EU v enotni poenostavljen sistem za vsa pomorska vprašanja ali večino pomorskih vprašanj iz evropskega obalnega in otoškega sklada;

| 2.5.5 | finančno podpirati ozemlja, ki se odlikujejo z biološkega, okoljskega in arhitekturnega vidika, ki so v krizi in katerih gospodarstvo je močno odvisno od dejavnosti, povezanih z morjem; |
| --- | --- |

2.5.5

finančno podpirati ozemlja, ki se odlikujejo z biološkega, okoljskega in arhitekturnega vidika, ki so v krizi in katerih gospodarstvo je močno odvisno od dejavnosti, povezanih z morjem;

| 2.5.6 | pregledati sedanji pravni okvir EU bolj s pomorskega vidika in obravnavati ozka grla in manjkajoče vezne člene pri možnosti vključevanja politik ter bolje urediti sedanji pravni okvir; |
| --- | --- |

2.5.6

pregledati sedanji pravni okvir EU bolj s pomorskega vidika in obravnavati ozka grla in manjkajoče vezne člene pri možnosti vključevanja politik ter bolje urediti sedanji pravni okvir;

| 2.5.7 | ugotoviti in s posebnimi finančnimi instrumenti posegati na območjih posebnega okoljskega in kulturnega pomena, za katere je zelo značilen droben obalni ribolov, včasih vključen v kmetijstvo obrtnega tipa, kjer ni mogoče uporabljati veljavnih finančnih instrumentov, ker ta mala podjetja ne ustrezajo njihovim gospodarskim zahtevam in zahtevam o obsegu; |
| --- | --- |

2.5.7

ugotoviti in s posebnimi finančnimi instrumenti posegati na območjih posebnega okoljskega in kulturnega pomena, za katere je zelo značilen droben obalni ribolov, včasih vključen v kmetijstvo obrtnega tipa, kjer ni mogoče uporabljati veljavnih finančnih instrumentov, ker ta mala podjetja ne ustrezajo njihovim gospodarskim zahtevam in zahtevam o obsegu;

| 2.5.8 | oblikovati posebne finančne instrumente za obalne in otoške regije, da bi bilo mogoče deliti stroške, ki v teh regijah nastanejo zaradi teh posegov in jih te regije sprejmejo v splošnem interesu Evropske unije, zlasti zaradi ukrepov za boj proti drogam in trgovanju z ljudmi, nezakonitemu priseljevanju in onesnaževanju morskega okolja ter nadzorovanju izključnih gospodarskih con; |
| --- | --- |

2.5.8

oblikovati posebne finančne instrumente za obalne in otoške regije, da bi bilo mogoče deliti stroške, ki v teh regijah nastanejo zaradi teh posegov in jih te regije sprejmejo v splošnem interesu Evropske unije, zlasti zaradi ukrepov za boj proti drogam in trgovanju z ljudmi, nezakonitemu priseljevanju in onesnaževanju morskega okolja ter nadzorovanju izključnih gospodarskih con;

| 2.5.9 | razviti nadaljnje mednarodno sodelovanje in uporabo mednarodnega prava na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

2.5.9

razviti nadaljnje mednarodno sodelovanje in uporabo mednarodnega prava na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu;

2.6   Vključevanje pomorskega prostora, vključno z otoki, zaledjem in regijami na obrobju ter skrajnem obrobju

| 2.6.1 | raziskati, kako se lahko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij uspešno uporabita kot podpora pri vključevanju sektorskih politik na področjih, ki so lahko namenjena različnim uporabam, pri tem pa poudariti poseben položaj otokov; |
| --- | --- |

2.6.1

raziskati, kako se lahko prostorsko načrtovanje in celostno upravljanje obalnih območij uspešno uporabita kot podpora pri vključevanju sektorskih politik na področjih, ki so lahko namenjena različnim uporabam, pri tem pa poudariti poseben položaj otokov;

| 2.6.2 | razviti močno geografsko orodje za pomorski sektor ali instrument, podoben kopenskemu prostorskemu informacijskemu sistemu INSPIRE; |
| --- | --- |

2.6.2

razviti močno geografsko orodje za pomorski sektor ali instrument, podoben kopenskemu prostorskemu informacijskemu sistemu INSPIRE;

| 2.6.3 | nujno obravnavati potrebo po vzpostavitvi evropskih obalnih straž, zlasti z opredeljevanjem posebnih potreb različnih morskih območij; |
| --- | --- |

2.6.3

nujno obravnavati potrebo po vzpostavitvi evropskih obalnih straž, zlasti z opredeljevanjem posebnih potreb različnih morskih območij;

| 2.6.4 | opredeliti načine za boljšo uporabo finančnih instrumentov EU za (i) kratkoročno pomoč državam članicam ali regijam, ki jih neposredno ogroža rastoče nezakonito priseljevanje, in (ii) dolgoročno pomoč tretjim državam pri doseganju določene ravni političnega in gospodarskega razvoja, da bi ustavili nezakonito vstopanje njihovih državljanov na ozemlje EU. V zvezi s tem Odbor podpira predlog odbora Evropskega parlamenta za proračun o ustanovitvi agencije, odgovorne zlasti za obravnavanje nezakonitega priseljevanja in prošenj za azil državljanov tretjih držav, s sedežem na Malti; |
| --- | --- |

2.6.4

opredeliti načine za boljšo uporabo finančnih instrumentov EU za (i) kratkoročno pomoč državam članicam ali regijam, ki jih neposredno ogroža rastoče nezakonito priseljevanje, in (ii) dolgoročno pomoč tretjim državam pri doseganju določene ravni političnega in gospodarskega razvoja, da bi ustavili nezakonito vstopanje njihovih državljanov na ozemlje EU. V zvezi s tem Odbor podpira predlog odbora Evropskega parlamenta za proračun o ustanovitvi agencije, odgovorne zlasti za obravnavanje nezakonitega priseljevanja in prošenj za azil državljanov tretjih držav, s sedežem na Malti;

| 2.6.5 | zagotoviti večjo raven podpore ne le nacionalnim, ampak tudi regionalnim in lokalnim oblastem pri ravnanju z novimi priseljenci, ko pridejo na njihovo ozemlje; |
| --- | --- |

2.6.5

zagotoviti večjo raven podpore ne le nacionalnim, ampak tudi regionalnim in lokalnim oblastem pri ravnanju z novimi priseljenci, ko pridejo na njihovo ozemlje;

| 2.6.6 | upoštevati celinsko razsežnost ter medsebojni vpliv celinskih območij, območij celinskih voda in rek, obalnih območij in morja ter s tem zagotoviti preglednost različnih sedanjih povezav; |
| --- | --- |

2.6.6

upoštevati celinsko razsežnost ter medsebojni vpliv celinskih območij, območij celinskih voda in rek, obalnih območij in morja ter s tem zagotoviti preglednost različnih sedanjih povezav;

| 2.6.7 | zagotoviti nadaljnji razvoj in izvajanje najvišjih standardov varnosti ladij v evropskih vodah, da se preprečijo ladijske nesreče na odprtih morjih, obalnih območjih in v pristaniščih; |
| --- | --- |

2.6.7

zagotoviti nadaljnji razvoj in izvajanje najvišjih standardov varnosti ladij v evropskih vodah, da se preprečijo ladijske nesreče na odprtih morjih, obalnih območjih in v pristaniščih;

| 2.6.8 | vključiti posebne programe in ukrepe za regije na skrajnem obrobju in otoke, ob upoštevanju njihovih posebnih pogojev in težav, zlasti na področjih dejavnosti, kot so






  a) | ohranjanje ribiške industrije, s trajnostnim upravljanjem in izkoriščanjem njenih rezerv, sprejemanjem ukrepov za obnavljanje in posodabljanje njenih ribiških ladjevij in spodbujanjem ukrepov v podporo malega in obalnega ribolova; |
| --- | --- | --- |

2.6.8

vključiti posebne programe in ukrepe za regije na skrajnem obrobju in otoke, ob upoštevanju njihovih posebnih pogojev in težav, zlasti na področjih dejavnosti, kot so

a)

ohranjanje ribiške industrije, s trajnostnim upravljanjem in izkoriščanjem njenih rezerv, sprejemanjem ukrepov za obnavljanje in posodabljanje njenih ribiških ladjevij in spodbujanjem ukrepov v podporo malega in obalnega ribolova;

| b) | krepitev turističnega gospodarstva z alternativnimi, kakovostnimi in trajnostnimi oblikami „morskega turizma“, ki pomagajo oživljati zastoj njegovega poslovanja; te oblike bi med drugim vključevale kulturni, navtični, socialni in kmečki turizem; |
| --- | --- |

b)

krepitev turističnega gospodarstva z alternativnimi, kakovostnimi in trajnostnimi oblikami „morskega turizma“, ki pomagajo oživljati zastoj njegovega poslovanja; te oblike bi med drugim vključevale kulturni, navtični, socialni in kmečki turizem;

| c) | in nadzor pritiskov na okolje, povezanih z njim, z izvajanjem načrtov za upravljanje okolja, z namenom, da se ohrani okolje otoških obal, kakovost njihovih voda in odstranjevanje njihovih odpadkov; |
| --- | --- |

c)

in nadzor pritiskov na okolje, povezanih z njim, z izvajanjem načrtov za upravljanje okolja, z namenom, da se ohrani okolje otoških obal, kakovost njihovih voda in odstranjevanje njihovih odpadkov;

| d) | boljša vzpostavitev komunikacije in prometnih povezav s celino; |
| --- | --- |

d)

boljša vzpostavitev komunikacije in prometnih povezav s celino;

| 2.6.9 | razviti kratko- do srednjeročne strategije za zmanjšanje povečanega izkoriščanja evropskih oceanov in morja, tudi v zvezi z nezakonito trgovino z ljudmi, ki poteka v Evropo; |
| --- | --- |

2.6.9

razviti kratko- do srednjeročne strategije za zmanjšanje povečanega izkoriščanja evropskih oceanov in morja, tudi v zvezi z nezakonito trgovino z ljudmi, ki poteka v Evropo;

| 2.6.10 | analizirati operativne pomanjkljivosti, ki nastajajo zaradi različnih oddaljenosti morskih regij, pri čemer bi oblikovali politike morskega prometa, ki bi temeljile na konceptu kohezije, zaradi izboljšanja integracije teh regij v Evropo; |
| --- | --- |

2.6.10

analizirati operativne pomanjkljivosti, ki nastajajo zaradi različnih oddaljenosti morskih regij, pri čemer bi oblikovali politike morskega prometa, ki bi temeljile na konceptu kohezije, zaradi izboljšanja integracije teh regij v Evropo;

| 2.6.11 | spodbujati praktično preizkušanje integriranega upravljanja obmorskih območij, prek katerega se lahko vzpostavijo in spodbujajo organizacijske strukture in postopki, ki vključujejo mehanizme za usklajevanje med vladami, ter spodbujati sodelovanje družbe pri sprejemanju odločitev, ki vplivajo na obmorska območja; |
| --- | --- |

2.6.11

spodbujati praktično preizkušanje integriranega upravljanja obmorskih območij, prek katerega se lahko vzpostavijo in spodbujajo organizacijske strukture in postopki, ki vključujejo mehanizme za usklajevanje med vladami, ter spodbujati sodelovanje družbe pri sprejemanju odločitev, ki vplivajo na obmorska območja;

2.7   Ozaveščenost javnosti in pomorska dediščina

| 2.7.1 | vključiti predlog o stalnem postopku za sistematično ozaveščanje javnosti o pomorskih vprašanjih ob upoštevanju skupne evropske pomorske tradicije, kulture in identitete; |
| --- | --- |

2.7.1

vključiti predlog o stalnem postopku za sistematično ozaveščanje javnosti o pomorskih vprašanjih ob upoštevanju skupne evropske pomorske tradicije, kulture in identitete;

| 2.7.2 | predložiti predlog o tem, kako bi lahko pomorsko razsežnost vključili v evropsko leto medkulturnega dialoga 2008; |
| --- | --- |

2.7.2

predložiti predlog o tem, kako bi lahko pomorsko razsežnost vključili v evropsko leto medkulturnega dialoga 2008;

| 2.7.3 | za večjo ozaveščenost javnosti razviti sistematično strategijo za sodobno pomorsko politiko, da se zagotovi njena trdna povezanost z državljani in njeno dejansko izvajanje. |
| --- | --- |

2.7.3

za večjo ozaveščenost javnosti razviti sistematično strategijo za sodobno pomorsko politiko, da se zagotovi njena trdna povezanost z državljani in njeno dejansko izvajanje.

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 310, 16.12.2004, str. 1.

1

(2)  COM(2005)12 konč.

2

(3)  CdR 84/2005.

3

(4)  CdR 46/2006.

4

(5)  UL L 148, 6.6.2002, str. 24.

5

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/27

---

Mnenje Odbora regij o Evropskem tehnološkem inštitutu

(2007/C 146/04)

ODBOR REGIJ

| — | predlaga, da se strukture upravljanja ETI oblikuje tako, da bo potreba ETI po neodvisnosti pri vsakodnevni dejavnosti uravnotežena s potrebo držav članic in institucij EU po možnosti, da ščitijo interese EU, na primer s petletno oceno odbora držav članic; |
| --- | --- |

—

predlaga, da se strukture upravljanja ETI oblikuje tako, da bo potreba ETI po neodvisnosti pri vsakodnevni dejavnosti uravnotežena s potrebo držav članic in institucij EU po možnosti, da ščitijo interese EU, na primer s petletno oceno odbora držav članic;

| — | obžaluje, da predlog ne zagotavlja zadostnih novih sredstev za raziskave. Vztraja, da se obstoječa finančna sredstva EU za raziskave ne porabijo za ETI, temveč da se z jasnimi mehanizmi določijo in zagotovijo dodatni prispevki iz zasebnega sektorja. Skupnosti znanja in inovacij (SZI) je treba spodbujati, da sčasoma dosežejo finančno trajnost, njihov proračun pa je treba redno primerjati z njihovim učinkom; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da predlog ne zagotavlja zadostnih novih sredstev za raziskave. Vztraja, da se obstoječa finančna sredstva EU za raziskave ne porabijo za ETI, temveč da se z jasnimi mehanizmi določijo in zagotovijo dodatni prispevki iz zasebnega sektorja. Skupnosti znanja in inovacij (SZI) je treba spodbujati, da sčasoma dosežejo finančno trajnost, njihov proračun pa je treba redno primerjati z njihovim učinkom;

| — | priporoča, da ETI v začetnih stopnjah ne podeljuje lastnih akademskih nazivov, ampak raje razvije blagovno „znamko“ oziroma oznako, ki jo podeli univerza, povezana s skupnostjo znanja in inovacij; |
| --- | --- |

—

priporoča, da ETI v začetnih stopnjah ne podeljuje lastnih akademskih nazivov, ampak raje razvije blagovno „znamko“ oziroma oznako, ki jo podeli univerza, povezana s skupnostjo znanja in inovacij;

| — | priporoča, da je treba pri izbiri partnerstev skupnosti znanja in inovacij upoštevati tako njihovo odličnost kot dokazan potencial za doseganje odličnosti v izobraževanju, raziskavah in inovacijah. Evropsko komisijo poziva, da navede, kako se bo ti merili ocenjevalo; |
| --- | --- |

—

priporoča, da je treba pri izbiri partnerstev skupnosti znanja in inovacij upoštevati tako njihovo odličnost kot dokazan potencial za doseganje odličnosti v izobraževanju, raziskavah in inovacijah. Evropsko komisijo poziva, da navede, kako se bo ti merili ocenjevalo;

| — | priporoča, da se upravnemu odboru naroči, da pri izbiri SZI visoko uvrsti vloge skupnosti, ki imajo močna partnerstva s strukturiranimi raziskovalnimi skupnostmi in sodelujejo z njihovimi regionalnimi in lokalnimi oblastmi. MSP je treba izrecno navajati kot možne partnerske organizacije. |
| --- | --- |

—

priporoča, da se upravnemu odboru naroči, da pri izbiri SZI visoko uvrsti vloge skupnosti, ki imajo močna partnerstva s strukturiranimi raziskovalnimi skupnostmi in sodelujejo z njihovimi regionalnimi in lokalnimi oblastmi. MSP je treba izrecno navajati kot možne partnerske organizacije.

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu o Evropskem tehnološkem inštitutu: nadaljnji koraki v zvezi z njegovo ustanovitvijo – (COM(2006) 276 konč.);

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta – (COM(2006) 604 konč.– 2006/0197 (COD));

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 8. junija 2006, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa svojega predsedstva z dne 25. aprila 2006, da komisijo za kulturo, izobraževanje in raziskave zadolži za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uresničevanju agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije – (COM(2006) 208 konč.);

ob upoštevanju mnenja Odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) – COM(2005) 119 konč. – 2005/0043 (COD) – 2005/0044 (CNS)), (CdR 155/2005 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja Odbora o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) – (COM(2005) 121 konč. – 2005/0050 (COD)), (CdR 150/2005 fin) (2);

ob upoštevanju mnenja Odbora o sporočilu Komisije: Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k lizbonski strategiji – (COM(2005) 152 konč.), (CdR 154/2005 fin) (3);

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu: Izvajanje prenovljenega partnerstva za rast in delovna mesta, Razvoj vodilnega nosilca znanja: Evropskega tehnološkega inštituta – (COM(2006) 77 konč.);

ob upoštevanju sporočila Komisije spomladanskemu zasedanju Evropskega sveta: Skupna prizadevanja za rast in delovna mesta – nov začetek za lizbonsko strategijo – (COM(2005) 24 konč.);

ob upoštevanju sklepov predsedstva na zasedanjih Evropskega sveta o Evropskem tehnološkem inštitutu v Bruslju 23. in 24. marca ter 15. in 16. junija 2006;

ob upoštevanju osnutka mnenja, ki ga je 28. septembra 2006 sprejela komisija za kulturo, izobraževanje in raziskave – (CdR 273/2006 rev. 2), (poročevalec: Keith Walters, član grofijskega sveta Cambridgeshira (UK/EPP));

ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | Komisija je z drugim sporočilom in predlogom direktive o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta (ETI) dosegla pomemben napredek. |
| --- | --- |

1.

Komisija je z drugim sporočilom in predlogom direktive o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta (ETI) dosegla pomemben napredek.

| 2. | Čeprav ni mogoče, da bi v ETI neposredno sodelovali vsi raziskovalni inštituti v EU, bo njihovo prizadevanje, da bi prek skupnosti znanja in inovacij (Knowledge and Innovation Community, KIC) postali del ETI, izboljšalo raziskovalno okolje s krepitvijo trikotnika znanja, sestavljenega iz izobraževanja, raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

2.

Čeprav ni mogoče, da bi v ETI neposredno sodelovali vsi raziskovalni inštituti v EU, bo njihovo prizadevanje, da bi prek skupnosti znanja in inovacij (Knowledge and Innovation Community, KIC) postali del ETI, izboljšalo raziskovalno okolje s krepitvijo trikotnika znanja, sestavljenega iz izobraževanja, raziskav in inovacij.

| 3. | Izboljšanje trikotnika znanja in zlasti razvoj močnih partnerstev med poslovnim in raziskovalnim sektorjem bo bistveno prispevalo k izboljšanju konkurenčnosti EU. |
| --- | --- |

3.

Izboljšanje trikotnika znanja in zlasti razvoj močnih partnerstev med poslovnim in raziskovalnim sektorjem bo bistveno prispevalo k izboljšanju konkurenčnosti EU.

| 4. | Če bodo skupnosti znanja in inovacij ETI, ki se bodo oblikovale okoli najboljših raziskovalnih skupin, ki sodelujejo s podjetji, sodelovale v sinergiji z regionalnimi in lokalnimi organi za gospodarski razvoj, bo to lahko v prid uravnoteženemu regionalnemu razvoju. – |
| --- | --- |

4.

Če bodo skupnosti znanja in inovacij ETI, ki se bodo oblikovale okoli najboljših raziskovalnih skupin, ki sodelujejo s podjetji, sodelovale v sinergiji z regionalnimi in lokalnimi organi za gospodarski razvoj, bo to lahko v prid uravnoteženemu regionalnemu razvoju. –

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) sprejel naslednje mnenje:

1.   Splošna stališča

ODBOR REGIJ

| 1.1 | pozdravlja drugo sporočilo kot pozitiven prispevek k razpravi o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta (ETI) in uresničevanju lizbonske strategije; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja drugo sporočilo kot pozitiven prispevek k razpravi o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta (ETI) in uresničevanju lizbonske strategije;

| 1.2 | pozdravlja uravnotežen pristop Komisije pri pripravi zakonodajnega predloga, vključno s spremembo izraza „skupnosti znanja“ v „skupnosti znanja in inovacij“, in z zadovoljstvom ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti opredeljene kot možne „partnerske organizacije“ skupnosti znanja in inovacij, vendar ima pomisleke glede nekaterih podrobnosti; |
| --- | --- |

1.2

pozdravlja uravnotežen pristop Komisije pri pripravi zakonodajnega predloga, vključno s spremembo izraza „skupnosti znanja“ v „skupnosti znanja in inovacij“, in z zadovoljstvom ugotavlja, da so lokalne in regionalne oblasti opredeljene kot možne „partnerske organizacije“ skupnosti znanja in inovacij, vendar ima pomisleke glede nekaterih podrobnosti;

| 1.3 | podpira pobudo za krepitev odnosov med tremi stebri trikotnika znanja – izobraževanjem, raziskavami in inovacijami – ter predlog za odpravo ugotovljene inovacijske vrzeli v Evropi; |
| --- | --- |

1.3

podpira pobudo za krepitev odnosov med tremi stebri trikotnika znanja – izobraževanjem, raziskavami in inovacijami – ter predlog za odpravo ugotovljene inovacijske vrzeli v Evropi;

| 1.4 | ponovno izraža stališče, da uspešnih raziskovalnih in inovacijskih modelov ni mogoče poljubno posnemati ter da bi morala EU namesto tega poskusiti graditi na uspešnih modelih najboljše prakse tesnega povezovanja med raziskavami, inovacijami in izobraževanjem v EU; |
| --- | --- |

1.4

ponovno izraža stališče, da uspešnih raziskovalnih in inovacijskih modelov ni mogoče poljubno posnemati ter da bi morala EU namesto tega poskusiti graditi na uspešnih modelih najboljše prakse tesnega povezovanja med raziskavami, inovacijami in izobraževanjem v EU;

| 1.5 | priznava pomen, ki ga ima ETI pri povezovanju vseh ključnih akterjev v trikotniku znanja, vrhunskih raziskovalnih skupin, industrije in oblasti. Na vsak način se je treba izogniti sistemu dveh hitrosti; |
| --- | --- |

1.5

priznava pomen, ki ga ima ETI pri povezovanju vseh ključnih akterjev v trikotniku znanja, vrhunskih raziskovalnih skupin, industrije in oblasti. Na vsak način se je treba izogniti sistemu dveh hitrosti;

| 1.6 | priznava, da je nekaj vprašanj v zvezi s predlogom, ki so še vedno problematična; |
| --- | --- |

1.6

priznava, da je nekaj vprašanj v zvezi s predlogom, ki so še vedno problematična;

| 1.7 | obžaluje, da nov zakonodajni predlog ne zagotavlja zadostnih novih sredstev za raziskovalno skupnost in da ne vsebuje jasnih mehanizmov za zagotavljanje finančnih virov zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

1.7

obžaluje, da nov zakonodajni predlog ne zagotavlja zadostnih novih sredstev za raziskovalno skupnost in da ne vsebuje jasnih mehanizmov za zagotavljanje finančnih virov zasebnega sektorja;

| 1.8 | vztraja, da se obstoječa finančna sredstva za raziskave (7. okvirni program, program za konkurenčnost in inovativnost) ne porabijo za ETI, temveč da se predvidijo dodatni prispevki iz zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

1.8

vztraja, da se obstoječa finančna sredstva za raziskave (7. okvirni program, program za konkurenčnost in inovativnost) ne porabijo za ETI, temveč da se predvidijo dodatni prispevki iz zasebnega sektorja;

| 1.9 | poudarja, da je vpliv lokalnih in regionalnih oblasti na pogoje za ustvarjanje interakcije, ki vodi v inovacije, ključnega pomena; |
| --- | --- |

1.9

poudarja, da je vpliv lokalnih in regionalnih oblasti na pogoje za ustvarjanje interakcije, ki vodi v inovacije, ključnega pomena;

| 1.10 | opozarja Komisijo na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti, zlasti njihovih gospodarskih partnerstev, pri ustvarjanju pogojev za interakcijo med tremi deli trikotnika znanja, kot je spodbujanje razvoja grozdov, zagotavljanje infrastrukture za inkubatorje, spodbujanje naložb podjetij itd.; |
| --- | --- |

1.10

opozarja Komisijo na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti, zlasti njihovih gospodarskih partnerstev, pri ustvarjanju pogojev za interakcijo med tremi deli trikotnika znanja, kot je spodbujanje razvoja grozdov, zagotavljanje infrastrukture za inkubatorje, spodbujanje naložb podjetij itd.;

| 1.11 | opozarja Komisijo, da imajo regionalne in lokalne oblasti najboljši položaj za spodbujanje malih in srednjih podjetij k sodelovanju v raziskovalnem partnerstvu ter za podpiranje partnerstev med industrijskim sektorjem in univerzami, ki bodo najverjetneje uspevala v regionalnem oziroma lokalnem okolju ob upoštevanju obstoječih in prihodnjih okoliščin, politik, dejavnikov potiska in potega („push and pull factors“) itd.; |
| --- | --- |

1.11

opozarja Komisijo, da imajo regionalne in lokalne oblasti najboljši položaj za spodbujanje malih in srednjih podjetij k sodelovanju v raziskovalnem partnerstvu ter za podpiranje partnerstev med industrijskim sektorjem in univerzami, ki bodo najverjetneje uspevala v regionalnem oziroma lokalnem okolju ob upoštevanju obstoječih in prihodnjih okoliščin, politik, dejavnikov potiska in potega („push and pull factors“) itd.;

| 1.12 | poudarja, da bi se moral ETI osredotočiti predvsem na inovacije, prenos znanja in projekte uporabljenih raziskav. |
| --- | --- |

1.12

poudarja, da bi se moral ETI osredotočiti predvsem na inovacije, prenos znanja in projekte uporabljenih raziskav.

2.   Splošna priporočila

ODBOR REGIJ

| 2.1 | priporoča, da ETI združi moči odličnih, svetovno priznanih univerz v EU ter njihovih raziskovalnih skupin in ustanov ter najboljših skupin z drugih univerz in raziskovalnih ustanov iz EU, ki imajo potencial za doseganje odličnosti; |
| --- | --- |

2.1

priporoča, da ETI združi moči odličnih, svetovno priznanih univerz v EU ter njihovih raziskovalnih skupin in ustanov ter najboljših skupin z drugih univerz in raziskovalnih ustanov iz EU, ki imajo potencial za doseganje odličnosti;

| 2.2 | zato poziva Komisijo, da sodeluje z univerzami in raziskovalnimi ustanovami, ki imajo bogate praktične izkušnje s trikotnikom znanja; če ETI ne bo uspelo vključiti vrhunskih evropskih univerz in raziskovalnih ustanov, bo to vplivalo na njegov ugled v svetu; |
| --- | --- |

2.2

zato poziva Komisijo, da sodeluje z univerzami in raziskovalnimi ustanovami, ki imajo bogate praktične izkušnje s trikotnikom znanja; če ETI ne bo uspelo vključiti vrhunskih evropskih univerz in raziskovalnih ustanov, bo to vplivalo na njegov ugled v svetu;

| 2.3 | vztraja, da je treba pri oblikovanju skupnosti znanja in inovacij slediti pristopu od spodaj navzgor in na začetku izbirati obstoječe odlične primere sodelovanja med raziskovalnim in poslovnim sektorjem; |
| --- | --- |

2.3

vztraja, da je treba pri oblikovanju skupnosti znanja in inovacij slediti pristopu od spodaj navzgor in na začetku izbirati obstoječe odlične primere sodelovanja med raziskovalnim in poslovnim sektorjem;

| 2.4 | z zadovoljstvom ugotavlja, da mora biti postopek izbire skupnosti znanja in inovacij odprt, tako da se bodo raziskovalne skupine s potencialom lahko potegovale za sodelovanje v ETI. Tako velike kot majhne univerze in raziskovalne ustanove naj čutijo, da bodo s pravimi strukturami in partnerstvi ter pravo politiko njihove najboljše skupine sčasoma dejavno sodelovale v ETI; obžaluje pa, da se s tem povezano ključno merilo „odličnosti izobraževanja in raziskav“ izrecno ne navezuje tudi na potencialno odličnost, in poziva Komisijo, da pojasni, kako naj bi se ti merili ocenjevalo; |
| --- | --- |

2.4

z zadovoljstvom ugotavlja, da mora biti postopek izbire skupnosti znanja in inovacij odprt, tako da se bodo raziskovalne skupine s potencialom lahko potegovale za sodelovanje v ETI. Tako velike kot majhne univerze in raziskovalne ustanove naj čutijo, da bodo s pravimi strukturami in partnerstvi ter pravo politiko njihove najboljše skupine sčasoma dejavno sodelovale v ETI; obžaluje pa, da se s tem povezano ključno merilo „odličnosti izobraževanja in raziskav“ izrecno ne navezuje tudi na potencialno odličnost, in poziva Komisijo, da pojasni, kako naj bi se ti merili ocenjevalo;

| 2.5 | predlaga, da bi lahko bil eden od načinov za krepitev odnosov med raziskovalnim in zasebnim sektorjem v skupnosti znanja in inovacij spodbujanje skupnosti znanja in inovacij, da sčasoma dosežejo finančno trajnost, ter poziva, da se ta pristop vključi v določbe zakonodajnega predloga; |
| --- | --- |

2.5

predlaga, da bi lahko bil eden od načinov za krepitev odnosov med raziskovalnim in zasebnim sektorjem v skupnosti znanja in inovacij spodbujanje skupnosti znanja in inovacij, da sčasoma dosežejo finančno trajnost, ter poziva, da se ta pristop vključi v določbe zakonodajnega predloga;

| 2.6 | nasprotuje predlogu Komisije, da bi ETI podeljeval lastne akademske nazive, in priporoča, da ETI v začetnih stopnjah ne podeljuje lastnih akademskih nazivov, ampak da raje razvije blagovno „znamko“ oziroma oznako, ki jo podeli univerza, partnerka skupnosti znanja in inovacij. V nasprotnem primeru obstaja tveganje, da bo naziv ETI odbil vodilne univerze; |
| --- | --- |

2.6

nasprotuje predlogu Komisije, da bi ETI podeljeval lastne akademske nazive, in priporoča, da ETI v začetnih stopnjah ne podeljuje lastnih akademskih nazivov, ampak da raje razvije blagovno „znamko“ oziroma oznako, ki jo podeli univerza, partnerka skupnosti znanja in inovacij. V nasprotnem primeru obstaja tveganje, da bo naziv ETI odbil vodilne univerze;

| 2.7 | predlaga, da se ETI v začetnih letih omeji na oblikovanje magistrskega študija, ki mora imeti določene lastnosti, kot so praksa v industriji, interdisciplinarnost, izobraževanje o podjetništvu itd.; |
| --- | --- |

2.7

predlaga, da se ETI v začetnih letih omeji na oblikovanje magistrskega študija, ki mora imeti določene lastnosti, kot so praksa v industriji, interdisciplinarnost, izobraževanje o podjetništvu itd.;

| 2.8 | vztraja, da se zagotovi primerna zastopanost zasebnega sektorja v upravnem odboru, ki bi upravičeno moral biti pooblaščen za določanje strateškega načrta ETI; |
| --- | --- |

2.8

vztraja, da se zagotovi primerna zastopanost zasebnega sektorja v upravnem odboru, ki bi upravičeno moral biti pooblaščen za določanje strateškega načrta ETI;

| 2.9 | predlaga, da se strukture upravljanja ETI oblikuje tako, da bo potreba ETI po neodvisnosti pri vsakodnevni dejavnosti uravnotežena s potrebo držav članic in institucij EU po možnosti, da ščitijo interese EU, na primer s petletno oceno odbora držav članic; |
| --- | --- |

2.9

predlaga, da se strukture upravljanja ETI oblikuje tako, da bo potreba ETI po neodvisnosti pri vsakodnevni dejavnosti uravnotežena s potrebo držav članic in institucij EU po možnosti, da ščitijo interese EU, na primer s petletno oceno odbora držav članic;

| 2.10 | poziva Komisijo, da upravnemu odboru naroči, da pri izbiri skupnosti znanja visoko uvrsti vloge partnerstev, ki vključujejo regionalne in lokalne oblasti in imajo strukturirane raziskovalne skupnosti, ki so vključene v znanstveno-tehnološko sodelovanje med univerzami, raziskovalnimi ustanovami in podjetji s srednjeročnim in dolgoročnim načrtovanjem raziskav; |
| --- | --- |

2.10

poziva Komisijo, da upravnemu odboru naroči, da pri izbiri skupnosti znanja visoko uvrsti vloge partnerstev, ki vključujejo regionalne in lokalne oblasti in imajo strukturirane raziskovalne skupnosti, ki so vključene v znanstveno-tehnološko sodelovanje med univerzami, raziskovalnimi ustanovami in podjetji s srednjeročnim in dolgoročnim načrtovanjem raziskav;

| 2.11 | opozarja Komisijo na odločilno vlogo, ki jo imajo regionalne in lokalne oblasti pri oblikovanju grozdov zaradi svojih politik in naložb v infrastrukturo, ki vodijo v tesno sodelovanje med univerzami in industrijo; |
| --- | --- |

2.11

opozarja Komisijo na odločilno vlogo, ki jo imajo regionalne in lokalne oblasti pri oblikovanju grozdov zaradi svojih politik in naložb v infrastrukturo, ki vodijo v tesno sodelovanje med univerzami in industrijo;

| 2.12 | predlaga, da mora imeti upravni odbor za ocenjevanje uspeha ETI postavljene cilje, v skladu s katerimi bo določena njegova strateška usmeritev. Uspeh bi lahko ocenjevali na podlagi kazalcev sposobnosti ETI, da ponudi konkretne „tržne“ rešitve za težave, s katerimi se soočajo mala in srednja podjetja ter poslovni in industrijski sektor; |
| --- | --- |

2.12

predlaga, da mora imeti upravni odbor za ocenjevanje uspeha ETI postavljene cilje, v skladu s katerimi bo določena njegova strateška usmeritev. Uspeh bi lahko ocenjevali na podlagi kazalcev sposobnosti ETI, da ponudi konkretne „tržne“ rešitve za težave, s katerimi se soočajo mala in srednja podjetja ter poslovni in industrijski sektor;

| 2.13 | poziva Komisijo, da se glede na močni in pozitivni zagon za ustanovitev ETI vztrajno prizadeva za ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta (ERS) kot glavnega gonila temeljnih raziskav. Upravni odbor ETI mora vzpostaviti čim močnejšo povezavo z ERS in oblikovati strukture, ki bodo zagotovile medsebojno dopolnjevanje ter preprečevale zapiranje vase in podvajanje; |
| --- | --- |

2.13

poziva Komisijo, da se glede na močni in pozitivni zagon za ustanovitev ETI vztrajno prizadeva za ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta (ERS) kot glavnega gonila temeljnih raziskav. Upravni odbor ETI mora vzpostaviti čim močnejšo povezavo z ERS in oblikovati strukture, ki bodo zagotovile medsebojno dopolnjevanje ter preprečevale zapiranje vase in podvajanje;

| 2.14 | predlaga, da se skupnosti znanja in inovacij ETI ustvarja postopoma, se uči od vsake izkušnje in vedno, ko se oblikujejo nove skupnosti znanja in inovacij, ustrezno prilagaja strukture, ter je zadovoljen s predlogom Komisije, da se do leta 2013 oblikuje 6 skupnosti znanja in inovacij; |
| --- | --- |

2.14

predlaga, da se skupnosti znanja in inovacij ETI ustvarja postopoma, se uči od vsake izkušnje in vedno, ko se oblikujejo nove skupnosti znanja in inovacij, ustrezno prilagaja strukture, ter je zadovoljen s predlogom Komisije, da se do leta 2013 oblikuje 6 skupnosti znanja in inovacij;

| 2.15 | meni, da morajo biti pri ustanovitvi in upravljanju skupnosti znanja in inovacij ključna naslednja področja:






  — | postopki ocenjevanja in merjenje učinka: pozdravlja navezovanje zakonodajnega predloga na ciljno usmerjene parametre, vendar obžaluje, da le-ti niso ustrezno opredeljeni; |
| --- | --- | --- |

2.15

meni, da morajo biti pri ustanovitvi in upravljanju skupnosti znanja in inovacij ključna naslednja področja:

—

postopki ocenjevanja in merjenje učinka: pozdravlja navezovanje zakonodajnega predloga na ciljno usmerjene parametre, vendar obžaluje, da le-ti niso ustrezno opredeljeni;

| — | načini financiranja/trajnost finančnih sredstev: zavrača predlog Komisije, da bi se večina finančnih sredstev skupnosti znanja in inovacij pridobivala iz obstoječih programov in skladov Skupnosti, zlasti možno uporabo sredstev iz raziskovalnih skladov EU; |
| --- | --- |

—

načini financiranja/trajnost finančnih sredstev: zavrača predlog Komisije, da bi se večina finančnih sredstev skupnosti znanja in inovacij pridobivala iz obstoječih programov in skladov Skupnosti, zlasti možno uporabo sredstev iz raziskovalnih skladov EU;

| — | povezave z raziskavami, ki jih podpira ERS; |
| --- | --- |

—

povezave z raziskavami, ki jih podpira ERS;

| — | vloga regionalnih oziroma lokalnih oblasti in organov: treba je okrepiti regionalno oziroma lokalno prizadevanje v ponudbah skupnosti znanja in inovacij; |
| --- | --- |

—

vloga regionalnih oziroma lokalnih oblasti in organov: treba je okrepiti regionalno oziroma lokalno prizadevanje v ponudbah skupnosti znanja in inovacij;

| — | vloga MSP: priporoča, da se v zakonodajnem predlogu MSP izrecno navaja kot možne „partnerske organizacije“, in poziva Komisijo, da določi, kako naj se MSP vključi v skupnost znanja in inovacij; |
| --- | --- |

—

vloga MSP: priporoča, da se v zakonodajnem predlogu MSP izrecno navaja kot možne „partnerske organizacije“, in poziva Komisijo, da določi, kako naj se MSP vključi v skupnost znanja in inovacij;

| 2.16 | priporoča, da se kadrovska vprašanja obravnavajo na prilagodljiv način, s čimer se bo zagotovilo, da bodo v ETI delale najboljše skupine raziskovalcev. Dvojna pripadnost se zdi pozitiven korak naprej na področju kadrovanja; |
| --- | --- |

2.16

priporoča, da se kadrovska vprašanja obravnavajo na prilagodljiv način, s čimer se bo zagotovilo, da bodo v ETI delale najboljše skupine raziskovalcev. Dvojna pripadnost se zdi pozitiven korak naprej na področju kadrovanja;

| 2.17 | predlaga, da skupnosti znanja zaposlujejo osebje za določen odstotek njihovega delovnega časa, da bo doseženo zaposlovanje vrhunskih skupin raziskovalcev in ustvarjen občutek zavezanosti ETI. Največje in najmanjše deleže delovnega časa se lahko določa posebej za vsak primer in prilagaja v času trajanja skupnosti znanja; |
| --- | --- |

2.17

predlaga, da skupnosti znanja zaposlujejo osebje za določen odstotek njihovega delovnega časa, da bo doseženo zaposlovanje vrhunskih skupin raziskovalcev in ustvarjen občutek zavezanosti ETI. Največje in najmanjše deleže delovnega časa se lahko določa posebej za vsak primer in prilagaja v času trajanja skupnosti znanja;

| 2.18 | poziva Komisijo, da pri pripravi zakonodajnega predloga o ETI poudari pomembno vlogo lokalnih in regionalnih organov, ki bodo zlasti skupnostim znanja prispevali ključno podporo in na splošno zapolnjevali vrzeli v trikotniku znanja. |
| --- | --- |

2.18

poziva Komisijo, da pri pripravi zakonodajnega predloga o ETI poudari pomembno vlogo lokalnih in regionalnih organov, ki bodo zlasti skupnostim znanja prispevali ključno podporo in na splošno zapolnjevali vrzeli v trikotniku znanja.

3.   Priporočila Odbora regij glede predloga za uredbo

Priporočilo 1

uvodna izjava (10)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Treba je podpirati izobraževanje kot sestavni, vendar pogosto manjkajoči del celovite strategije inovacij. Sporazum med ETI in SZI mora zagotavljati, da bodo stopnje izobrazbe in diplome, ki jih bodo podeljevale SZI, tudi stopnje in diplome ETI. ETI mora spodbujati priznavanje stopenj izobrazbe in diplom ETI v državah članicah. Vse te dejavnosti se morajo izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij. | Treba je podpirati izobraževanje kot sestavni, vendar pogosto manjkajoči del celovite strategije inovacij. Sporazum med ETI in SZI mora zagotavljati, da bodo stopnje izobrazbe in diplome, ki jih bodo podeljevale SZI, tudi stopnje in diplome znamke ETI. ETI mora spodbujati priznavanje stopenj izobrazbe in diplom znamke ETI v državah članicah. Vse te dejavnosti se morajo izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Treba je podpirati izobraževanje kot sestavni, vendar pogosto manjkajoči del celovite strategije inovacij. Sporazum med ETI in SZI mora zagotavljati, da bodo stopnje izobrazbe in diplome, ki jih bodo podeljevale SZI, tudi stopnje in diplome ETI. ETI mora spodbujati priznavanje stopenj izobrazbe in diplom ETI v državah članicah. Vse te dejavnosti se morajo izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij.

Treba je podpirati izobraževanje kot sestavni, vendar pogosto manjkajoči del celovite strategije inovacij. Sporazum med ETI in SZI mora zagotavljati, da bodo stopnje izobrazbe in diplome, ki jih bodo podeljevale SZI, tudi stopnje in diplome znamke ETI. ETI mora spodbujati priznavanje stopenj izobrazbe in diplom znamke ETI v državah članicah. Vse te dejavnosti se morajo izvajati brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij.

To priporočilo pomeni, da bi morali v celotnem besedilu predloga „stopnje ETI“ spremeniti v „stopnje znamke ETI“.

Obrazložitev

V obrazložitvenem memorandumu predloga uredbe, Komisija izrecno navaja „znamko“ ETI pri akademskih nazivih, ki podpirajo podjetniške elemente itd. To je sicer smiselno, vendar po mnenju številnih vodilnih univerz naziv ETI ni nujen za dosego ciljev ETI. Enak cilj bo dosežen z nazivom, ki bo vključeval takšne elemente ene ali več partnerskih univerz skupnosti znanja in inovacij z „znamko“ ETI.

Priporočilo 2

Člen 5(2)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Partnerstvo za ustanovitev SZI bo ETI izbiral na osnovi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka, vključno z objavo natančnih zahtev in pogojev.
  Pri izbiri partnerstev je treba upoštevati zlasti:






  a) | obstoječo in potencialno inovacijsko zmogljivost v okviru partnerstva in njegovo odličnost v izobraževanju in raziskavah; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Partnerstvo za ustanovitev SZI bo ETI izbiral na osnovi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka, vključno z objavo natančnih zahtev in pogojev.

Pri izbiri partnerstev je treba upoštevati zlasti:

a)

obstoječo in potencialno inovacijsko zmogljivost v okviru partnerstva in njegovo odličnost v izobraževanju in raziskavah;

2.   Partnerstvo za ustanovitev SZI bo ETI izbiral na osnovi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka, vključno z objavo natančnih zahtev in pogojev.

Pri izbiri partnerstev je treba upoštevati zlasti:

| a) | obstoječo in potencialno inovacijsko zmogljivost v okviru partnerstva ter njegovo odličnost in dokazan potencial za doseganje odličnosti v izobraževanju in raziskavah; |
| --- | --- |

a)

obstoječo in potencialno inovacijsko zmogljivost v okviru partnerstva ter njegovo odličnost in dokazan potencial za doseganje odličnosti v izobraževanju in raziskavah;

Obrazložitev

Usklajeno s točko 2.4 mnenja.

Priporočilo 3

Člen 5(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Partnerstvo za ustanovitev SZI bo ETI izbiral na osnovi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka, vključno z objavo natančnih zahtev in pogojev.
  (...)
  Pri izbiri je treba upoštevati tudi:






  a) | upravno organizacijo, zavezano ETI in njegovim ciljem; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Partnerstvo za ustanovitev SZI bo ETI izbiral na osnovi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka, vključno z objavo natančnih zahtev in pogojev.

(...)

Pri izbiri je treba upoštevati tudi:

a)

upravno organizacijo, zavezano ETI in njegovim ciljem;

| b) | sposobnost zagotoviti dinamično, fleksibilno in privlačno delovno okolje, ki nagrajuje tako posamezne kot skupinske dosežke na področju inovacij, raziskav in izobraževanja; |
| --- | --- |

b)

sposobnost zagotoviti dinamično, fleksibilno in privlačno delovno okolje, ki nagrajuje tako posamezne kot skupinske dosežke na področju inovacij, raziskav in izobraževanja;

| c) | podlago za podeljevanje stopenj izobrazbe in diplom, tudi v povezavi s politiko Skupnosti o področju evropskega visokega šolstva, še posebej v smislu združljivosti, preglednosti, priznavanja in kakovosti stopenj izobrazbe in diplom; |
| --- | --- |

c)

podlago za podeljevanje stopenj izobrazbe in diplom, tudi v povezavi s politiko Skupnosti o področju evropskega visokega šolstva, še posebej v smislu združljivosti, preglednosti, priznavanja in kakovosti stopenj izobrazbe in diplom;

| d) | sposobnost partnerstva, da se prilagaja in upošteva spremembe na svojem področju ali na področju inovacij. |
| --- | --- |

d)

sposobnost partnerstva, da se prilagaja in upošteva spremembe na svojem področju ali na področju inovacij.

Partnerstvo za ustanovitev SZI bo ETI izbiral na osnovi konkurenčnega, odprtega in preglednega postopka, vključno z objavo natančnih zahtev in pogojev.

(...)

Pri izbiri je treba upoštevati tudi:

| a) | upravno organizacijo, zavezano ETI in njegovim ciljem; |
| --- | --- |

a)

upravno organizacijo, zavezano ETI in njegovim ciljem;

| b) | sposobnost zagotoviti dinamično, fleksibilno in privlačno delovno okolje, ki nagrajuje tako posamezne kot skupinske dosežke na področju inovacij, raziskav in izobraževanja; |
| --- | --- |

b)

sposobnost zagotoviti dinamično, fleksibilno in privlačno delovno okolje, ki nagrajuje tako posamezne kot skupinske dosežke na področju inovacij, raziskav in izobraževanja;

| c) | podlago za podeljevanje stopenj izobrazbe in diplom, tudi v povezavi s politiko Skupnosti o področju evropskega visokega šolstva, še posebej v smislu združljivosti, preglednosti, priznavanja in kakovosti stopenj izobrazbe in diplom; |
| --- | --- |

c)

podlago za podeljevanje stopenj izobrazbe in diplom, tudi v povezavi s politiko Skupnosti o področju evropskega visokega šolstva, še posebej v smislu združljivosti, preglednosti, priznavanja in kakovosti stopenj izobrazbe in diplom;

| d) | sposobnost partnerstva, da se prilagaja in upošteva spremembe na svojem področju ali na področju inovacij. |
| --- | --- |

d)

sposobnost partnerstva, da se prilagaja in upošteva spremembe na svojem področju ali na področju inovacij.

| e) | moč partnerstva, vključno s prizadevanjem v zvezi z njegovimi regionalnimi in lokalnimi oblastmi in organi. |
| --- | --- |

e)

moč partnerstva, vključno s prizadevanjem v zvezi z njegovimi regionalnimi in lokalnimi oblastmi in organi.

Obrazložitev

Priporočilo ustreza točki 2.10 mnenja, v kateri je zahteva, da morajo vloge za ustanovitev SZI vsebovati podatke o vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti.

Priporočilo 4

Člen 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora ETI zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno nadzorovale in neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenja se objavijo.
  2.   Komisija objavi vrednotenje ETI v petih letih od dneva sprejetja te uredbe in nato vsaka štiri leta. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem vrednotenju in ocenjuje, kako ETI izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti ETI in SZI ter ocenjuje uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo s politikami Skupnosti. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni.
  (...) | 1.   Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora ETI zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno nadzorovale in neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenja se objavijo.
  2.   Komisija objavi vrednotenje ETI v petih letih od dneva sprejetja te uredbe in nato vsaka štiri leta. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem vrednotenju in ocenjuje, kako ETI izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti ETI in SZI ter ocenjuje uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo s politikami Skupnosti. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni.
  3.   Proračun SZI je treba redno primerjati z njihovim učinkom. Praviloma je treba financiranje SZI skozi razvoj projekta postopoma zmanjševati in ga nadomestiti z drugimi oblikami financiranja. Ključno merilo uspešnosti ETI bo sposobnost SZI za pridobivanje zunanjih naložb.

  (...) |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora ETI zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno nadzorovale in neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenja se objavijo.

2.   Komisija objavi vrednotenje ETI v petih letih od dneva sprejetja te uredbe in nato vsaka štiri leta. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem vrednotenju in ocenjuje, kako ETI izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti ETI in SZI ter ocenjuje uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo s politikami Skupnosti. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni.

(...)

1.   Da bi zagotovili visoko kakovost rezultatov in najučinkovitejšo porabo sredstev, mora ETI zagotoviti, da se bodo njegove dejavnosti, vključno s tistimi, ki jih upravljajo SZI, redno nadzorovale in neodvisno vrednotile. Rezultati vrednotenja se objavijo.

2.   Komisija objavi vrednotenje ETI v petih letih od dneva sprejetja te uredbe in nato vsaka štiri leta. To vrednotenje temelji na neodvisnem zunanjem vrednotenju in ocenjuje, kako ETI izpolnjuje svoje naloge. Obsega vse dejavnosti ETI in SZI ter ocenjuje uspešnost, trajnost, učinkovitost in ustreznost opravljenih dejavnosti ter njihovo povezavo s politikami Skupnosti. Upoštevajo se stališča interesnih skupin na evropski, pa tudi nacionalni ravni.

3.   Proračun SZI je treba redno primerjati z njihovim učinkom. Praviloma je treba financiranje SZI skozi razvoj projekta postopoma zmanjševati in ga nadomestiti z drugimi oblikami financiranja. Ključno merilo uspešnosti ETI bo sposobnost SZI za pridobivanje zunanjih naložb.

(...)

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 115, 16.5.2006, str. 17.

1

(2)  UL C 115, 16.5.2006, str. 20.

2

(3)  UL C 81, 4.4.2006, str. 16.

3

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/34

---

Mnenje Odbora regij o tematski strategiji za varstvo tal

(2007/C 146/05)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da z okoljevarstvenega stališča obstajajo razlogi za razvoj politike varstva tal, ki bi bila omejena na evropsko raven. Onesnaževanje tal je na primer povezano z zdravjem ljudi in živali, pri čemer lahko politika tal igra pomembno vlogo. Poleg tega podnebne spremembe, čezmejni učinki degradacije tal, pritisk na druga okoljska področja in Kjotski sporazum zahtevajo pozornost na evropski ravni; |
| --- | --- |

—

meni, da z okoljevarstvenega stališča obstajajo razlogi za razvoj politike varstva tal, ki bi bila omejena na evropsko raven. Onesnaževanje tal je na primer povezano z zdravjem ljudi in živali, pri čemer lahko politika tal igra pomembno vlogo. Poleg tega podnebne spremembe, čezmejni učinki degradacije tal, pritisk na druga okoljska področja in Kjotski sporazum zahtevajo pozornost na evropski ravni;

| — | je prepričan, da lahko direktiva v obliki popisa pomaga državam članicam, da začnejo ukrepati, kot predlaga Komisija, ter prispeva k vzpostavitvi trajnostnega upravljanja tal v Skupnosti. To pomeni, da mora biti direktiva prilagodljiva; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da lahko direktiva v obliki popisa pomaga državam članicam, da začnejo ukrepati, kot predlaga Komisija, ter prispeva k vzpostavitvi trajnostnega upravljanja tal v Skupnosti. To pomeni, da mora biti direktiva prilagodljiva;

| — | je zaskrbljen zaradi upravnih stroškov, ki bi jih za lokalne in regionalne skupnosti lahko povzročali opredelitev ogroženih območij, pregled seznama ogroženih območij vsakih deset let (člen 6) in pregled popisa onesnaženih območij (člena 10 in 11); |
| --- | --- |

—

je zaskrbljen zaradi upravnih stroškov, ki bi jih za lokalne in regionalne skupnosti lahko povzročali opredelitev ogroženih območij, pregled seznama ogroženih območij vsakih deset let (člen 6) in pregled popisa onesnaženih območij (člena 10 in 11);

| — | želi, da zadevni organi ne bodo neposredno pristojni za področje sanacije in upravljanja onesnaženih območij (člen 13); |
| --- | --- |

—

želi, da zadevni organi ne bodo neposredno pristojni za področje sanacije in upravljanja onesnaženih območij (člen 13);

| — | meni, da mora Evropska komisija opredeliti stroškovno učinkovito celoto ukrepov, po katerih bi se lahko države članice zgledovale pri oblikovanju lastnega programa ukrepov po lastni presoji. |
| --- | --- |

—

meni, da mora Evropska komisija opredeliti stroškovno učinkovito celoto ukrepov, po katerih bi se lahko države članice zgledovale pri oblikovanju lastnega programa ukrepov po lastni presoji.

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Tematska strategija za varstvo tal (COM(2006) 231 konč.) in predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES (COM(2006) 232 konč. – 2006/0086 (COD));

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 22. septembra 2006, da se v skladu s členoma 175 in 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora z dne 25. aprila 2006, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za oblikovanje mnenja o tej temi;

ob upoštevanju mnenja z dne 12. februarja 2003 o sporočilu Razvoj tematske strategije za varstvo tal – CdR 190/2002 fin (1);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 321/2006 rev. 1), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 27. novembra 2006 (Poročevalec: Cor LAMERS, župan občine Houten (NL-PPE));

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališče Odbora regij

Splošne ugotovitve

| 1.1 | Tla so bistvenega pomena za naš obstoj. So nenadomestljiv vir hranilnih snovi in vode, regulator krogotoka, življenjski prostor mnogih organizmov in nosilec življenja na zemeljski površini. Za človeka in naravo je zelo pomembno, da bodo lahko tla še naprej kar najbolje in trajno zagotavljala vse te funkcije. |
| --- | --- |

1.1

Tla so bistvenega pomena za naš obstoj. So nenadomestljiv vir hranilnih snovi in vode, regulator krogotoka, življenjski prostor mnogih organizmov in nosilec življenja na zemeljski površini. Za človeka in naravo je zelo pomembno, da bodo lahko tla še naprej kar najbolje in trajno zagotavljala vse te funkcije.

| 1.2 | Vse države članice EU so se v večji ali manjši meri znašle pred težavami s tlemi. Očitno je, da so se v nekaterih delih Evrope pojavili in se bodo še pojavljali obširni in skrb vzbujajoči degradacijski procesi. |
| --- | --- |

1.2

Vse države članice EU so se v večji ali manjši meri znašle pred težavami s tlemi. Očitno je, da so se v nekaterih delih Evrope pojavili in se bodo še pojavljali obširni in skrb vzbujajoči degradacijski procesi.

| 1.3 | Tla so nepremakljiva, vendar ima lahko degradacija tal v eni državi članici čezmejne učinke; zato Odbor meni, da je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti. Poleg tega Odbor ugotavlja, da je politiko varstva tal uvedlo samo devet držav članic, in da se ta politika na splošno omejuje na nekatere vidike onesnaževanja tal. Odbor poleg tega meni, da z okoljevarstvenega stališča obstajajo razlogi za razvoj politike varstva tal na evropski ravni. Onesnaževanje tal je na primer povezano z zdravjem ljudi in živali, pri čemer lahko politika tal igra pomembno vlogo. Poleg tega podnebne spremembe, čezmejni učinki degradacije tal, pritisk na druga okoljska področja in Kjotski sporazum zahtevajo pozornost na evropski ravni. |
| --- | --- |

1.3

Tla so nepremakljiva, vendar ima lahko degradacija tal v eni državi članici čezmejne učinke; zato Odbor meni, da je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti. Poleg tega Odbor ugotavlja, da je politiko varstva tal uvedlo samo devet držav članic, in da se ta politika na splošno omejuje na nekatere vidike onesnaževanja tal. Odbor poleg tega meni, da z okoljevarstvenega stališča obstajajo razlogi za razvoj politike varstva tal na evropski ravni. Onesnaževanje tal je na primer povezano z zdravjem ljudi in živali, pri čemer lahko politika tal igra pomembno vlogo. Poleg tega podnebne spremembe, čezmejni učinki degradacije tal, pritisk na druga okoljska področja in Kjotski sporazum zahtevajo pozornost na evropski ravni.

| 1.4 | Politika varstva tal je zelo zapleteno vprašanje. V Evropi obstaja 320 različnih vrst tal, ki se uporabljajo za številne namene. Tla lahko imajo gospodarsko, družbeno, kulturno ali ekološko vlogo in se uporabljajo v kmetijske namene, za varstvo okolja, razvoj nepremičnin ter gradnjo cest in nasipov. Zaradi tega se nevarnosti za tla v državah članicah zelo razlikujejo. Prav tako je mogoče ugotoviti velike razlike med ukrepi držav članic in celo različnih regij v posameznih državah članicah. Poleg teh geografskih razlik obstajajo še podnebne razlike med posameznimi evropskimi regijami. Te razlike ustrezajo pristojnostim, ki jih imajo na tem področju lokalne in regionalne skupnosti. |
| --- | --- |

1.4

Politika varstva tal je zelo zapleteno vprašanje. V Evropi obstaja 320 različnih vrst tal, ki se uporabljajo za številne namene. Tla lahko imajo gospodarsko, družbeno, kulturno ali ekološko vlogo in se uporabljajo v kmetijske namene, za varstvo okolja, razvoj nepremičnin ter gradnjo cest in nasipov. Zaradi tega se nevarnosti za tla v državah članicah zelo razlikujejo. Prav tako je mogoče ugotoviti velike razlike med ukrepi držav članic in celo različnih regij v posameznih državah članicah. Poleg teh geografskih razlik obstajajo še podnebne razlike med posameznimi evropskimi regijami. Te razlike ustrezajo pristojnostim, ki jih imajo na tem področju lokalne in regionalne skupnosti.

| 1.5 | Zaradi te velike raznolikosti in težav pri pripravljanju skupnih standardov Odbor meni, da je za zdaj nemogoče sprejeti enotne količinske standarde EU. Kljub temu pa meni, da je strategija, ki jo je predstavila Komisija, prvi korak v smeri doseganja sporazuma o skupnih standardih v bližnji prihodnosti. Da bi zagotovili uspešno varstvo tal, je treba sprejeti ukrepe po meri. Politika varstva tal je področje, za katerega so pristojni zlasti lokalni in regionalni organi. |
| --- | --- |

1.5

Zaradi te velike raznolikosti in težav pri pripravljanju skupnih standardov Odbor meni, da je za zdaj nemogoče sprejeti enotne količinske standarde EU. Kljub temu pa meni, da je strategija, ki jo je predstavila Komisija, prvi korak v smeri doseganja sporazuma o skupnih standardih v bližnji prihodnosti. Da bi zagotovili uspešno varstvo tal, je treba sprejeti ukrepe po meri. Politika varstva tal je področje, za katerega so pristojni zlasti lokalni in regionalni organi.

| 1.6 | V večini držav članic so za politiko varstva tal pristojne lokalne in regionalne skupnosti. Zato morajo imeti te skupnosti pomembno vlogo pri oblikovanju novih metod in ukrepov na področju varstva tal. |
| --- | --- |

1.6

V večini držav članic so za politiko varstva tal pristojne lokalne in regionalne skupnosti. Zato morajo imeti te skupnosti pomembno vlogo pri oblikovanju novih metod in ukrepov na področju varstva tal.

| 1.7 | Evropska unija podpira in spodbuja prizadevanja na tem področju. Evropsko zakonodajo je treba zavrniti, če ni prilagodljiva in državam članicam ne zagotavlja ustreznega manevrskega prostora. |
| --- | --- |

1.7

Evropska unija podpira in spodbuja prizadevanja na tem področju. Evropsko zakonodajo je treba zavrniti, če ni prilagodljiva in državam članicam ne zagotavlja ustreznega manevrskega prostora.

Cilji strategije

| 1.8 | Odbor se strinja s cilji strategije in meni, da so pomemben prispevek k prilagodljivemu evropskemu političnemu okviru za trajnostno upravljanje tal. |
| --- | --- |

1.8

Odbor se strinja s cilji strategije in meni, da so pomemben prispevek k prilagodljivemu evropskemu političnemu okviru za trajnostno upravljanje tal.

| 1.9 | Odbor meni, da opis ciljev poudarja razvoj sodobnega znanja o procesih v zvezi s tlemi in obvezno sodelovanje držav članic. Države članice se spodbuja, da izvajajo dejavnosti proti degradaciji tal, vendar so določitev ogroženih območij, opredelitev ciljev v smislu zmanjševanja degradacije tal in izvajanje ukrepov za uresničevanje teh ciljev v pristojnosti držav članic. Odbor podpira ta pristop, ker problematiko varstva tal obravnava kot globalni proces, kar omogoča poudarjanje njegovega lokalnega in regionalnega značaja. |
| --- | --- |

1.9

Odbor meni, da opis ciljev poudarja razvoj sodobnega znanja o procesih v zvezi s tlemi in obvezno sodelovanje držav članic. Države članice se spodbuja, da izvajajo dejavnosti proti degradaciji tal, vendar so določitev ogroženih območij, opredelitev ciljev v smislu zmanjševanja degradacije tal in izvajanje ukrepov za uresničevanje teh ciljev v pristojnosti držav članic. Odbor podpira ta pristop, ker problematiko varstva tal obravnava kot globalni proces, kar omogoča poudarjanje njegovega lokalnega in regionalnega značaja.

Vključevanje varstva tal v evropsko in nacionalno zakonodajo

| 1.10 | Za izvajanje strategije je treba sistematično ovrednotiti stopnjo, do katere politike in zakonodaja Skupnosti v zvezi s tlemi prispevajo k trajnosti tal v Skupnosti. Če ta prispevek ne zadostuje, je treba zakonodajo in politiko spremeniti. Zato mora Komisija čim prej izdelati akcijski načrt. |
| --- | --- |

1.10

Za izvajanje strategije je treba sistematično ovrednotiti stopnjo, do katere politike in zakonodaja Skupnosti v zvezi s tlemi prispevajo k trajnosti tal v Skupnosti. Če ta prispevek ne zadostuje, je treba zakonodajo in politiko spremeniti. Zato mora Komisija čim prej izdelati akcijski načrt.

| 1.11 | Zato Odbor meni, da mora strategija nadalje pojasniti povezavo z drugimi strategijami, ki so bile razvite v okviru šestega akcijskega programa Skupnosti za okolje, in zlasti strategijami v zvezi s pesticidi, odpadki in njihovo obdelavo ter površinskimi in podtalnimi vodami. |
| --- | --- |

1.11

Zato Odbor meni, da mora strategija nadalje pojasniti povezavo z drugimi strategijami, ki so bile razvite v okviru šestega akcijskega programa Skupnosti za okolje, in zlasti strategijami v zvezi s pesticidi, odpadki in njihovo obdelavo ter površinskimi in podtalnimi vodami.

„Najboljše prakse“ in znanje o procesih v zvezi s tlemi

| 1.12 | Odbor meni, da sta ozaveščanje in komuniciranje pomembna, če želimo zagotoviti trajnostno upravljanje tal. Na tej ravni je treba upoštevati nevarnosti in potenciale tal za trajnostno družbo. |
| --- | --- |

1.12

Odbor meni, da sta ozaveščanje in komuniciranje pomembna, če želimo zagotoviti trajnostno upravljanje tal. Na tej ravni je treba upoštevati nevarnosti in potenciale tal za trajnostno družbo.

| 1.13 | Ukrepi držav članic se zelo razlikujejo (glej točko 1.4). Odbor meni, da bi bilo kakovost tal v Evropski uniji mogoče izboljšati uspešno in na praktičen način, če bi države članice s politiko varstva tal svoje znanje delile z drugimi državami članicami. Odbor države članice, ki so razvile politiko varstva tal, torej spodbuja, naj svoje znanje in izkušnje delijo z državami članicami, ki nimajo splošnih predpisov na tem področju. |
| --- | --- |

1.13

Ukrepi držav članic se zelo razlikujejo (glej točko 1.4). Odbor meni, da bi bilo kakovost tal v Evropski uniji mogoče izboljšati uspešno in na praktičen način, če bi države članice s politiko varstva tal svoje znanje delile z drugimi državami članicami. Odbor države članice, ki so razvile politiko varstva tal, torej spodbuja, naj svoje znanje in izkušnje delijo z državami članicami, ki nimajo splošnih predpisov na tem področju.

| 1.14 | Odbor poudarja velik pomen oblikovanja odprte komunikacijske platforme, ki omogoča izmenjavo informacij o „najboljših praksah“ za ustrezno varstvo tal. Raznolikost tal zahteva širok obseg ukrepov, ki so se izkazali za uspešne. |
| --- | --- |

1.14

Odbor poudarja velik pomen oblikovanja odprte komunikacijske platforme, ki omogoča izmenjavo informacij o „najboljših praksah“ za ustrezno varstvo tal. Raznolikost tal zahteva širok obseg ukrepov, ki so se izkazali za uspešne.

Nova okvirna direktiva o varstvu tal

| 1.15 | Cilj te direktive je oblikovati popis degradacij tal v EU. To besedilo zagotavlja informacije, ki omogočajo pregledno in enotno delovanje. Države članice same opredelijo ogrožene regije, določijo, katere ukrepe je treba sprejeti in ali jih je sploh treba sprejeti, ter časovni okvir zanje. |
| --- | --- |

1.15

Cilj te direktive je oblikovati popis degradacij tal v EU. To besedilo zagotavlja informacije, ki omogočajo pregledno in enotno delovanje. Države članice same opredelijo ogrožene regije, določijo, katere ukrepe je treba sprejeti in ali jih je sploh treba sprejeti, ter časovni okvir zanje.

| 1.16 | Odbor je prepričan, da lahko direktiva v obliki popisa pomaga državam članicam, da začnejo ukrepati, kot predlaga Komisija, ter prispeva k vzpostavitvi trajnostnega upravljanja tal v Skupnosti. To pomeni, da mora biti ta direktiva prilagodljiva in ne sme vsebovati količinskih ali kakovostnih standardov. Izvajanje ukrepov bi moralo temeljiti na prostovoljni osnovi prek sistemov pobud in posvetovanja. Poleg tega je treba preprečiti večanje dokumentacijskih zahtev, da bi se izognili nepotrebni birokraciji. Obenem se sedanjih predlogov Komisije ne sme obravnavati kot poziv k obsežnemu poseganju EU. |
| --- | --- |

1.16

Odbor je prepričan, da lahko direktiva v obliki popisa pomaga državam članicam, da začnejo ukrepati, kot predlaga Komisija, ter prispeva k vzpostavitvi trajnostnega upravljanja tal v Skupnosti. To pomeni, da mora biti ta direktiva prilagodljiva in ne sme vsebovati količinskih ali kakovostnih standardov. Izvajanje ukrepov bi moralo temeljiti na prostovoljni osnovi prek sistemov pobud in posvetovanja. Poleg tega je treba preprečiti večanje dokumentacijskih zahtev, da bi se izognili nepotrebni birokraciji. Obenem se sedanjih predlogov Komisije ne sme obravnavati kot poziv k obsežnemu poseganju EU.

| 1.17 | Odbor meni, da mora imeti odgovornost držav članic za dosego okoljevarstvenih standardov, vključno z jamstvom in odgovornostjo povzročiteljev obremenitve tal in lastnikov, najvišjo prednost. To pomeni, da je treba pojasniti, da tudi pri uporabi načela „povzročitelj plača“ ne jamči le povzročitelj, temveč tudi drugi, ki so prevzeli obveznost jamčenja. Odbor poudarja, da je treba na nacionalni ravni določiti, kdo je na koncu prevzel obveznost jamčenja. |
| --- | --- |

1.17

Odbor meni, da mora imeti odgovornost držav članic za dosego okoljevarstvenih standardov, vključno z jamstvom in odgovornostjo povzročiteljev obremenitve tal in lastnikov, najvišjo prednost. To pomeni, da je treba pojasniti, da tudi pri uporabi načela „povzročitelj plača“ ne jamči le povzročitelj, temveč tudi drugi, ki so prevzeli obveznost jamčenja. Odbor poudarja, da je treba na nacionalni ravni določiti, kdo je na koncu prevzel obveznost jamčenja.

| 1.18 | Odbor izraža zaskrbljenost ob tem, da naj bi za oblikovanje konkretnih zahtev glede direktive EU, zlasti glede opredelitve meril za oceno tveganj pri onesnaženjih tal, uporabili odbor v skladu s sklepom 1999/468/ES (komitologija). Pri tem bi morali izbrati postopek, ki upošteva interese vseh zadevnih interesnih skupin in zagotavlja zadostno udeležbo. |
| --- | --- |

1.18

Odbor izraža zaskrbljenost ob tem, da naj bi za oblikovanje konkretnih zahtev glede direktive EU, zlasti glede opredelitve meril za oceno tveganj pri onesnaženjih tal, uporabili odbor v skladu s sklepom 1999/468/ES (komitologija). Pri tem bi morali izbrati postopek, ki upošteva interese vseh zadevnih interesnih skupin in zagotavlja zadostno udeležbo.

Upravni stroški

| 1.19 | Člen 16 direktive opredeljuje več obveznosti lokalnih in regionalnih skupnosti glede posredovanja informacij. Odbor meni, da to ne bi smelo povzročati nesorazmernih upravnih stroškov za mestne občine in regije. V zvezi s tem je treba poudariti, da pozornosti, kadrovskih virov in finančnih sredstev, ki so namenjeni za to komunikacijo, ni mogoče uporabiti za boj proti degradaciji tal, ki mora kljub vsemu ostati prednostna naloga. |
| --- | --- |

1.19

Člen 16 direktive opredeljuje več obveznosti lokalnih in regionalnih skupnosti glede posredovanja informacij. Odbor meni, da to ne bi smelo povzročati nesorazmernih upravnih stroškov za mestne občine in regije. V zvezi s tem je treba poudariti, da pozornosti, kadrovskih virov in finančnih sredstev, ki so namenjeni za to komunikacijo, ni mogoče uporabiti za boj proti degradaciji tal, ki mora kljub vsemu ostati prednostna naloga.

| 1.20 | Odbor poudarja pomen vključevanja politike varstva tal v sektorsko politiko in predpise na vseh ravneh (člen 3). Kar zadeva izvajanje sektorske politike, je treba spremljati zadržke pri uvedbi obveznih preskusov tal na podlagi obstoječih podatkov (testiranje tal). Preskusi so pomembni le v primeru ogroženosti tal. Ker politika že določa strog okvir, v splošnem ti preskusi med izvajanjem niso potrebni. Pri zapletenih in obsežnih dejavnostih se dejansko že zahteva poročilo o učinkih na okolje. |
| --- | --- |

1.20

Odbor poudarja pomen vključevanja politike varstva tal v sektorsko politiko in predpise na vseh ravneh (člen 3). Kar zadeva izvajanje sektorske politike, je treba spremljati zadržke pri uvedbi obveznih preskusov tal na podlagi obstoječih podatkov (testiranje tal). Preskusi so pomembni le v primeru ogroženosti tal. Ker politika že določa strog okvir, v splošnem ti preskusi med izvajanjem niso potrebni. Pri zapletenih in obsežnih dejavnostih se dejansko že zahteva poročilo o učinkih na okolje.

| 1.21 | Odbor je zaskrbljen zaradi upravnih stroškov, ki bi jih za lokalne in regionalne skupnosti lahko povzročali opredelitev ogroženih območij, pregled seznama ogroženih območij vsakih deset let (člen 6) in pregled popisa onesnaženih območij (člena 10 in 11). |
| --- | --- |

1.21

Odbor je zaskrbljen zaradi upravnih stroškov, ki bi jih za lokalne in regionalne skupnosti lahko povzročali opredelitev ogroženih območij, pregled seznama ogroženih območij vsakih deset let (člen 6) in pregled popisa onesnaženih območij (člena 10 in 11).

| 1.22 | Odbor ugotavlja, da je v osnutku direktive vrsta obveznosti v zvezi z zbiranjem podatkov in poročanjem, pa tudi zahtevami za pripravo načrtov in programov, za katere bi bila mogoče potrebna strateška ocena okolja (SOK – Strateška ocena okolja). Izpolnjevanje teh obveznosti bi zahtevalo precej dodatnega dela, zato se je treba v predpisih EU v največjem možnem obsegu izogniti obveznostim poročanja in priprave načrtov ter programov, za katere je potrebna strateška ocena okolja. |
| --- | --- |

1.22

Odbor ugotavlja, da je v osnutku direktive vrsta obveznosti v zvezi z zbiranjem podatkov in poročanjem, pa tudi zahtevami za pripravo načrtov in programov, za katere bi bila mogoče potrebna strateška ocena okolja (SOK – Strateška ocena okolja). Izpolnjevanje teh obveznosti bi zahtevalo precej dodatnega dela, zato se je treba v predpisih EU v največjem možnem obsegu izogniti obveznostim poročanja in priprave načrtov ter programov, za katere je potrebna strateška ocena okolja.

| 1.23 | Odbor meni, da bi se morala udeležba javnosti omejiti na primere, določene v direktivi o obveščanju o okolju. |
| --- | --- |

1.23

Odbor meni, da bi se morala udeležba javnosti omejiti na primere, določene v direktivi o obveščanju o okolju.

Programi ukrepov za boj proti procesom degradacije tal

| 1.24 | Odbor želi, da zadevni organi ne bodo neposredno pristojni za področje sanacije in upravljanja onesnaženih območij (člen 13). Oblasti zagotovijo, da je sanacija dejansko opravljena. Ta dva vidika je treba predvideti glede na zakonodajo in predpise države članice ter posebno stanje tal. Samoumevno je, da so zadevni organi še vedno odgovorni za ravnanje z onesnaženimi območji. |
| --- | --- |

1.24

Odbor želi, da zadevni organi ne bodo neposredno pristojni za področje sanacije in upravljanja onesnaženih območij (člen 13). Oblasti zagotovijo, da je sanacija dejansko opravljena. Ta dva vidika je treba predvideti glede na zakonodajo in predpise države članice ter posebno stanje tal. Samoumevno je, da so zadevni organi še vedno odgovorni za ravnanje z onesnaženimi območji.

| 1.25 | Odbor pozdravlja predlog o sanaciji tal, ki je usmerjena k funkcionalnosti (člena 1.1 in 13.2). Ukrepi so opredeljeni na podlagi (sedanje) uporabe tal. |
| --- | --- |

1.25

Odbor pozdravlja predlog o sanaciji tal, ki je usmerjena k funkcionalnosti (člena 1.1 in 13.2). Ukrepi so opredeljeni na podlagi (sedanje) uporabe tal.

| 1.26 | Poročila o presoji vpliva z meritvami za zmanjšanje degradacije tal imajo velik družbeni pomen. Odbor podpira ta sklep, vendar želi dodati pripombo, da so za doseganje tega pomena najprej potrebne naložbe v tla. Izkušnje kažejo, da je izvajanje projektov sanacije tal, še zlasti v primeru občin in regij, zaradi pomanjkanja sredstev pogosto na mrtvi točki. |
| --- | --- |

1.26

Poročila o presoji vpliva z meritvami za zmanjšanje degradacije tal imajo velik družbeni pomen. Odbor podpira ta sklep, vendar želi dodati pripombo, da so za doseganje tega pomena najprej potrebne naložbe v tla. Izkušnje kažejo, da je izvajanje projektov sanacije tal, še zlasti v primeru občin in regij, zaradi pomanjkanja sredstev pogosto na mrtvi točki.

| 1.27 | Odbor meni, da je uvedba poročila o stanju tal (člen 12) evropska podpora popisu onesnaženih območij: to poročilo na eni strani dejansko prispeva k uresničevanju popisa onesnaženih območij in na drugi strani na pregleden način obvešča državljane drugih držav članic, ki jih zanima nakup zemljišč, ter s tem prispeva k preprečevanju gospodarske škode. S tem se uresničuje načelo „onesnaževalec plača“ (člen 4). |
| --- | --- |

1.27

Odbor meni, da je uvedba poročila o stanju tal (člen 12) evropska podpora popisu onesnaženih območij: to poročilo na eni strani dejansko prispeva k uresničevanju popisa onesnaženih območij in na drugi strani na pregleden način obvešča državljane drugih držav članic, ki jih zanima nakup zemljišč, ter s tem prispeva k preprečevanju gospodarske škode. S tem se uresničuje načelo „onesnaževalec plača“ (člen 4).

| 1.28 | Odbor meni, da je pri opredelitvi ukrepov za ohranitev funkcij tal pozornost treba nameniti ne le družbenim in gospodarskim vidikom, ampak tudi vprašanjem varnosti ter možni arheološki, geološki in geomorfološki dediščini (člen 8). |
| --- | --- |

1.28

Odbor meni, da je pri opredelitvi ukrepov za ohranitev funkcij tal pozornost treba nameniti ne le družbenim in gospodarskim vidikom, ampak tudi vprašanjem varnosti ter možni arheološki, geološki in geomorfološki dediščini (člen 8).

| 1.29 | Odbor meni, da zahteva Komisije po nacionalnih mehanizmih za financiranje onesnaženih območij (člen 13) ne upošteva dovolj veljavnih specifičnih mehanizmov (financiranja), ki so se uveljavili v dosedanji praksi. Obstaja bojazen, da bodo načrti EU na tem področju povzročili ovire. |
| --- | --- |

1.29

Odbor meni, da zahteva Komisije po nacionalnih mehanizmih za financiranje onesnaženih območij (člen 13) ne upošteva dovolj veljavnih specifičnih mehanizmov (financiranja), ki so se uveljavili v dosedanji praksi. Obstaja bojazen, da bodo načrti EU na tem področju povzročili ovire.

Najboljše prakse

| 1.30 | Odbor meni, da je uvedba platforme za izmenjavo podatkov eden od temeljev predloga Komisije (člen 17). Lokalne in regionalne skupnosti morajo v tej platformi dejavno sodelovati ob upoštevanju svojega praktičnega znanja in preteklih izkušenj. |
| --- | --- |

1.30

Odbor meni, da je uvedba platforme za izmenjavo podatkov eden od temeljev predloga Komisije (člen 17). Lokalne in regionalne skupnosti morajo v tej platformi dejavno sodelovati ob upoštevanju svojega praktičnega znanja in preteklih izkušenj.

2.   Priporočila Odbora regij

| 2.1 | Odbor meni, da mora Evropska komisija opredeliti stroškovno učinkovito celoto ukrepov, po katerih bi se lahko države članice zgledovale pri oblikovanju lastnega programa ukrepov. Države članice, ki še niso razvile politike varstva tal ali ki jo razvijajo, lahko uspešno delujejo le, če imajo na voljo dovolj informacij. |
| --- | --- |

2.1

Odbor meni, da mora Evropska komisija opredeliti stroškovno učinkovito celoto ukrepov, po katerih bi se lahko države članice zgledovale pri oblikovanju lastnega programa ukrepov. Države članice, ki še niso razvile politike varstva tal ali ki jo razvijajo, lahko uspešno delujejo le, če imajo na voljo dovolj informacij.

| 2.2 | Odbor predlaga, da se ne uvede splošna evropska obveznost posredovanja podatkov, ampak da se državam članicam zagotovi zlasti uporaba njihovega lastnega sistema sporočanja podatkov in se Evropski komisiji omogoči dostop do teh informacij (člen 16). |
| --- | --- |

2.2

Odbor predlaga, da se ne uvede splošna evropska obveznost posredovanja podatkov, ampak da se državam članicam zagotovi zlasti uporaba njihovega lastnega sistema sporočanja podatkov in se Evropski komisiji omogoči dostop do teh informacij (člen 16).

| 2.3 | Upravne stroške, povezane z opredelitvijo ogroženih območij, je mogoče omejiti z uporabo predhodnega hitrega pregleda, ki bo pokazal najpogostejše nevarnosti v zvezi s tlemi (ali določenimi deli tal) v zadevni državi članici (člen 6). Kar zadeva ponovni pregled ogroženih območij in popisa onesnaženih območij, velike spremembe niso potrebne. Zadostuje lahko posodobitev na podlagi podatkov o nadzoru. |
| --- | --- |

2.3

Upravne stroške, povezane z opredelitvijo ogroženih območij, je mogoče omejiti z uporabo predhodnega hitrega pregleda, ki bo pokazal najpogostejše nevarnosti v zvezi s tlemi (ali določenimi deli tal) v zadevni državi članici (člen 6). Kar zadeva ponovni pregled ogroženih območij in popisa onesnaženih območij, velike spremembe niso potrebne. Zadostuje lahko posodobitev na podlagi podatkov o nadzoru.

| 2.4 | Odbor priporoča nadaljnje uresničevanje časovnega razporeda študij Evropske komisije, kot je bilo najavljeno v tematski strategiji, ter določitev prednostnih nalog in rokov. Najpomembnejša prednostna naloga mora biti pregled posledic podnebnih sprememb za tla. Domneva se, da podnebne spremembe pospešujejo razgradnjo organskih snovi. Zaradi ključne vloge organskih snovi za funkcijsko sposobnost tal lahko podnebne spremembe znatno vplivajo na trajnostno upravljanje tal. |
| --- | --- |

2.4

Odbor priporoča nadaljnje uresničevanje časovnega razporeda študij Evropske komisije, kot je bilo najavljeno v tematski strategiji, ter določitev prednostnih nalog in rokov. Najpomembnejša prednostna naloga mora biti pregled posledic podnebnih sprememb za tla. Domneva se, da podnebne spremembe pospešujejo razgradnjo organskih snovi. Zaradi ključne vloge organskih snovi za funkcijsko sposobnost tal lahko podnebne spremembe znatno vplivajo na trajnostno upravljanje tal.

Priporočilo 1

Člen 1

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| 1. | Ta Direktiva določa okvir za varstvo tal in ohranitev sposobnosti tal za opravljanje vseh okoljskih, gospodarskih, družbenih in kulturnih funkcij, naštetih v nadaljevanju:






  a) | proizvodnja biomase, tudi v kmetijstvu in gozdarstvu; |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

1.

Ta Direktiva določa okvir za varstvo tal in ohranitev sposobnosti tal za opravljanje vseh okoljskih, gospodarskih, družbenih in kulturnih funkcij, naštetih v nadaljevanju:

a)

proizvodnja biomase, tudi v kmetijstvu in gozdarstvu;

| b) | skladiščenje, filtriranje in preoblikovanje hranilnih in drugih snovi ter vode; |
| --- | --- |

b)

skladiščenje, filtriranje in preoblikovanje hranilnih in drugih snovi ter vode;

| c) | sklad biološke raznovrstnosti, kot so življenjski prostor, vrste in geni; |
| --- | --- |

c)

sklad biološke raznovrstnosti, kot so življenjski prostor, vrste in geni;

| d) | fizično in kulturno okolje za ljudi in človeške dejavnosti; |
| --- | --- |

d)

fizično in kulturno okolje za ljudi in človeške dejavnosti;

| e) | vir surovin; |
| --- | --- |

e)

vir surovin;

| f) | skladiščenje ogljika; |
| --- | --- |

f)

skladiščenje ogljika;

| g) | arhiv geološke in arheološke dediščine. |
| --- | --- |

g)

arhiv geološke in arheološke dediščine.

V ta namen določa ukrepe za preprečevanje degradacijskih procesov tal, ki potekajo naravno ali kot posledica raznovrstnih človeških dejavnosti, ki slabšajo sposobnost tal za opravljanje navedenih funkcij. Ti ukrepi zajemajo blaženje učinkov navedenih procesov in obnovo ter sanacijo degradiranih tal, kot to narekuje trenutna in predvidena uporaba.

| 1. | Ta Direktiva določa okvir za varstvo tal in ohranitev sposobnosti tal za opravljanje, odvisno od primera,
  vseh okoljskih, gospodarskih, družbenih in kulturnih funkcij, naštetih v nadaljevanju:






  a) | proizvodnja biomase, tudi v kmetijstvu in gozdarstvu; |
| --- | --- | --- |

1.

Ta Direktiva določa okvir za varstvo tal in ohranitev sposobnosti tal za opravljanje, odvisno od primera,
  vseh okoljskih, gospodarskih, družbenih in kulturnih funkcij, naštetih v nadaljevanju:

a)

proizvodnja biomase, tudi v kmetijstvu in gozdarstvu;

| b) | skladiščenje, filtriranje in preoblikovanje hranilnih in drugih snovi ter vode; |
| --- | --- |

b)

skladiščenje, filtriranje in preoblikovanje hranilnih in drugih snovi ter vode;

| c) | sklad biološke raznovrstnosti, kot so življenjski prostor, vrste in geni; |
| --- | --- |

c)

sklad biološke raznovrstnosti, kot so življenjski prostor, vrste in geni;

| d) | fizično in kulturno okolje za ljudi in človeške dejavnosti; |
| --- | --- |

d)

fizično in kulturno okolje za ljudi in človeške dejavnosti;

| e) | vir surovin; |
| --- | --- |

e)

vir surovin;

| f) | skladiščenje ogljika; |
| --- | --- |

f)

skladiščenje ogljika;

| g) | arhiv geološke, geomorfološke in arheološke dediščine. |
| --- | --- |

g)

arhiv geološke, geomorfološke in arheološke dediščine.

V ta namen določa ukrepe za preprečevanje degradacijskih procesov tal, ki potekajo naravno ali kot posledica raznovrstnih človeških dejavnosti, ki slabšajo sposobnost tal za opravljanje navedenih funkcij. Ti ukrepi zajemajo blaženje učinkov navedenih procesov in obnovo ter sanacijo degradiranih tal, kot to narekuje trenutna in predvidena uporaba.

Obrazložitev

Iz člena je jasno razvidno, da bi bilo treba sprejeti ukrepe, ki ustrezajo prihodnji uporabi. Vendar uporabljen izraz – „opravljanje vseh funkcij“ – pomeni večfunkcionalnost, iz česar bi bilo mogoče sklepati, da bi tla morala biti sposobna hkratnega opravljanja vseh navedenih funkcij.

Tla pričajo o geološki in arheološki dediščini, razen tega pa pomenijo tudi geomorfološko dediščino. Geomorfologija pomeni lastnosti, ki jih imajo tla v pokrajini. Kjer imajo te lastnosti posebno vrednost, je treba paziti, da jih ohranimo.

Priporočilo 2

Člen 3

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| Pri razvoju sektorskih politik je morebitno poslabšanje ali zmanjšanje degradacije tal, zato naj države članice opredelijo, opišejo in presodijo vplive takšnih politik na te procese, zlasti na področju regionalnega in mestnega prostorskega načrtovanja, prometa, energije, kmetijstva, razvoja podeželja, gozdarstva, pridobivanja surovin, trgovine in industrije, politike proizvodov, turizma, podnebnih sprememb, okolja, narave in pokrajine.
  Države članice navedene ugotovitve javno objavijo. | Pri razvoju sektorskih politik,
  je morebitno poslabšanje ali zmanjšanje
  za katere se predvideva, da bodo poslabšale
  degradacije
  degradacijo tal, zato naj države članice opredelijo, opišejo in presodijo vplive takšnih politik na te procese, zlasti na področju regionalnega in mestnega prostorskega načrtovanja, prometa, energije, kmetijstva, razvoja podeželja, gozdarstva, pridobivanja surovin, trgovine in industrije, politike proizvodov, turizma, podnebnih sprememb, okolja, narave in pokrajine.
  Države članice navedene ugotovitve javno objavijo. Pri razvoju politik in predpisov Sk
  upnosti Komisija zunanje vključevanje razširja na vprašanje tal. |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

Pri razvoju sektorskih politik je morebitno poslabšanje ali zmanjšanje degradacije tal, zato naj države članice opredelijo, opišejo in presodijo vplive takšnih politik na te procese, zlasti na področju regionalnega in mestnega prostorskega načrtovanja, prometa, energije, kmetijstva, razvoja podeželja, gozdarstva, pridobivanja surovin, trgovine in industrije, politike proizvodov, turizma, podnebnih sprememb, okolja, narave in pokrajine.

Države članice navedene ugotovitve javno objavijo.

Pri razvoju sektorskih politik,
  je morebitno poslabšanje ali zmanjšanje
  za katere se predvideva, da bodo poslabšale
  degradacije
  degradacijo tal, zato naj države članice opredelijo, opišejo in presodijo vplive takšnih politik na te procese, zlasti na področju regionalnega in mestnega prostorskega načrtovanja, prometa, energije, kmetijstva, razvoja podeželja, gozdarstva, pridobivanja surovin, trgovine in industrije, politike proizvodov, turizma, podnebnih sprememb, okolja, narave in pokrajine.

Države članice navedene ugotovitve javno objavijo. Pri razvoju politik in predpisov Sk
  upnosti Komisija zunanje vključevanje razširja na vprašanje tal.

Obrazložitev

Odbor pozdravlja zunanje vključevanje te politike, ki je opisano v členu 3. Meni, da mora biti to obveza za države članice in EU.

Priporočilo 3

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| 1.   V obdobju petih let [datum prenosa] države članice opredelijo ogrožena območja na državnem ozemlju na ustrezni ravni, v nadaljnjem besedilu „ogrožena območja“, kjer obstajajo jasni dokazi ali upravičeni razlogi za sum, da tam poteka ali da bo v bližnji prihodnosti verjetno prišlo do degradacijskih procesov:






  a) | erozija zaradi vode ali vetra; |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

1.   V obdobju petih let [datum prenosa] države članice opredelijo ogrožena območja na državnem ozemlju na ustrezni ravni, v nadaljnjem besedilu „ogrožena območja“, kjer obstajajo jasni dokazi ali upravičeni razlogi za sum, da tam poteka ali da bo v bližnji prihodnosti verjetno prišlo do degradacijskih procesov:

a)

erozija zaradi vode ali vetra;

| b) | zmanjšanje količine organskih snovi zaradi stalnega zniževanja deleža organskih snovi v tleh brez nerazkrojenih ostankov rastlin in živali, njihovih delnih razgradnih produktov, in biomase tal; |
| --- | --- |

b)

zmanjšanje količine organskih snovi zaradi stalnega zniževanja deleža organskih snovi v tleh brez nerazkrojenih ostankov rastlin in živali, njihovih delnih razgradnih produktov, in biomase tal;

| c) | zbijanje tal zaradi povečane gostote in zmanjšanja poroznosti tal; |
| --- | --- |

c)

zbijanje tal zaradi povečane gostote in zmanjšanja poroznosti tal;

| e) | zasoljevanje zaradi kopičenja razgradljivih soli v tleh; |
| --- | --- |

e)

zasoljevanje zaradi kopičenja razgradljivih soli v tleh;

| f) | zemeljski usadi zaradi strmin, zmerno hitrega do hitrega premikanja zemeljskih in kamninskih gmot. |
| --- | --- |

f)

zemeljski usadi zaradi strmin, zmerno hitrega do hitrega premikanja zemeljskih in kamninskih gmot.

Pri opredelitvi vseh degradacijskih procesov tal države članice pri vsakem degradacijskem procesu uporabljajo najmanj elemente iz Priloge I in upoštevajo učinke teh procesov na poslabšanje emisij toplogrednih plinov in dezertifikaciji.

2.   Ogrožena območja, opredeljena v skladu z odstavkom 1, se objavijo in pregledajo najmanj vsakih deset let.

1.   V obdobju petih let [datum prenosa] države članice opredelijo ogrožena območja na državnem ozemlju na upravni
  ustreznih
  in geografski ravni, ki ju ocenjujejo kot ustrezni, v nadaljnjem besedilu „ogrožena območja“, kjer obstajajo jasni dokazi ali upravičeni razlogi za sum, da tam poteka ali da bo v bližnji prihodnosti verjetno prišlo do degradacijskih procesov:

| a) | erozija zaradi vode ali vetra; |
| --- | --- |

a)

erozija zaradi vode ali vetra;

| b) | zmanjšanje količine organskih snovi zaradi stalnega zniževanja deleža organskih snovi v tleh brez nerazkrojenih ostankov rastlin in živali, njihovih delnih razgradnih produktov, in biomase tal; |
| --- | --- |

b)

zmanjšanje količine organskih snovi zaradi stalnega zniževanja deleža organskih snovi v tleh brez nerazkrojenih ostankov rastlin in živali, njihovih delnih razgradnih produktov, in biomase tal;

| c) | zbijanje tal zaradi povečane gostote in zmanjšanja poroznosti tal; |
| --- | --- |

c)

zbijanje tal zaradi povečane gostote in zmanjšanja poroznosti tal;

| e) | zasoljevanje zaradi kopičenja razgradljivih soli v tleh; |
| --- | --- |

e)

zasoljevanje zaradi kopičenja razgradljivih soli v tleh;

| f) | zemeljski usadi zaradi strmin, zmerno hitrega do hitrega premikanja zemeljskih in kamninskih gmot. |
| --- | --- |

f)

zemeljski usadi zaradi strmin, zmerno hitrega do hitrega premikanja zemeljskih in kamninskih gmot.

Pri opredelitvi vseh degradacijskih procesov tal države članice pri vsakem degradacijskem procesu uporabljajo
  izvedejo hitri pregled, da se ugotovi, kateri procesi škodijo tlom — ali delu tal —
  v zadevnih državah članicah. Za ostale degradacijske procese se sestavi seznam možnih ogroženih območij. Končni seznam ogroženih območij se oblikuje tako, da se podrobneje preuči prvi seznam, v okviru č
  esar si je treba na eni strani pomagati najmanj elemente
  z elementi iz Priloge I ter
  in
  na drugi strani
  upoštevajo
  upoštevati učinke teh procesov na poslabšanje emisij toplogrednih plinov in dezertifikaciji.

2.   Ogrožena območja, opredeljena v skladu z odstavkom 1, se objavijo in pregledajo
  posodobijo najmanj vsakih deset let.

Obrazložitev

Odstavek 1: države članice same določijo, na kateri upravni in geografski ravni se opredelijo ogrožena območja. Izbira o tem, ali se ukrepe na ogroženih območjih izvaja ali ne, in značilnosti teh ukrepov so politična odločitev zadevne države članice. Pred opredelitvijo ogroženih območij je treba izvesti hiter pregled, ki bo omogočil izključitev nekaterih primerov. Nadaljnje ocenjevanje mora biti upravičeno. Na podlagi te začetne razdelitve je mogoče nadaljevati z natančnejšo opredelitvijo ogroženih območij s pomočjo elementov iz Priloge I. Kot primer lahko navedemo del v zvezi s količino organskih snovi. Na kmetijskih območjih se količina organskih snovi med obdelovalnimi površinami razlikuje (raznolika območja). Ta količina se obnavlja počasi, pogosto na ravni posamezne obdelovalne površine. To obnavljanje zahteva ustrezno kmetijsko prakso in ga je treba spodbujati zlasti z uporabo navzkrižne skladnosti.

Odstavek 2: iz izraza „pregledajo“, ki ga je uporabila Komisija, lahko sklepamo, da je treba vsakih deset let izvesti poglobljen pregled. Vseeno je pomembno, da države članice vzdržujejo dober sistem spremljanja, ki bo omogočil posodobitev seznama ogroženih območij vsakih deset let.

Priporočilo 4

Člen 8

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| 1.   Za namene ohranjanja funkcij tal iz člena 1(1) določijo države članice na podlagi člena 6 na ustrezni ravni program ukrepov, ki vključujejo vsaj cilje za zmanjšanje tveganja, ustrezne ukrepe za doseganje navedenih ciljev, časovni načrt za izvajanje navedenih ukrepov in oceno zasebnih ali javnih sredstev za financiranje teh ukrepov.
  2.   Pri oblikovanju in pregledovanju programov ukrepov v skladu z odstavkom 1 države članice upoštevajo družbene in gospodarske vplive predvidenih ukrepov.
  Države članice pred uvedbo programov ukrepov zagotovijo, da so ukrepi stroškovno učinkoviti in tehnično izvedljivi, in opravijo presoje vpliva, vključno z analizami stroškov in koristi.
  Države članice v programih ukrepov navedejo, kako je treba ukrepe izvajati in kako bodo ti prispevali k uresničevanju zastavljenih okoljskih ciljev.
  3.   Če območje hkrati ogrožajo različni procesi degradacije, lahko države članice sprejmejo posamezen program, v katerem opredelijo ustrezne cilje glede zmanjševanja tveganja za vse ugotovljene nevarnosti in ustrezne ukrepe za dosego teh ciljev.
  4.   Program ukrepov se pripravi v sedmih letih od [datuma prenosa] in se ne uporablja dlje kot osem let po tem datumu.
  Program ukrepov se javno objavi in pregleda najmanj vsakih pet let. | 1.   Za namene ohranjanja funkcij tal iz člena 1(1) določijo države članice na podlagi člena 6 na upravni in
  ustrezni
  geografski ravni, ki ju ocenjujejo kot ustrezni, program ukrepov, ki vključujejo vsaj cilje za zmanjšanje tveganja, ustrezne ukrepe za doseganje navedenih ciljev, časovni načrt za izvajanje navedenih ukrepov in oceno zasebnih ali javnih sredstev za financiranje teh ukrepov.
  2.   Pri oblikovanju in pregledovanju programov ukrepov v skladu z odstavkom 1 države članice upoštevajo družbene in gospodarske vplive predvidenih ukrepovter posledice na področju varnosti in posledice za arheološko, geomorfološko in geološko dediščino.

  Države članice pred uvedbo programov ukrepov zagotovijo, da so ukrepi stroškovno učinkoviti in tehnično izvedljivi, in opravijo presoje vpliva, vključno z a
  nalizami stroškov in koristi.

  Države članice v programih ukrepov navedejo, kako je treba ukrepe izvajati in kako bodo ti prispevali k uresničevanju zastavljenih okoljskih ciljev.
  3.   Če območje hkrati ogrožajo različni procesi degradacije, lahko države članice sprejmejo posamezen program, v katerem opredelijo ustrezne cilje glede zmanjševanja tveganja za vse ugotovljene nevarnosti in ustrezne ukrepe za dosego teh ciljev.
  4.   Program ukrepov se pripravi v sedmih
  petih letih po tem, ko Evropska komisija obja
  vi poročila iz člena 17(2),
  od [datuma prenosa] in se ne uporablja dlje kot osem
  štiri leta po tem datumu.
  Program ukrepov se javno objavi in pregleda najmanj vsakih pet let. |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

1.   Za namene ohranjanja funkcij tal iz člena 1(1) določijo države članice na podlagi člena 6 na ustrezni ravni program ukrepov, ki vključujejo vsaj cilje za zmanjšanje tveganja, ustrezne ukrepe za doseganje navedenih ciljev, časovni načrt za izvajanje navedenih ukrepov in oceno zasebnih ali javnih sredstev za financiranje teh ukrepov.

2.   Pri oblikovanju in pregledovanju programov ukrepov v skladu z odstavkom 1 države članice upoštevajo družbene in gospodarske vplive predvidenih ukrepov.

Države članice pred uvedbo programov ukrepov zagotovijo, da so ukrepi stroškovno učinkoviti in tehnično izvedljivi, in opravijo presoje vpliva, vključno z analizami stroškov in koristi.

Države članice v programih ukrepov navedejo, kako je treba ukrepe izvajati in kako bodo ti prispevali k uresničevanju zastavljenih okoljskih ciljev.

3.   Če območje hkrati ogrožajo različni procesi degradacije, lahko države članice sprejmejo posamezen program, v katerem opredelijo ustrezne cilje glede zmanjševanja tveganja za vse ugotovljene nevarnosti in ustrezne ukrepe za dosego teh ciljev.

4.   Program ukrepov se pripravi v sedmih letih od [datuma prenosa] in se ne uporablja dlje kot osem let po tem datumu.

Program ukrepov se javno objavi in pregleda najmanj vsakih pet let.

1.   Za namene ohranjanja funkcij tal iz člena 1(1) določijo države članice na podlagi člena 6 na upravni in
  ustrezni
  geografski ravni, ki ju ocenjujejo kot ustrezni, program ukrepov, ki vključujejo vsaj cilje za zmanjšanje tveganja, ustrezne ukrepe za doseganje navedenih ciljev, časovni načrt za izvajanje navedenih ukrepov in oceno zasebnih ali javnih sredstev za financiranje teh ukrepov.

2.   Pri oblikovanju in pregledovanju programov ukrepov v skladu z odstavkom 1 države članice upoštevajo družbene in gospodarske vplive predvidenih ukrepovter posledice na področju varnosti in posledice za arheološko, geomorfološko in geološko dediščino.

Države članice pred uvedbo programov ukrepov zagotovijo, da so ukrepi stroškovno učinkoviti in tehnično izvedljivi, in opravijo presoje vpliva, vključno z a
  nalizami stroškov in koristi.

Države članice v programih ukrepov navedejo, kako je treba ukrepe izvajati in kako bodo ti prispevali k uresničevanju zastavljenih okoljskih ciljev.

3.   Če območje hkrati ogrožajo različni procesi degradacije, lahko države članice sprejmejo posamezen program, v katerem opredelijo ustrezne cilje glede zmanjševanja tveganja za vse ugotovljene nevarnosti in ustrezne ukrepe za dosego teh ciljev.

4.   Program ukrepov se pripravi v sedmih
  petih letih po tem, ko Evropska komisija obja
  vi poročila iz člena 17(2),
  od [datuma prenosa] in se ne uporablja dlje kot osem
  štiri leta po tem datumu.

Program ukrepov se javno objavi in pregleda najmanj vsakih pet let.

Obrazložitev

Odstavek 2: Odbor meni, da ni dovolj upoštevati le družbene in geografske vplive. Dejansko so pomembne tudi varnost ter geomorfološke, geološke in arheološke posledice.

Ker ukrepe financirajo same države članice, ni nujno, da evropska direktiva od njih zahteva, da sprejmejo stroškovno učinkovite ukrepe.

Odstavek 4: izhodišče za besedilo Komisije je začetek veljavnosti direktive. Vendar morajo imeti nacionalni, regionalni in lokalni organi na voljo zadostno znanje na tem področju, da bodo lahko opredelili in izvajali ukrepe. Zato je nujno, da se objavi poročilo o učinkovitih ukrepih, na podlagi katerega bodo ti organi lahko oblikovali svojo politiko (glej tudi priporočili 9 in 10). Na tem področju lahko Evropska komisija prispeva pomembno dodano vrednost. Odbor zato meni, da je datum objave poročil najboljše izhodišče.

Priporočilo 5

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v skladu s postopki iz člena 1 na svojem državnem ozemlju opredelijo območja, v nadaljnjem besedilu „onesnažena območja“, kjer je potrjena prisotnost nevarnih snovi, ki jo je povzročil človek na taki stopnji, da države članice menijo, da predstavlja veliko nevarnost za zdravje ljudi in okolje.
  Pri oceni tveganja se upošteva sedanjo in prihodnjo odobreno rabo tal.
  2.   Države članice sestavijo nacionalni popis onesnaženih območij, v nadaljnjem besedilu „popis“. Popis se objavi in pregleda vsaj vsakih pet let. | 1.   Države članice v skladu s postopki iz člena 1 na svojem državnem ozemlju opredelijo območja, v nadaljnjem besedilu „onesnažena območja“, kjer je potrjena prisotnost nevarnih snovi, ki jo je povzročil človek na taki stopnji, da države članice menijo, da predstavlja veliko nevarnost za zdravje ljudi in okolje.
  Pri oceni tveganja se upošteva sedanjo in prihodnjo odobreno rabo tal.
  2.   Države članice sestavijo nacionalni popis onesnaženih območij, v nadaljnjem besedilu „popis“. Popis se objavi in, če je potrebno,
  posodobi
  pregleda vsaj vsakih pet let. |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

1.   Države članice v skladu s postopki iz člena 1 na svojem državnem ozemlju opredelijo območja, v nadaljnjem besedilu „onesnažena območja“, kjer je potrjena prisotnost nevarnih snovi, ki jo je povzročil človek na taki stopnji, da države članice menijo, da predstavlja veliko nevarnost za zdravje ljudi in okolje.

Pri oceni tveganja se upošteva sedanjo in prihodnjo odobreno rabo tal.

2.   Države članice sestavijo nacionalni popis onesnaženih območij, v nadaljnjem besedilu „popis“. Popis se objavi in pregleda vsaj vsakih pet let.

1.   Države članice v skladu s postopki iz člena 1 na svojem državnem ozemlju opredelijo območja, v nadaljnjem besedilu „onesnažena območja“, kjer je potrjena prisotnost nevarnih snovi, ki jo je povzročil človek na taki stopnji, da države članice menijo, da predstavlja veliko nevarnost za zdravje ljudi in okolje.

Pri oceni tveganja se upošteva sedanjo in prihodnjo odobreno rabo tal.

2.   Države članice sestavijo nacionalni popis onesnaženih območij, v nadaljnjem besedilu „popis“. Popis se objavi in, če je potrebno,
  posodobi
  pregleda vsaj vsakih pet let.

Obrazložitev

Iz izraza „pregleda“, ki ga je uporabila Komisija, lahko sklepamo, da je treba vsakih pet let izvesti poglobljen pregled. Vseeno je pomembno, da države članice vzdržujejo dober sistem spremljanja, ki bo omogočil posodobitev seznama ogroženih območij vsakih pet let.

Priporočilo 6

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica imenuje pristojni organ, ki je pristojen za opredeljevanje onesnaženih območij.
  2.   V petih letih od [datuma prenosa] opredelijo pristojni organi najmanj območja, kjer se izvajajo morebitne onesnaževalne dejavnosti iz Priloge II, ki se trenutno izvajajo ali so se izvajale v preteklosti.
  V ta namen se dejavnosti iz točke 2 Priloge II obravnavajo neodvisno od pragov iz Priloge I k Direktivi Sveta 96/61/ES, razen za dejavnosti, ki jih izvajajo mikropodjetja, kot je določeno v točki 3 člena 2 Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES, in dejavnosti v zvezi z živinorejo.
  Opredelitve se pregledajo v rednih časovnih presledkih.
  3.   Pristojni organi v skladu z naslednjim časovnim razporedom izmerijo koncentracijo nevarnih snovi na opredeljenih območjih v skladu z odstavkom 2; na območjih, kjer je raven takšna, da obstajajo zadostni verjetni razlogi za izpostavljenost veliki nevarnosti za zdravje ljudi ali okolje, na kraju samem ocenijo nevarnost:






  a) | v petih letih od [datum prenosa] na najmanj 10 % teh območij; |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

1.   Vsaka država članica imenuje pristojni organ, ki je pristojen za opredeljevanje onesnaženih območij.

2.   V petih letih od [datuma prenosa] opredelijo pristojni organi najmanj območja, kjer se izvajajo morebitne onesnaževalne dejavnosti iz Priloge II, ki se trenutno izvajajo ali so se izvajale v preteklosti.

V ta namen se dejavnosti iz točke 2 Priloge II obravnavajo neodvisno od pragov iz Priloge I k Direktivi Sveta 96/61/ES, razen za dejavnosti, ki jih izvajajo mikropodjetja, kot je določeno v točki 3 člena 2 Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES, in dejavnosti v zvezi z živinorejo.

Opredelitve se pregledajo v rednih časovnih presledkih.

3.   Pristojni organi v skladu z naslednjim časovnim razporedom izmerijo koncentracijo nevarnih snovi na opredeljenih območjih v skladu z odstavkom 2; na območjih, kjer je raven takšna, da obstajajo zadostni verjetni razlogi za izpostavljenost veliki nevarnosti za zdravje ljudi ali okolje, na kraju samem ocenijo nevarnost:

a)

v petih letih od [datum prenosa] na najmanj 10 % teh območij;

| b) | v 15 letih od [datum prenosa] na najmanj 60 % teh območij; |
| --- | --- |

b)

v 15 letih od [datum prenosa] na najmanj 60 % teh območij;

| c) | v 25 letih od [datum prenosa] na preostalih območjih. |
| --- | --- |

c)

v 25 letih od [datum prenosa] na preostalih območjih.

1.   Vsaka država članica imenuje pristojni organ, ki je pristojen za opredeljevanje onesnaženih območij.

2.   V petih letih od [datuma prenosa] opredelijo pristojni organi najmanj območja, kjer se izvajajo morebitne onesnaževalne dejavnosti iz Priloge II, ki se trenutno izvajajo ali so se izvajale v preteklosti.

V ta namen se dejavnosti iz točke 2 Priloge II obravnavajo neodvisno od pragov iz Priloge I k Direktivi Sveta 96/61/ES, razen za dejavnosti, ki jih izvajajo mikropodjetja, kot je določeno v točki 3 člena 2 Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES, in dejavnosti v zvezi z živinorejo.

Opredelitve se pregledajo
  posodobijo v rednih časovnih presledkih.

3.   Pristojni organi v skladu z naslednjim časovnim razporedom oblikujejo seznam primerov onesnaženosti na območjih, opredeljenih v skladu z metodo iz odstavka 2;
  izmerijo koncentracijo nevarnih snovi na opredeljenih območjih v skladu z odstavkom 2; na območjih, kjer je raven onesnaženosti takšna, da obstajajo zadostni verjetni razlogi za izpostavljenost veliki nevarnosti za zdravje ljudi ali okolje, zagotovijo, da se na kraju samem ocenijo nevarnost:

| a) | v petih letih od [datum prenosa] na najmanj 10 % teh območij; |
| --- | --- |

a)

v petih letih od [datum prenosa] na najmanj 10 % teh območij;

| b) | v 15 letih od [datum prenosa] na najmanj 60 % teh območij; |
| --- | --- |

b)

v 15 letih od [datum prenosa] na najmanj 60 % teh območij;

| c) | v 25 letih od [datum prenosa] na preostalih območjih. |
| --- | --- |

c)

v 25 letih od [datum prenosa] na preostalih območjih.

Obrazložitev

Pristojni organi so odgovorni za oblikovanje seznama onesnaženih območij. Odgovorni so tudi za možne nevarnosti za zdravje ljudi in okolje. Vendar to ne pomeni, da morajo sami opravljati preglede na kraju samem. Na splošno se izvajanje analize onesnaženja najprej pričakuje od onesnaževalca, lastnika ali uporabnika območja. Če te odgovornosti ne sprejme nobena oseba, se pristojni organi lahko odločijo, da bodo pregled opravili sami.

Priporočilo 7

Člen 12

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| 2.   Poročilo o stanju tal izda pooblaščen organ ali oseba, ki jo določi država članica. Vsebuje najmanj naslednje podrobnosti:






  a) | podatke o območju iz preteklosti, dostopne iz uradnih evidenc; |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

2.   Poročilo o stanju tal izda pooblaščen organ ali oseba, ki jo določi država članica. Vsebuje najmanj naslednje podrobnosti:

a)

podatke o območju iz preteklosti, dostopne iz uradnih evidenc;

| b) | kemično analizo, v kateri je določena koncentracija nevarnih snovi v tleh, omejena na tiste snovi, ki so povezane z morebitno onesnaževalno dejavnostjo na kraju samem; |
| --- | --- |

b)

kemično analizo, v kateri je določena koncentracija nevarnih snovi v tleh, omejena na tiste snovi, ki so povezane z morebitno onesnaževalno dejavnostjo na kraju samem;

| c) | raven koncentracije, pri kateri obstaja zadosten razlog, da zadevne nevarne snovi predstavljajo znatno tveganje za zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

c)

raven koncentracije, pri kateri obstaja zadosten razlog, da zadevne nevarne snovi predstavljajo znatno tveganje za zdravje ljudi in okolje.

2.   Poročilo o stanju tal izda pooblaščen organ ali oseba, ki jo določi država članica. Vsebuje najmanj naslednje podrobnosti:

| a) | podatke o območju iz preteklosti, dostopne iz uradnih evidenc; |
| --- | --- |

a)

podatke o območju iz preteklosti, dostopne iz uradnih evidenc;

| b) | kemično analizo, v kateri je določena koncentracija nevarnih snovi v tleh, omejena na tiste snovi, ki so povezane z morebitno onesnaževalno dejavnostjo na kraju samem; |
| --- | --- |

b)

kemično analizo, v kateri je določena koncentracija nevarnih snovi v tleh, omejena na tiste snovi, ki so povezane z morebitno onesnaževalno dejavnostjo na kraju samem;

| c) | raven koncentracije, pri kateri obstaja zadosten razlog, da zadevne nevarne snovi predstavljajo znatno tveganje za zdravje ljudi in okolje. V tem smislu se upošteva politiko na področju nevarnosti in sanacije tal, ki jo izvaja zadevna država članica, in lo
  kalne posebnosti stanja tal. |
| --- | --- |

c)

raven koncentracije, pri kateri obstaja zadosten razlog, da zadevne nevarne snovi predstavljajo znatno tveganje za zdravje ljudi in okolje. V tem smislu se upošteva politiko na področju nevarnosti in sanacije tal, ki jo izvaja zadevna država članica, in lo
  kalne posebnosti stanja tal.

Obrazložitev

Točka c odstavka 2 lahko pomeni, da obstaja en sam seznam ravni koncentracije, ki bi lahko povzročale tveganja. Odbor meni, da so možna tveganja za zdravje ljudi in okolje odvisna od uporabe zadevnega območja. Če se območje proda, se lahko ta uporaba med drugim tudi spremeni.

Če v poročilu o stanju tal želimo ovrednotiti možna tveganja, ki se pojavljajo na nekem območju, je treba izvesti oceno nevarnosti, v okviru katere je treba upoštevati tudi sedanjo in prihodnjo dovoljeno rabo območja.

Model poročila o stanju tal mora predvideti potreben prostor za razlago podatkov in upoštevati politiko na področju tveganja in sanacije tal, ki jo izvaja zadevna država.

Priporočilo 8

Člen 13

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| Člen 13
  Sanacija
  1.   Države članice zagotovijo sanacijo onesnaženih območij, navedenih v popisih.
  2.   Sanacijo sestavljajo posegi v tla za odstranitev, nadzor, obvladovanje ali zmanjševanje onesnaževal tako, da onesnažena območja ne predstavljajo več velike nevarnosti za zdravje ljudi ali okolje, pri čemer se upošteva njihova trenutna in predvidena raba.
  3.   Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme za financiranje sanacije onesnaženih območij, za katere ne velja načelo, da plača onesnaževalec, pri katerih na podlagi zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje odgovorne osebe ni mogoče ugotoviti ali bremeniti za stroške sanacije. | Člen 13
  Sanacija
  1.   Države članice zagotovijo sanacijo onesnaženih območij, navedenih v popisih.
  2.   Sanacijo sestavljajo posegi v tla za odstranitev, nadzor, obvladovanje ali zmanjševanje onesnaževal tako, da onesnažena območja ne predstavljajo več velike nevarnosti za zdravje ljudi ali okolje, pri čemer se upošteva njihova trenutna in predvidena raba.

  3.   Pred začetkom del sanacije se lahko sprejmejo začasni ukrepi, če izključujejo možnost stika z onesnaževali, so dejansko upravičeni in ne bodo predolgo trajali.


  4
  3.   Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme za financiranje sanacije onesnaženih območij, za katere ne velja načelo, da plača onesnaževalec, pri katerih na podlagi zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje odgovorne osebe ni mogoče ugotoviti ali bremeniti za stroške sanacije. Za financiranje sanacije se lahko uporabljajo sredstva EU, ki so na voljo. |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

Člen 13

Sanacija

1.   Države članice zagotovijo sanacijo onesnaženih območij, navedenih v popisih.

2.   Sanacijo sestavljajo posegi v tla za odstranitev, nadzor, obvladovanje ali zmanjševanje onesnaževal tako, da onesnažena območja ne predstavljajo več velike nevarnosti za zdravje ljudi ali okolje, pri čemer se upošteva njihova trenutna in predvidena raba.

3.   Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme za financiranje sanacije onesnaženih območij, za katere ne velja načelo, da plača onesnaževalec, pri katerih na podlagi zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje odgovorne osebe ni mogoče ugotoviti ali bremeniti za stroške sanacije.

Člen 13

Sanacija

1.   Države članice zagotovijo sanacijo onesnaženih območij, navedenih v popisih.

2.   Sanacijo sestavljajo posegi v tla za odstranitev, nadzor, obvladovanje ali zmanjševanje onesnaževal tako, da onesnažena območja ne predstavljajo več velike nevarnosti za zdravje ljudi ali okolje, pri čemer se upošteva njihova trenutna in predvidena raba.

3.   Pred začetkom del sanacije se lahko sprejmejo začasni ukrepi, če izključujejo možnost stika z onesnaževali, so dejansko upravičeni in ne bodo predolgo trajali.

4
  3.   Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme za financiranje sanacije onesnaženih območij, za katere ne velja načelo, da plača onesnaževalec, pri katerih na podlagi zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje odgovorne osebe ni mogoče ugotoviti ali bremeniti za stroške sanacije. Za financiranje sanacije se lahko uporabljajo sredstva EU, ki so na voljo.

Obrazložitev

Odstavek 2: če to ustreza ekološki racionalnosti, se lahko ukrepi sanacije odložijo, če se njihovo izvajanje izkaže kot bolj donosno, ko je združeno z drugimi dejavnostmi, zlasti na področju prostorskega razvoja, kot so na primer gradbeni načrti. V tem primeru je treba sprejeti začasne varnostne ukrepe.

Priporočilo 9

Člen 16

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| 1.   Države članice Komisiji v petih letih od [datuma prenosa] in vsakih naslednjih pet let predložijo naslednje podatke:






  a) | povzetek pobud v skladu s členom 5; |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

1.   Države članice Komisiji v petih letih od [datuma prenosa] in vsakih naslednjih pet let predložijo naslednje podatke:

a)

povzetek pobud v skladu s členom 5;

| b) | ogrožena območja v skladu s členom 6(1); |
| --- | --- |

b)

ogrožena območja v skladu s členom 6(1);

| c) | uporabljeno metodologijo za ugotavljanje nevarnosti v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

c)

uporabljeno metodologijo za ugotavljanje nevarnosti v skladu s členom 7;

| d) | programe ukrepov, sprejete v skladu s členom 8, in oceno učinkovitosti ukrepov za zmanjševanje nevarnosti in pojavov degradacijskih procesov; |
| --- | --- |

d)

programe ukrepov, sprejete v skladu s členom 8, in oceno učinkovitosti ukrepov za zmanjševanje nevarnosti in pojavov degradacijskih procesov;

| e) | rezultat opredelitev v skladu s členom 11(2) in (3) in popis onesnaženih območij v skladu s členom 10(2); |
| --- | --- |

e)

rezultat opredelitev v skladu s členom 11(2) in (3) in popis onesnaženih območij v skladu s členom 10(2);

| f) | nacionalno strategijo sanacije, sprejeto v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

f)

nacionalno strategijo sanacije, sprejeto v skladu s členom 14;

| g) | povzetek pobud za ukrepe ozaveščanja v skladu s členom 15. |
| --- | --- |

g)

povzetek pobud za ukrepe ozaveščanja v skladu s členom 15.

1.   Države članice Komisiji v osmih letih od [datuma prenosa] in vsakih naslednjih pet let predložijo
  zagotovijo dostop do
  naslednje podatke
  podatkov, ki omogočajo pripravo naslednjih informacij:

| a) | povzetek pobud v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

a)

povzetek pobud v skladu s členom 5;

| a
  b) | ogrožena območja v skladu s členom 6(1); |
| --- | --- |

a
  b)

ogrožena območja v skladu s členom 6(1);

| b
  c) | uporabljeno metodologijo za ugotavljanje nevarnosti v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

b
  c)

uporabljeno metodologijo za ugotavljanje nevarnosti v skladu s členom 7;

| d) | programe ukrepov, sprejete v skladu s členom 8, in oceno učinkovitosti ukrepov za zmanjševanje nevarnosti in pojavov degradacijskih procesov; |
| --- | --- |

d)

programe ukrepov, sprejete v skladu s členom 8, in oceno učinkovitosti ukrepov za zmanjševanje nevarnosti in pojavov degradacijskih procesov;

| c
  e) | rezultat opredelitev v skladu s členom 11(2) in (3) in popis onesnaženih območij v skladu s členom 10(2); |
| --- | --- |

c
  e)

rezultat opredelitev v skladu s členom 11(2) in (3) in popis onesnaženih območij v skladu s členom 10(2);

| f) | nacionalno strategijo sanacije, sprejeto v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

f)

nacionalno strategijo sanacije, sprejeto v skladu s členom 14;

| g) | povzetek pobud za ukrepe ozaveščanja v skladu s členom 15. |
| --- | --- |

g)

povzetek pobud za ukrepe ozaveščanja v skladu s členom 15.

2.   Države članice Komisiji v petih letih od izdelave poročil iz člena 17(2) in vsakih naslednjih pet let zagotovijo dostop do podatkov, ki omogočajo pripravo naslednjih informacij:

| a) | povzetek pobud v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

a)

povzetek pobud v skladu s členom 5;

| b) | programe ukrepov, sprejete v skladu s členom 8, in oceno učinkovitosti ukrepov za zmanjševanje nev
  arnosti in pojavov degradacijskih procesov tal; |
| --- | --- |

b)

programe ukrepov, sprejete v skladu s členom 8, in oceno učinkovitosti ukrepov za zmanjševanje nev
  arnosti in pojavov degradacijskih procesov tal;

| c) | nacionalno strategijo sanacije, sprejeto v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

c)

nacionalno strategijo sanacije, sprejeto v skladu s členom 14;

| d) | povzetek pobud za ukrepe ozaveščanja v skladu s členom 15. |
| --- | --- |

d)

povzetek pobud za ukrepe ozaveščanja v skladu s členom 15.

3.   Za zagotavljanje podatkov, opisanih v odstavkih 1 in 2, lahko države č
  lanice uporabijo lasten sistem.

Obrazložitev

Ta člen določa veliko zahtev v zvezi s poročanjem, ki jih morajo izpolniti zlasti lokalne in regionalne skupnosti. Odbor ocenjuje, da te zahteve povzročajo nesorazmerne upravne stroške za mesta, občine in regije. Zato predlaga, da države članice uporabljajo lasten sistem poročanja in da se Evropski komisiji omogoči dostop do informacij. Besedilo Evropske komisije predvideva, da se informacije iz točk a, b, c, d, e, f in g zagotovijo pod enakimi pogoji: v osmih letih od začetka veljavnosti direktive. Odbor želi uvesti razlikovanje med vrstami informacij in v ta namen oblikovati naslednji časovni razpored:

| 1. | države članice opredelijo ogrožena območja in sestavijo popis (glej točke b, c in e besedila Komisije); |
| --- | --- |

1.

države članice opredelijo ogrožena območja in sestavijo popis (glej točke b, c in e besedila Komisije);

| 2. | Evropska komisija izdela poročila iz člena 17 (glej priporočilo 10); |
| --- | --- |

2.

Evropska komisija izdela poročila iz člena 17 (glej priporočilo 10);

| 3. | države članice določijo skupino ukrepov (glej točke a, d, f in g besedila Komisije). |
| --- | --- |

3.

države članice določijo skupino ukrepov (glej točke a, d, f in g besedila Komisije).

Države članice bodo lahko določile in izvedle skupino ukrepov le, če bodo imele na voljo ustrezno znanje v zvezi z varstvom tal. To znanje je torej nujen predpogoj za izpolnitev obveznosti iz točk a, d, f in g besedila Komisije. Pridobljene izkušnje z okvirno direktivo o vodi in evropsko zakonodajo v zvezi s kakovostjo zraka so pokazale, kako pomembno je, da Evropska Komisija objavi poročila, ki vsebujejo vsa znanja, možne rešitve in najboljše prakse, da bi države članice lahko opredelile svoje skupine ukrepov. To velja zlasti za točko a odstavka 1 besedila Komisije, ki govori o pozidavi. Obstaja velika nejasnost glede ukrepov, ki bi lahko preprečili pozidavo ali zmanjšali njene vplive. Rešitve lahko najdemo na področju prostorskega načrtovanja, načinov gradnje in finančnih okvirov.

Priporočilo 10

Člen 17

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| V enem letu od [začetek veljavnosti] Komisija pripravi platformo za izmenjavo podatkov med državami članicami in interesnimi stranmi o opredeljenih območjih tveganja v skladu s členom 6 in za metodologijo ugotavljanja nevarnosti za trenutna ali onesnažena območja v uporabi ali v nastajanju. | 1.   V enem letu od [začetek veljavnosti] Komisija pripravi platformo za izmenjavo podatkov med državami članicami in interesnimi stranmi o opredeljenih območjih tveganja v skladu s členom 6 in za metodologijo ugotavljanja nevarnosti za trenutna ali onesnažena območja v uporabi ali v nastajanju.

  2.   V treh letih od začetka veljavnosti direktive Evropska komisija izvaja različne dejavnosti, ki so določene v tematski strategiji za varstvo tal in zadevajo strategijo izvajanja direktive. Cilj teh ukrepov je zlasti:








  a. | oblikovati zbirko poročil o stroškovno učinkovitih ukrepih, ki jih bodo države članice lahko svobodno uporabljale; |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

V enem letu od [začetek veljavnosti] Komisija pripravi platformo za izmenjavo podatkov med državami članicami in interesnimi stranmi o opredeljenih območjih tveganja v skladu s členom 6 in za metodologijo ugotavljanja nevarnosti za trenutna ali onesnažena območja v uporabi ali v nastajanju.

1.   V enem letu od [začetek veljavnosti] Komisija pripravi platformo za izmenjavo podatkov med državami članicami in interesnimi stranmi o opredeljenih območjih tveganja v skladu s členom 6 in za metodologijo ugotavljanja nevarnosti za trenutna ali onesnažena območja v uporabi ali v nastajanju.

2.   V treh letih od začetka veljavnosti direktive Evropska komisija izvaja različne dejavnosti, ki so določene v tematski strategiji za varstvo tal in zadevajo strategijo izvajanja direktive. Cilj teh ukrepov je zlasti:

a.

oblikovati zbirko poročil o stroškovno učinkovitih ukrepih, ki jih bodo države članice lahko svobodno uporabljale;

| b. | oblikovati zbir
  ko najboljših praks, ki bodo zmanjšale negativne učinke pozidave tal. |
| --- | --- |

b.

oblikovati zbir
  ko najboljših praks, ki bodo zmanjšale negativne učinke pozidave tal.

3.   Če se na podlagi izmenjave podatkov iz člena 17(1) ugotovi potreba po uskladitvi metodologij za oceno nevarnosti onesnaženosti tal, Komisija v skladu s členom 251 Pogodbe ES
  predlaga skupna merila za to oceno.

Obrazložitev

Odstavek 2: V okviru tematske strategije za varstvo tal Evropska komisija predlaga izvajanje ukrepov za obveščanje o najboljših praksah. Komisija je navedla, da je 9 od 25 držav članic razvilo politiko varstva tal. Sprejetje ukrepov s strani nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov je bistveno za uspeh evropske strategije za varstvo tal. Zato je učinkovito z vidika stroškov, kar bi lahko bilo podlaga za oblikovanje politike (glej tudi priporočilo 9).

Odstavek 3: V predlogu Komisije je ta določba v členu 18(2). Vseeno se ob upoštevanju postopka komitologije (glej priporočilo 11) in koristi te določbe za oblikovanje najboljših praks ta prestavi v člen 17.

Priporočilo 11

Člen 18

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| 2.   Če se na podlagi izmenjanih podatkov iz člena 17 ugotovi potreba po uskladitvi metodologij za oceno nevarnosti onesnaženosti tal, Komisija sprejme skupen kriterij za ovrednotenje tveganj zaradi onesnaženosti tal v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3). | 2.   Če se na podlagi izmenjanih podatkov iz člena 17 ugotovi potreba po uskladitvi metodologij za oceno nevarnosti onesnaženosti tal, Komisija sprejme skupen kriterij za ovrednotenje tveganj zaradi onesnaženosti tal v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3). |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

2.   Če se na podlagi izmenjanih podatkov iz člena 17 ugotovi potreba po uskladitvi metodologij za oceno nevarnosti onesnaženosti tal, Komisija sprejme skupen kriterij za ovrednotenje tveganj zaradi onesnaženosti tal v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3).

2.   Če se na podlagi izmenjanih podatkov iz člena 17 ugotovi potreba po uskladitvi metodologij za oceno nevarnosti onesnaženosti tal, Komisija sprejme skupen kriterij za ovrednotenje tveganj zaradi onesnaženosti tal v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 19(3).

Obrazložitev

Odbor meni, da bi bilo za zagotovitev enotne ravni varstva oseb, žival in rastlin v Skupnosti morda pomembno uvesti skupne tehnike za ocenjevanje nevarnosti v primeru onesnaževanja tal. Evropska komisija za namene odločanje predlaga uporabo postopka komitologije. Odbor meni, da ima ta odločitev pomembne posledice za pomen evropske zakonodaje o tleh. Lokalne in regionalne skupnosti je treba vključiti v postopek odločanja. Zato se predlaga, da se zadevno odločitev prepusti platformi iz člena 17 ter da Evropski parlament in Svet ministrov pozneje sprejmeta podrobnejšo odločitev.

Priporočilo 12

Člen 21

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| Komisija najkasneje v [15 letih po začetku veljavnosti] direktivo pregleda in predlaga potrebne spremembe. | Komisija najkasneje v [15 letih po objavi poročil iz člena 17(2)
  zač
  etku veljavnosti] direktivo pregleda in predlaga potrebne spremembe. |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

Komisija najkasneje v [15 letih po začetku veljavnosti] direktivo pregleda in predlaga potrebne spremembe.

Komisija najkasneje v [15 letih po objavi poročil iz člena 17(2)
  zač
  etku veljavnosti] direktivo pregleda in predlaga potrebne spremembe.

Obrazložitev

Izhodišče za besedilo Komisije je datum začetka veljavnosti direktive. Vseeno je sprejetje ukrepov s strani nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov bistveno za uspeh evropske strategije za varstvo tal. Lokalne in regionalne skupnosti bodo politike lahko oblikovale šele, ko jim bo na voljo zbirka poročil o uspešnih in stroškovno učinkovitih ukrepih (glej tudi priporočili 9 in 10). Odbor zato meni, da je datum objave poročil, ko bodo imele države članice na voljo ustrezno znanje za sprejetje ukrepov, najboljše izhodišče.

Priporočilo 13

Priloga II

| Predlog Komisije | Predlog sprememb Odbora regij |
| --- | --- |
| PRILOGA II


  Seznam onesnaževalnih dejavnosti







  1. | Obrati, kjer so ali so bile prisotne nevarne snovi v količinah, ki ustrezajo ali presegajo količine iz stolpca 2 dela 1 in stolpca 2 dela 2 Priloge I k Direktivi Sveta 96/82/ES (Seveso). |

Predlog Komisije

Predlog sprememb Odbora regij

PRILOGA II

Seznam onesnaževalnih dejavnosti

1.

Obrati, kjer so ali so bile prisotne nevarne snovi v količinah, ki ustrezajo ali presegajo količine iz stolpca 2 dela 1 in stolpca 2 dela 2 Priloge I k Direktivi Sveta 96/82/ES (Seveso).

| 2. | Dejavnosti, zajete v Prilogi I k Direktivi Sveta 96/61/ES. |
| --- | --- |

2.

Dejavnosti, zajete v Prilogi I k Direktivi Sveta 96/61/ES.

| 3. | Letališča |
| --- | --- |

3.

Letališča

| 4. | Pristanišča |
| --- | --- |

4.

Pristanišča

| 5. | Nekdanja vojaška oporišča |
| --- | --- |

5.

Nekdanja vojaška oporišča

| 6. | Bencinske črpalke |
| --- | --- |

6.

Bencinske črpalke

| 7. | Kemične čistilnice |
| --- | --- |

7.

Kemične čistilnice

| 8. | Rudarski obrati, ki jih Direktiva Sveta 96/82/ES ne zajema, vključno z napravami za obdelavo odpadkov, kot je določeno v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2006/21/ES. |
| --- | --- |

8.

Rudarski obrati, ki jih Direktiva Sveta 96/82/ES ne zajema, vključno z napravami za obdelavo odpadkov, kot je določeno v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2006/21/ES.

| 9. | Odlagališča odpadkov, opredeljena v Direktivi Sveta 1999/31/ES. |
| --- | --- |

9.

Odlagališča odpadkov, opredeljena v Direktivi Sveta 1999/31/ES.

| 10. | Naprave za obdelavo odpadnih voda |
| --- | --- |

10.

Naprave za obdelavo odpadnih voda

| 11. | Cevovodi za prenos nevarnih snovi |
| --- | --- |

11.

Cevovodi za prenos nevarnih snovi

PRILOGA II

Seznam onesnažujočih dejavnosti

| 1. | Obrati, kjer so ali so bile prisotne nevarne snovi v količinah, ki ustrezajo ali presegajo količine iz stolpca 2 dela 1 in stolpca 2 dela 2 Priloge I k Direktivi Sveta 96/82/ES (Seveso). |
| --- | --- |

1.

Obrati, kjer so ali so bile prisotne nevarne snovi v količinah, ki ustrezajo ali presegajo količine iz stolpca 2 dela 1 in stolpca 2 dela 2 Priloge I k Direktivi Sveta 96/82/ES (Seveso).

| 2. | Dejavnosti, zajete v Prilogi I k Direktivi Sveta 96/61/ES. |
| --- | --- |

2.

Dejavnosti, zajete v Prilogi I k Direktivi Sveta 96/61/ES.

| 3. | Letališča |
| --- | --- |

3.

Letališča

| 4. | Pristanišča |
| --- | --- |

4.

Pristanišča

| 5. | Nekdanja vojaška oporišča |
| --- | --- |

5.

Nekdanja vojaška oporišča

| 6. | Bencinske črpalke |
| --- | --- |

6.

Bencinske črpalke

| 7. | Kemične čistilnice |
| --- | --- |

7.

Kemične čistilnice

| 8. | Rudarski obrati, ki jih Direktiva Sveta 96/82/ES ne zajema, vključno z napravami za obdelavo odpadkov, kot je določeno v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2006/21/ES. |
| --- | --- |

8.

Rudarski obrati, ki jih Direktiva Sveta 96/82/ES ne zajema, vključno z napravami za obdelavo odpadkov, kot je določeno v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2006/21/ES.

| 9. | Odlagališča odpadkov, opredeljena v Direktivi Sveta 1999/31/ES. |
| --- | --- |

9.

Odlagališča odpadkov, opredeljena v Direktivi Sveta 1999/31/ES.

| 10. | Naprave za obdelavo odpadnih voda |
| --- | --- |

10.

Naprave za obdelavo odpadnih voda

| 11. | Cevovodi za prenos nevarnih snovi, če nimajo nobene strateške ali vojaške funkcije. |
| --- | --- |

11.

Cevovodi za prenos nevarnih snovi, če nimajo nobene strateške ali vojaške funkcije.

Obrazložitev

Takšno besedilo lahko vključuje velike cevovode za prenos plina ali nafte, ki so nepogrešljivi za ustrezno oskrbo z energijo in vojaške namene. Odbor meni, da zaradi nujnosti nadaljnje oskrbe z energijo in upoštevanja vojaških vidikov ni mogoče javno objaviti položaja teh cevovodov. Javne in lahko dostopne informacije o njihovem položaju bi bilo mogoče izkoristiti v teroristične namene.

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 128 z dne 29.5.2003, str. 43.

1

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/48

---

Mnenje Odbora regij o tematski strategiji o trajnostni rabi pesticidov

(2007/C 146/06)

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja tematsko strategijo Komisije, saj obsega integriran in celosten pristop k tematiki pesticidov, ki daje možnosti za nadaljnje ekološke izboljšave, potrebne na tem področju; |
| --- | --- |

—

pozdravlja tematsko strategijo Komisije, saj obsega integriran in celosten pristop k tematiki pesticidov, ki daje možnosti za nadaljnje ekološke izboljšave, potrebne na tem področju;

| — | izraža obžalovanje, da obstoječa zakonodaja ni preprečila dolgoletnega poviševanja ostankov pesticidov v hrani; zato pozdravlja namen tematske strategije, da se okrepi nadzor ostankov pesticidov v hrani; |
| --- | --- |

—

izraža obžalovanje, da obstoječa zakonodaja ni preprečila dolgoletnega poviševanja ostankov pesticidov v hrani; zato pozdravlja namen tematske strategije, da se okrepi nadzor ostankov pesticidov v hrani;

| — | meni, da predvideni sistem razdelitve na območja, vključen v predlog uredbe o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet, ne upošteva ustrezno geoloških, geografskih in hidroloških vidikov na posameznih območjih. Od teh razlik je odvisna stopnja nevarnosti ponikanja oz. izpiranja nevarnih pesticidov, kar naj odraža zakonodaja; obžaluje, da delitev na območja ne upošteva obstoječih standardov, ki urejajo uporabo pesticidov v državah članicah; |
| --- | --- |

—

meni, da predvideni sistem razdelitve na območja, vključen v predlog uredbe o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet, ne upošteva ustrezno geoloških, geografskih in hidroloških vidikov na posameznih območjih. Od teh razlik je odvisna stopnja nevarnosti ponikanja oz. izpiranja nevarnih pesticidov, kar naj odraža zakonodaja; obžaluje, da delitev na območja ne upošteva obstoječih standardov, ki urejajo uporabo pesticidov v državah članicah;

| — | meni, da predlog Komisije za obvezno vzajemno priznavanje pesticidov na območjih ni najboljša rešitev, kajti to bi lahko vodilo do povečanja onesnaževanja površinskih voda s pesticidi; |
| --- | --- |

—

meni, da predlog Komisije za obvezno vzajemno priznavanje pesticidov na območjih ni najboljša rešitev, kajti to bi lahko vodilo do povečanja onesnaževanja površinskih voda s pesticidi;

| — | meni, da je treba pravno podlago za uredbo (COM(2006) 388) razširiti na člen 175 Pogodbe, ki obravnava okolje; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba pravno podlago za uredbo (COM(2006) 388) razširiti na člen 175 Pogodbe, ki obravnava okolje;

| — | zahteva, da se določijo dolgoročni kvantitativni cilji za zmanjšanje uporabe pesticidov. |
| --- | --- |

—

zahteva, da se določijo dolgoročni kvantitativni cilji za zmanjšanje uporabe pesticidov.

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Tematska strategija o trajnostni rabi pesticidov (COM(2006) 372 konč.), predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (COM(2006) 373 konč. – 2006/0132(COD)) in predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (COM(2006) 388 konč. – 2006/0136 (COD));

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 12. julija 2006, da v skladu s členom 265(3) (COM(2006) 372 konč.), členom 175(1) v povezavi s členom 265(1) (COM(2006) 373 konč. – 2006/0132 (COD)) in členom 152(4) v povezavi s členom 265(1) (COM(2006)388 konč. – 2006/0136 (COD)) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor regij zaprosi za pripravo mnenja o teh dokumentih;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora regij z dne 25. aprila 2006, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju mnenja o predlogu Komisije za direktivo Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (COM(1997) 49 konč. – CdR 171/97 fin (1));

ob upoštevanju mnenja z dne 6. decembra 2006 o sporočilu Komisije: Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje (COM(2006) 216 konč. – CdR 159/2006 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 316/2006 rev. 1), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 27. novembra 2006 (poročevalec: g. DAHL), župan mesta Roskilde (DK/ALDE) –

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Splošne ugotovitve

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja tematsko strategijo Komisije, saj obsega integriran in celosten pristop k tematiki pesticidov, ki daje možnosti za nadaljnje ekološke izboljšave, potrebne na tem področju; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja tematsko strategijo Komisije, saj obsega integriran in celosten pristop k tematiki pesticidov, ki daje možnosti za nadaljnje ekološke izboljšave, potrebne na tem področju;

| 1.2 | pozdravlja dejstvo, da Komisija skupaj z Evropsko agencijo za varnost hrane redno posodablja postopke in delovanje. Tako je zagotovljeno, da so predpisi EU na tem področju usklajeni z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, kar prinaša koristi okolju in zdravju ljudi; |
| --- | --- |

1.2

pozdravlja dejstvo, da Komisija skupaj z Evropsko agencijo za varnost hrane redno posodablja postopke in delovanje. Tako je zagotovljeno, da so predpisi EU na tem področju usklajeni z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji, kar prinaša koristi okolju in zdravju ljudi;

| 1.3 | podpira cilje tematske strategije, da se z omejitvijo uporabe pesticidov poviša raven varstva zdravja in okolja ter spodbujajo raziskave drugih, manj škodljivih snovi; |
| --- | --- |

1.3

podpira cilje tematske strategije, da se z omejitvijo uporabe pesticidov poviša raven varstva zdravja in okolja ter spodbujajo raziskave drugih, manj škodljivih snovi;

| 1.4 | se strinja, da predpisi o varstvu podatkov ne zajemajo podatkov, ki izhajajo iz poskusov na živalih. Tako bi preprečili, da se poskusi na živalih po nepotrebnem ponavljajo, in kolikor se le da omejili njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

1.4

se strinja, da predpisi o varstvu podatkov ne zajemajo podatkov, ki izhajajo iz poskusov na živalih. Tako bi preprečili, da se poskusi na živalih po nepotrebnem ponavljajo, in kolikor se le da omejili njihovo izvajanje;

| 1.5 | pozdravlja dejstvo, da tematska strategija načrtuje določitev smernic za uporabo pesticidov za primere, ki jih sedanje določbe Skupnosti ne predvidevajo; |
| --- | --- |

1.5

pozdravlja dejstvo, da tematska strategija načrtuje določitev smernic za uporabo pesticidov za primere, ki jih sedanje določbe Skupnosti ne predvidevajo;

| 1.6 | z zadovoljstvom ugotavlja, da strategija vključuje instrumente za nadzor in poročanje o napredkih držav članic pri uresničevanju ciljev tematske strategije; |
| --- | --- |

1.6

z zadovoljstvom ugotavlja, da strategija vključuje instrumente za nadzor in poročanje o napredkih držav članic pri uresničevanju ciljev tematske strategije;

| 1.7 | se zaveda, da razumna uporaba pesticidov vodi do bistvenega povečanja produktivnosti, kot pojasnjuje presoja vplivov Komisije (SEC(2006) 894), hkrati pa priznava, da uporaba teh proizvodov še vedno močno vpliva na okolje; |
| --- | --- |

1.7

se zaveda, da razumna uporaba pesticidov vodi do bistvenega povečanja produktivnosti, kot pojasnjuje presoja vplivov Komisije (SEC(2006) 894), hkrati pa priznava, da uporaba teh proizvodov še vedno močno vpliva na okolje;

| 1.8 | prav tako se zaveda, da je industrija pesticidov v EU pomemben delodajalec, ki zagotavlja približno 26 000 delovnih mest; zato z zadovoljstvom ugotavlja, da bo v skladu s presojo vplivov tematska strategija na tem področju ustvarila 3000 dodatnih delovnih mest, da bo kmetijstvu prinesla dobiček v višini najmanj 380 milijonov evrov in da je poleg tega tudi v skladu s cilji lizbonske strategije; |
| --- | --- |

1.8

prav tako se zaveda, da je industrija pesticidov v EU pomemben delodajalec, ki zagotavlja približno 26 000 delovnih mest; zato z zadovoljstvom ugotavlja, da bo v skladu s presojo vplivov tematska strategija na tem področju ustvarila 3000 dodatnih delovnih mest, da bo kmetijstvu prinesla dobiček v višini najmanj 380 milijonov evrov in da je poleg tega tudi v skladu s cilji lizbonske strategije;

| 1.9 | pozdravlja dejstvo, da poskuša strategija z nadzorom in certificiranjem naprav, spodbujanjem varnejšega skladiščenja pesticidov ter usposabljanjem distributerjev in poklicnih uporabnikov povečati varnost pri uporabi pesticidov; tako bi se zagotovila učinkovitejša uporaba pesticidov, ki bi prinesla koristi vsem udeleženim stranem; |
| --- | --- |

1.9

pozdravlja dejstvo, da poskuša strategija z nadzorom in certificiranjem naprav, spodbujanjem varnejšega skladiščenja pesticidov ter usposabljanjem distributerjev in poklicnih uporabnikov povečati varnost pri uporabi pesticidov; tako bi se zagotovila učinkovitejša uporaba pesticidov, ki bi prinesla koristi vsem udeleženim stranem;

| 1.10 | izraža obžalovanje, da veljavna zakonodaja ni preprečila dolgoletnega poviševanja ostankov pesticidov v hrani, zato pozdravlja namen tematske strategije, da se okrepi nadzor ostankov pesticidov v hrani, ter poziva k strogemu preverjanju vsebnosti ostankov pesticidov v uvoženi hrani in prehrambenih izdelkih, zlasti iz držav, kjer so omejitve za pesticide manj stroge; |
| --- | --- |

1.10

izraža obžalovanje, da veljavna zakonodaja ni preprečila dolgoletnega poviševanja ostankov pesticidov v hrani, zato pozdravlja namen tematske strategije, da se okrepi nadzor ostankov pesticidov v hrani, ter poziva k strogemu preverjanju vsebnosti ostankov pesticidov v uvoženi hrani in prehrambenih izdelkih, zlasti iz držav, kjer so omejitve za pesticide manj stroge;

| 1.11 | pozdravlja, da se predlog direktive o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov sklicuje na okvirno direktivo o vodah. To bo okrepilo skladnost prizadevanj za varstvo okolja v EU. Zato poziva, naj se tudi predlog uredbe o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet sklicuje na okvirno direktivo o vodah; |
| --- | --- |

1.11

pozdravlja, da se predlog direktive o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov sklicuje na okvirno direktivo o vodah. To bo okrepilo skladnost prizadevanj za varstvo okolja v EU. Zato poziva, naj se tudi predlog uredbe o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet sklicuje na okvirno direktivo o vodah;

| 1.12 | popolnoma razume željo Komisije, da se okrepi konkurenčnost, dinamika in prosta trgovina v Evropski uniji, vendar meni, da mora biti okolje in zdravje državljanov v središču pozornosti tematske strategije za pesticide; |
| --- | --- |

1.12

popolnoma razume željo Komisije, da se okrepi konkurenčnost, dinamika in prosta trgovina v Evropski uniji, vendar meni, da mora biti okolje in zdravje državljanov v središču pozornosti tematske strategije za pesticide;

| 1.13 | zato meni, da je obvezno vzajemno priznavanje pesticidov na treh območjih, ki ga predvideva predlog uredbe, neprimerno glede na obstoječe določbe. Zaradi različnih okoliščin v državah članicah istega območja morajo imeti posamezne države članice še naprej pravico do sprejetja strožjih standardov za pesticide. V mnogih državah članicah se denimo neobdelana podzemna voda uporablja kot pitna voda. Obvezna uvedba doslej prepovedanih pesticidov bi ogrozila to prakso, in sicer z gospodarskimi posledicami za lokalne in regionalne skupnosti in države članice. Odbor želi opozoriti na to, da možnost pitja visokokakovostne vode iz pipe povečuje kakovost življenja. |
| --- | --- |

1.13

zato meni, da je obvezno vzajemno priznavanje pesticidov na treh območjih, ki ga predvideva predlog uredbe, neprimerno glede na obstoječe določbe. Zaradi različnih okoliščin v državah članicah istega območja morajo imeti posamezne države članice še naprej pravico do sprejetja strožjih standardov za pesticide. V mnogih državah članicah se denimo neobdelana podzemna voda uporablja kot pitna voda. Obvezna uvedba doslej prepovedanih pesticidov bi ogrozila to prakso, in sicer z gospodarskimi posledicami za lokalne in regionalne skupnosti in države članice. Odbor želi opozoriti na to, da možnost pitja visokokakovostne vode iz pipe povečuje kakovost življenja.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | meni, da predvideni sistem razdelitve na območja ne upošteva ustrezno geoloških, geografskih in hidroloških vidikov na posameznih območjih. Od teh razlik je odvisna stopnja nevarnosti ponikanja oz. izpiranja nevarnih pesticidov, kar naj odraža zakonodaja; obžaluje, da delitev na območja ne upošteva obstoječih standardov, ki urejajo uporabo pesticidov v državah članicah. Če se bo obdržal pristop, ki temelji na razdelitvi na območja, potem naj bo vsaj več območij. Če bo sistem razdelitve na območja sprejet, je treba najti način za zagotavljanje vzajemnega priznavanja registracij fitofarmacevtskih sredstev med sosednjimi regijami, ki sodijo v različna območja, pri tem pa je treba upoštevati interese varstva potrošnikov in okolja; |
| --- | --- |

2.1

meni, da predvideni sistem razdelitve na območja ne upošteva ustrezno geoloških, geografskih in hidroloških vidikov na posameznih območjih. Od teh razlik je odvisna stopnja nevarnosti ponikanja oz. izpiranja nevarnih pesticidov, kar naj odraža zakonodaja; obžaluje, da delitev na območja ne upošteva obstoječih standardov, ki urejajo uporabo pesticidov v državah članicah. Če se bo obdržal pristop, ki temelji na razdelitvi na območja, potem naj bo vsaj več območij. Če bo sistem razdelitve na območja sprejet, je treba najti način za zagotavljanje vzajemnega priznavanja registracij fitofarmacevtskih sredstev med sosednjimi regijami, ki sodijo v različna območja, pri tem pa je treba upoštevati interese varstva potrošnikov in okolja;

| 2.2 | meni, da predlog Komisije za obvezno vzajemno priznavanje pesticidov na območjih ni najboljša rešitev, kajti to bi lahko vodilo do večjega onesnaževanja površinskih voda s pesticidi. Ogroženi bi torej bili vodni organizmi in morda tudi edinstvene ptičje vrste in vretenčarji, značilni za regije; meni, da pristop ni v skladu s splošnimi zahtevami Okvirne direktive o vodah, kar lahko poslabša stanje vodnih teles; |
| --- | --- |

2.2

meni, da predlog Komisije za obvezno vzajemno priznavanje pesticidov na območjih ni najboljša rešitev, kajti to bi lahko vodilo do večjega onesnaževanja površinskih voda s pesticidi. Ogroženi bi torej bili vodni organizmi in morda tudi edinstvene ptičje vrste in vretenčarji, značilni za regije; meni, da pristop ni v skladu s splošnimi zahtevami Okvirne direktive o vodah, kar lahko poslabša stanje vodnih teles;

| 2.3 | meni, da se cilj vzajemnega priznavanja lahko doseže s tesnejšim sodelovanjem in izmenjavo podatkov med državami članicami območij. Pri tem gre za hitro preverjanje sredstev, ki so dovoljene v določeni državi območja; zato meni, da je obvezno vzajemno priznavanje pesticidov neprimeren instrument; meni, da je treba – v primeru, da se obdrži vzajemno priznavanje – posledice razdelitve na območja bolje pojasniti glede na to, da bi se jim ta območja na vsak način morala prilagoditi; |
| --- | --- |

2.3

meni, da se cilj vzajemnega priznavanja lahko doseže s tesnejšim sodelovanjem in izmenjavo podatkov med državami članicami območij. Pri tem gre za hitro preverjanje sredstev, ki so dovoljene v določeni državi območja; zato meni, da je obvezno vzajemno priznavanje pesticidov neprimeren instrument; meni, da je treba – v primeru, da se obdrži vzajemno priznavanje – posledice razdelitve na območja bolje pojasniti glede na to, da bi se jim ta območja na vsak način morala prilagoditi;

| 2.4 | zahteva strožja merila na področju varstva okolja, kajti s sedanjimi ni mogoče ohraniti trenutne visoke ravni zaščite; se zavzema za to, da se za odobritev aktivnih snovi uvedejo merila za izključitev. Glede na posledice za zdravje so ta merila upravičena; |
| --- | --- |

2.4

zahteva strožja merila na področju varstva okolja, kajti s sedanjimi ni mogoče ohraniti trenutne visoke ravni zaščite; se zavzema za to, da se za odobritev aktivnih snovi uvedejo merila za izključitev. Glede na posledice za zdravje so ta merila upravičena;

| 2.5 | meni, da je treba pravno podlago za uredbo (COM(2006) 388) razširiti na člen 175 Pogodbe, ki obravnava okolje. Ta se bo uporabil pri obravnavi prihodnjih vprašanj razlage in okoljevarstvenih ukrepov držav članic; |
| --- | --- |

2.5

meni, da je treba pravno podlago za uredbo (COM(2006) 388) razširiti na člen 175 Pogodbe, ki obravnava okolje. Ta se bo uporabil pri obravnavi prihodnjih vprašanj razlage in okoljevarstvenih ukrepov držav članic;

| 2.6 | podpira uvedbo načela, da se nekatera fitofarmacevtska sredstva nadomestijo z manj nevarnimi fitofarmacevtskimi sredstvi oz. z metodami, ki niso kemične; |
| --- | --- |

2.6

podpira uvedbo načela, da se nekatera fitofarmacevtska sredstva nadomestijo z manj nevarnimi fitofarmacevtskimi sredstvi oz. z metodami, ki niso kemične;

| 2.7 | zahteva, da se izboljšajo merila za določitev potencialnih nadomestnih snovi, kar bi omogočilo nadomestitev več snovi. Prav tako je treba izboljšati predpise, tako da bodo lahko države članice nadomestile fitofarmacevtska sredstva, in sicer na podlagi ocene lastnosti nadomestne snovi; |
| --- | --- |

2.7

zahteva, da se izboljšajo merila za določitev potencialnih nadomestnih snovi, kar bi omogočilo nadomestitev več snovi. Prav tako je treba izboljšati predpise, tako da bodo lahko države članice nadomestile fitofarmacevtska sredstva, in sicer na podlagi ocene lastnosti nadomestne snovi;

| 2.8 | poziva, naj bodo pesticidi, ki lahko poniknejo v podzemno vodo, v uredbi dosledno uvrščeni v skupine snovi z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

2.8

poziva, naj bodo pesticidi, ki lahko poniknejo v podzemno vodo, v uredbi dosledno uvrščeni v skupine snovi z visokim tveganjem;

| 2.9 | zahteva, da odobritev aktivnih snovi v fitofarmacevtskih sredstvih po prvem podaljšanju po 10 letih ni časovno neomejena. V primeru, da se uvedejo nove zahteve za podatke ali nove smernice za ocene, ima lahko časovno neomejena odobritev teh snovi negativne posledice za okolje in zdravje; |
| --- | --- |

2.9

zahteva, da odobritev aktivnih snovi v fitofarmacevtskih sredstvih po prvem podaljšanju po 10 letih ni časovno neomejena. V primeru, da se uvedejo nove zahteve za podatke ali nove smernice za ocene, ima lahko časovno neomejena odobritev teh snovi negativne posledice za okolje in zdravje;

| 2.10 | se ne strinja z uvedbo enostavnejšega postopka za odobritev fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo aktivne snovi z „nizkim tveganjem“. Vsa fitofarmacevtska sredstva lahko vsebujejo določeno tveganje za ljudi in ravnovesje v naravi ter jih je zato treba preveriti v okviru temeljnega postopka odobritve; |
| --- | --- |

2.10

se ne strinja z uvedbo enostavnejšega postopka za odobritev fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo aktivne snovi z „nizkim tveganjem“. Vsa fitofarmacevtska sredstva lahko vsebujejo določeno tveganje za ljudi in ravnovesje v naravi ter jih je zato treba preveriti v okviru temeljnega postopka odobritve;

| 2.11 | priporoča, da prodajo in dostavo pesticidov nadzirajo potrjeni strokovnjaki ali ustrezno usposobljeni zdravstveni delavci; |
| --- | --- |

2.11

priporoča, da prodajo in dostavo pesticidov nadzirajo potrjeni strokovnjaki ali ustrezno usposobljeni zdravstveni delavci;

| 2.12 | zahteva, da se v skladu s priporočili 6. okvirnega programa za okolje določijo dolgoročni kvantitativni cilji za zmanjšanje uporabe pesticidov in da se spodbujajo metode gojenja z manjšo uporabo pesticidov ali brez pesticidov, kot v ekološkem kmetijstvu; |
| --- | --- |

2.12

zahteva, da se v skladu s priporočili 6. okvirnega programa za okolje določijo dolgoročni kvantitativni cilji za zmanjšanje uporabe pesticidov in da se spodbujajo metode gojenja z manjšo uporabo pesticidov ali brez pesticidov, kot v ekološkem kmetijstvu;

| 2.13 | poziva, da se v členih 21 in 43 uredbe doda neposredna referenca na člen 4(1) okvirne direktive o vodah; |
| --- | --- |

2.13

poziva, da se v členih 21 in 43 uredbe doda neposredna referenca na člen 4(1) okvirne direktive o vodah;

| 2.14 | pozdravlja obsežna posvetovanja, ki so potekala v okviru tematske strategije in kjer so sodelovale tudi lokalne in regionalne skupnosti; se posebej zavzema za poglobitev sodelovanja z vključevanjem lokalnih in regionalnih skupnosti v strokovno skupino za tematsko strategijo, katere naloga je, da svetuje na področju najboljših praks in nadzira izvajanje strategije. Lokalne in regionalne skupnosti naj prav tako sodelujejo pri pripravi in izvajanju nacionalnih akcijskih načrtov. S svojim edinstvenim poznavanjem lokalnih okoliščin lahko dragoceno prispevajo k tem forumom, ki bi morali vključevati tudi civilno družbo. |
| --- | --- |

2.14

pozdravlja obsežna posvetovanja, ki so potekala v okviru tematske strategije in kjer so sodelovale tudi lokalne in regionalne skupnosti; se posebej zavzema za poglobitev sodelovanja z vključevanjem lokalnih in regionalnih skupnosti v strokovno skupino za tematsko strategijo, katere naloga je, da svetuje na področju najboljših praks in nadzira izvajanje strategije. Lokalne in regionalne skupnosti naj prav tako sodelujejo pri pripravi in izvajanju nacionalnih akcijskih načrtov. S svojim edinstvenim poznavanjem lokalnih okoliščin lahko dragoceno prispevajo k tem forumom, ki bi morali vključevati tudi civilno družbo.

Priporočilo 1

Člen 30 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet

COM(2006) 388 konč. – 2006/0136 (COD)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 30
  Vsebina
  1.   Registracija opredeljuje pridelke, na katerih se fitofarmacevtsko sredstvo lahko uporabi, in namene uporabe.
  2.   Registracija določa zahteve v zvezi z dajanjem v promet in uporabo fitofarmacevtskega sredstva. Te zahteve vključujejo pogoje uporabe, potrebne za skladnost s pogoji in zahtevami iz Uredbe, ki dovoljuje aktivne snovi, varovala in sinergiste. Registracija vključuje razvrstitev fitofarmacevtskih sredstev za namene Direktive 1999/45/ES.
  3.   Zahteve iz odstavka 2 lahko vključujejo:






  a) | omejitev sredstev v zvezi z distribucijo in uporabo fitofarmacevtskih sredstev za zaščito zdravja zadevnih distributerjev, uporabnikov in delavcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe OR

Člen 30

Vsebina

1.   Registracija opredeljuje pridelke, na katerih se fitofarmacevtsko sredstvo lahko uporabi, in namene uporabe.

2.   Registracija določa zahteve v zvezi z dajanjem v promet in uporabo fitofarmacevtskega sredstva. Te zahteve vključujejo pogoje uporabe, potrebne za skladnost s pogoji in zahtevami iz Uredbe, ki dovoljuje aktivne snovi, varovala in sinergiste. Registracija vključuje razvrstitev fitofarmacevtskih sredstev za namene Direktive 1999/45/ES.

3.   Zahteve iz odstavka 2 lahko vključujejo:

a)

omejitev sredstev v zvezi z distribucijo in uporabo fitofarmacevtskih sredstev za zaščito zdravja zadevnih distributerjev, uporabnikov in delavcev;

| b) | obveznost obveščanja vseh sosedov, ki bi lahko bili izpostavljeni zanašanju škropiva, pred uporabo sredstva, in ki so zahtevali, da se jih obvesti. |
| --- | --- |

b)

obveznost obveščanja vseh sosedov, ki bi lahko bili izpostavljeni zanašanju škropiva, pred uporabo sredstva, in ki so zahtevali, da se jih obvesti.

Člen 30

Vsebina

1.   Registracija opredeljuje pridelke, na katerih se fitofarmacevtsko sredstvo lahko uporabi, in namene uporabe.

2.   Registracija določa zahteve v zvezi z dajanjem v promet in uporabo fitofarmacevtskega sredstva. Te zahteve vključujejo pogoje uporabe, potrebne za skladnost s pogoji in zahtevami iz Uredbe, ki dovoljuje aktivne snovi, varovala in sinergiste. Registracija vključuje razvrstitev fitofarmacevtskih sredstev za namene Direktive 1999/45/ES.

3.   Zahteve iz odstavka 2 lahko vključujejo:

| a) | omejitev sredstev v zvezi z distribucijo in uporabo fitofarmacevtskih sredstev za zaščito zdravja zadevnih distributerjev, uporabnikov in delavcev ter okolja; |
| --- | --- |

a)

omejitev sredstev v zvezi z distribucijo in uporabo fitofarmacevtskih sredstev za zaščito zdravja zadevnih distributerjev, uporabnikov in delavcev ter okolja;

| b) | obveznost obveščanja vseh sosedov, ki bi lahko bili izpostavljeni zanašanju škropiva, pred uporabo sredstva, in ki so zahtevali, da se jih obvesti. |
| --- | --- |

b)

obveznost obveščanja vseh sosedov, ki bi lahko bili izpostavljeni zanašanju škropiva, pred uporabo sredstva, in ki so zahtevali, da se jih obvesti.

Obrazložitev

Besedilu člena 30(3) je treba dodati „okolje“, da se zagotovi varstvo okolja, vključno s podzemno vodo. Nedavno sprejeta direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu podzemne vode določa mejne vrednosti pesticidov v podzemnih vodah. Predlog uredbe ne bi smel posegati v obveznosti držav članic, da ravnajo v skladu z direktivo o podzemnih vodah. Zato bi morale imeti države članice možnost, da pri registraciji fitofarmacevtskih sredstev določijo omejitve glede na nacionalne pogoje, da bodo lahko ravnale v skladu z direktivo o podzemnih vodah.

Priporočilo 2

Člen 40 predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet

COM(2006) 388 konč. – 2006/0136 (COD)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 40
  Registracija
  1.   Država članica, ki ji je predložen zahtevek v skladu s členom 39, odobri zadevno fitofarmacevtsko sredstvo pod enakimi pogoji, vključno z razvrstitvijo za namene Direktive 1999/45/ES, kot referenčna država članica.
  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 in v skladu z zakonodajo Skupnosti se lahko določijo dodatni pogoji v zvezi z zahtevami iz člena 30(3). | Člen 40
  Registracija
  1.   Država članica, ki ji je predložen zahtevek v skladu s členom 39, odobri zadevno fitofarmacevtsko sredstvo pod enakimi pogoji, vključno z razvrstitvijo za namene Direktive 1999/45/ES, kot referenčna država članica.
  2.   Z odstopanjem od odstavka 1 in v skladu z zakonodajo Skupnosti se lahko določijo dodatni pogoji v zvezi z zahtevami iz člena 30(3).
  3.   Z odstopanjem od odstavka 1 in v skladu z zakonodajo Skupnosti lahko država članica, ki ji je predložen zahtevek v skladu s členom 39, zavrne registracijo zadevnega fitofarmacevtskega sredstva, če obstajajo znanstveni ali tehnični razlogi, da registracija na njenem območju ne bo v skladu s členom 29. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe OR

Člen 40

Registracija

1.   Država članica, ki ji je predložen zahtevek v skladu s členom 39, odobri zadevno fitofarmacevtsko sredstvo pod enakimi pogoji, vključno z razvrstitvijo za namene Direktive 1999/45/ES, kot referenčna država članica.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 in v skladu z zakonodajo Skupnosti se lahko določijo dodatni pogoji v zvezi z zahtevami iz člena 30(3).

Člen 40

Registracija

1.   Država članica, ki ji je predložen zahtevek v skladu s členom 39, odobri zadevno fitofarmacevtsko sredstvo pod enakimi pogoji, vključno z razvrstitvijo za namene Direktive 1999/45/ES, kot referenčna država članica.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 in v skladu z zakonodajo Skupnosti se lahko določijo dodatni pogoji v zvezi z zahtevami iz člena 30(3).

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 in v skladu z zakonodajo Skupnosti lahko država članica, ki ji je predložen zahtevek v skladu s členom 39, zavrne registracijo zadevnega fitofarmacevtskega sredstva, če obstajajo znanstveni ali tehnični razlogi, da registracija na njenem območju ne bo v skladu s členom 29.

Obrazložitev

Nedavno sprejeta direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu podzemne vode določa mejne vrednosti pesticidov v podzemnih vodah. Predlog uredbe ne bi smel posegati v obveznosti držav članic, da ravnajo v skladu z direktivo o podzemnih vodah.

Predlog uredbe z obveznim vzajemnim priznavanjem temelji na domnevi, da so pogoji v določenem območju „relativno podobni“. Vendar pa se lahko med seboj močno razlikujejo. Zato je treba zagotoviti, da vsaka država članica lahko zavrne vzajemno priznavanje, če registracija na njenem območju ne bo v skladu z direktivo o podzemnih vodah.

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 180, 11.6.1998, str. 38.

1

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/53

---

Mnenje Odbora regij o pobudi za preglednost v Evropi

(2007/C 146/07)

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje preglednosti. Večja preglednost je ključnega pomena, če želijo institucije EU še naprej delovati odgovorno, demokratično, učinkovito in v skladu s potrebami državljanov; v zvezi s tem Odbor opozarja, da je prav tako treba v zakonodajne postopke EU in postopke sprejemanja odločitev vključiti lokalne in regionalne akterje, če želi EU resnično povečati svojo demokratično legitimnost; |
| --- | --- |

—

pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje preglednosti. Večja preglednost je ključnega pomena, če želijo institucije EU še naprej delovati odgovorno, demokratično, učinkovito in v skladu s potrebami državljanov; v zvezi s tem Odbor opozarja, da je prav tako treba v zakonodajne postopke EU in postopke sprejemanja odločitev vključiti lokalne in regionalne akterje, če želi EU resnično povečati svojo demokratično legitimnost;

| — | obžaluje, da lokalna in regionalna razsežnost v tej pobudi ni omenjena in poziva Komisijo, da jo bolj vključi; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da lokalna in regionalna razsežnost v tej pobudi ni omenjena in poziva Komisijo, da jo bolj vključi;

| — | poudarja, da je EU institucionalno partnerstvo na več ravneh, pri katerem so regionalne in lokalne oblasti vključene v oblikovanje evropskih politik na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je EU institucionalno partnerstvo na več ravneh, pri katerem so regionalne in lokalne oblasti vključene v oblikovanje evropskih politik na nacionalni in evropski ravni;

| — | meni, da je treba ponovno poudariti potrebno po razlikovanju med posvetovanjem institucij EU z izvoljenimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi združenji na eni strani in posvetovanjem z lobističnimi organizacijami, ki zastopajo posebne interese, na drugi strani; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba ponovno poudariti potrebno po razlikovanju med posvetovanjem institucij EU z izvoljenimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi združenji na eni strani in posvetovanjem z lobističnimi organizacijami, ki zastopajo posebne interese, na drugi strani;

| — | pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija uvedla stalen in sistematičen dialog z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi evropskimi in nacionalnimi združenji na področjih, kjer so te oblasti ali združenja odgovorni za prenos in izvajanje; vendar meni, da je način izvajanja tega dialoga mogoče še izboljšati; |
| --- | --- |

—

pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija uvedla stalen in sistematičen dialog z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi evropskimi in nacionalnimi združenji na področjih, kjer so te oblasti ali združenja odgovorni za prenos in izvajanje; vendar meni, da je način izvajanja tega dialoga mogoče še izboljšati;

| — | pozdravlja večjo preglednost, ki bi jo prinesla registracija lobističnih organizacij; |
| --- | --- |

—

pozdravlja večjo preglednost, ki bi jo prinesla registracija lobističnih organizacij;

| — | vendar ne verjame, da lahko sporazum, ki temelji na prostovoljni registraciji, predstavlja ustrezen okvir za zagotavljanje zadostne preglednosti; |
| --- | --- |

—

vendar ne verjame, da lahko sporazum, ki temelji na prostovoljni registraciji, predstavlja ustrezen okvir za zagotavljanje zadostne preglednosti;

| — | je prepričan, da je treba za prihodnje registracije zagotoviti učinkovit in enostaven postopek. Register bi morala voditi Evropska komisija; |
| --- | --- |

—

je prepričan, da je treba za prihodnje registracije zagotoviti učinkovit in enostaven postopek. Register bi morala voditi Evropska komisija;

| — | podpira prizadevanje Komisije za krepitev preglednosti pri uporabi sredstev EU in spodbuja države članice k uporabi sredstev EU v okviru „deljenega upravljanja“. Preglednost pri ravnanju s sredstvi EU je v interesu vseh prejemnikov. |
| --- | --- |

—

podpira prizadevanje Komisije za krepitev preglednosti pri uporabi sredstev EU in spodbuja države članice k uporabi sredstev EU v okviru „deljenega upravljanja“. Preglednost pri ravnanju s sredstvi EU je v interesu vseh prejemnikov.

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije o pobudi za preglednost v Evropi, COM(2006)194 konč.;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 3. maja 2006, da se v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 25. aprila 2006, da komisijo za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju sporočila Komisiji z dne 9. novembra 2005, ki so ga pripravili predsednik Komisije, ga. Wallström, g. Kallas, ga. Hübner in ga. Fischer Boel in ki predlaga začetek pobude za preglednost v Evropi (1);

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom Večji kulturi posvetovanja in dialoga naproti – splošna načela in minimalni standardi za posvetovanje Komisije z zainteresiranimi stranmi, COM(2002) 704 konč.;

ob upoštevanju mnenja OR z dne 12. oktobra 2005 o boljši pripravi zakonodaje 2004 in bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji, CdR 121/2005 fin (poročevalec: g. Delebarre, FR/PES) (2);

ob upoštevanju mnenja OR z dne 13. marca 2002 o beli knjigi o evropski upravi in sporočilu o novem okviru za sodelovanje na področju dejavnosti v zvezi z informacijsko in komunikacijsko politiko Evropske unije, COM(2001) 428 konč., COM(2001) 354 konč., CdR 103/2001 fin (poročevalec: g. Michel Delebarre, FR/PES) (3);

ob upoštevanju osnutka mnenja OR (CdR 235/2006 rev. 1), ki ga je komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice sprejela 29. novembra 2006 (poročevalec: g. Per Bødker Andersen (DK/PES), župan občine Kolding),

ob upoštevanju naslednjega:

| 1) | Preglednost je v demokraciji z več ravnmi upravljanja eden ključnih elementov. |
| --- | --- |

1)

Preglednost je v demokraciji z več ravnmi upravljanja eden ključnih elementov.

| 2) | Pomembno je večje upoštevanje načel subsidiarnosti, sorazmernosti in bližine za razvoj enostavne in jasne evropske zakonodaje, ki bi jo evropski državljani brez težav razumeli. |
| --- | --- |

2)

Pomembno je večje upoštevanje načel subsidiarnosti, sorazmernosti in bližine za razvoj enostavne in jasne evropske zakonodaje, ki bi jo evropski državljani brez težav razumeli.

| 3) | Pri temeljnih vprašanjih o evropski agendi je nujno treba zagotoviti polno sodelovanje regionalnih in lokalnih akterjev, med drugim prek OR. |
| --- | --- |

3)

Pri temeljnih vprašanjih o evropski agendi je nujno treba zagotoviti polno sodelovanje regionalnih in lokalnih akterjev, med drugim prek OR.

| 4) | Regionalne in lokalne oblasti lahko igrajo ključno vlogo pri prenosu in izvajanju zakonodaje na svojih področjih, če so ustrezno vključene v njeno pripravo – |
| --- | --- |

4)

Regionalne in lokalne oblasti lahko igrajo ključno vlogo pri prenosu in izvajanju zakonodaje na svojih področjih, če so ustrezno vključene v njeno pripravo –

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) sprejel naslednje mnenje:

Stališča in priporočila Odbora regij

1.   Splošne ugotovitve

| 1.1 | OR pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje preglednosti. Pobuda za preglednost v Evropi je pomemben korak Komisije za spodbujanje preglednega delovanja institucij EU. Večja preglednost je ključnega pomena, da institucije EU ostanejo odgovorne, demokratične in učinkovite ter da upoštevajo potrebe državljanov; v zvezi s tem opozarja, da je prav tako treba v zakonodajne postopke EU in postopke sprejemanja odločitev vključiti lokalne in regionalne akterje, če želi EU resnično povečati svojo demokratično legitimnost. |
| --- | --- |

1.1

OR pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje preglednosti. Pobuda za preglednost v Evropi je pomemben korak Komisije za spodbujanje preglednega delovanja institucij EU. Večja preglednost je ključnega pomena, da institucije EU ostanejo odgovorne, demokratične in učinkovite ter da upoštevajo potrebe državljanov; v zvezi s tem opozarja, da je prav tako treba v zakonodajne postopke EU in postopke sprejemanja odločitev vključiti lokalne in regionalne akterje, če želi EU resnično povečati svojo demokratično legitimnost.

| 1.2 | OR meni, da je Evropska komisija s pobudo za preglednost začela potrebno razpravo, ter je prepričan, da je tudi v okviru obdobja za razmislek in razprave o prihodnosti Evrope pomembno razpravljati sedaj, ker morajo nosilci odločanja zagotoviti in pokazati, da EU deluje demokratično in učinkovito. Zagotavljanje preglednosti je eden ključnih načinov za približevanje Evrope njenim državljanom. |
| --- | --- |

1.2

OR meni, da je Evropska komisija s pobudo za preglednost začela potrebno razpravo, ter je prepričan, da je tudi v okviru obdobja za razmislek in razprave o prihodnosti Evrope pomembno razpravljati sedaj, ker morajo nosilci odločanja zagotoviti in pokazati, da EU deluje demokratično in učinkovito. Zagotavljanje preglednosti je eden ključnih načinov za približevanje Evrope njenim državljanom.

| 1.3 | Vendar pa OR obžaluje, da v tej pobudi ni bila omenjena lokalna in regionalna razsežnost, ter poziva Komisijo, da jo bolj vključi; opozarja na izjavo Komisije iz bele knjige o evropski upravi (2001), da bo pri oblikovanju političnih predlogov zagotovila upoštevanje regionalnih in lokalnih izkušenj in pogojev. |
| --- | --- |

1.3

Vendar pa OR obžaluje, da v tej pobudi ni bila omenjena lokalna in regionalna razsežnost, ter poziva Komisijo, da jo bolj vključi; opozarja na izjavo Komisije iz bele knjige o evropski upravi (2001), da bo pri oblikovanju političnih predlogov zagotovila upoštevanje regionalnih in lokalnih izkušenj in pogojev.

| 1.4 | OR pozdravlja odločitev o prizadevanju za več preglednosti pri delu Sveta, ki je bila sklenjena med finskim predsedovanjem v drugi polovici leta 2006. Zelo pozitivno je, da se je tudi Svet strinjal, da je treba omogočiti bolj odprt proces odločanja in dostop do dokumentov Sveta. Vendar pa OR meni, da je to le prvi korak v pravi smeri in poziva Svet, da svoje postopke odpre za javnost. Le tako lahko državljani spremljajo postopek odločanja. |
| --- | --- |

1.4

OR pozdravlja odločitev o prizadevanju za več preglednosti pri delu Sveta, ki je bila sklenjena med finskim predsedovanjem v drugi polovici leta 2006. Zelo pozitivno je, da se je tudi Svet strinjal, da je treba omogočiti bolj odprt proces odločanja in dostop do dokumentov Sveta. Vendar pa OR meni, da je to le prvi korak v pravi smeri in poziva Svet, da svoje postopke odpre za javnost. Le tako lahko državljani spremljajo postopek odločanja.

| 1.5 | OR meni, da je treba pojem „neustrezno lobiranje“ čim natančneje opredeliti, da se omogoči nadzor nad delom lobistov in da se v primeru kršitev izrečejo kazni. |
| --- | --- |

1.5

OR meni, da je treba pojem „neustrezno lobiranje“ čim natančneje opredeliti, da se omogoči nadzor nad delom lobistov in da se v primeru kršitev izrečejo kazni.

| 1.6 | OR meni, da mora biti cilj preglednosti približati Evropsko unijo državljanom; na ta način bomo spodbudili preglednost in zmanjšali sedanjo vrzel med institucijami EU in državljani; meni, da so ključnega pomena ukrepi, ki tako kot ukrepi v okviru Načrta D za dialog, demokracijo in debato Evropejce, zlasti pa mlade (kot je predvideno v okviru mladinskega foruma), seznanjajo z dejavnostmi in pristojnostmi Unije. |
| --- | --- |

1.6

OR meni, da mora biti cilj preglednosti približati Evropsko unijo državljanom; na ta način bomo spodbudili preglednost in zmanjšali sedanjo vrzel med institucijami EU in državljani; meni, da so ključnega pomena ukrepi, ki tako kot ukrepi v okviru Načrta D za dialog, demokracijo in debato Evropejce, zlasti pa mlade (kot je predvideno v okviru mladinskega foruma), seznanjajo z dejavnostmi in pristojnostmi Unije.

2.   Partnerstvo in upravljanje na več ravneh

| 2.1 | OR poudarja, da je EU institucionalno partnerstvo na več ravneh, pri katerem so regionalne in lokalne oblasti vključene v oblikovanje evropskih politik na nacionalni in evropski ravni. Najboljši način za zagotavljanje primernosti in izvedljivosti zakonodaje EU je posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi o ustreznih vprašanjih, okrepitev dialoga ter zagotovitev večje udeležbe in soodločanja. Te oblasti so odgovorne za izvajanje in prenos politik EU in zato igrajo glavno vlogo pri zagotavljanju preglednosti. |
| --- | --- |

2.1

OR poudarja, da je EU institucionalno partnerstvo na več ravneh, pri katerem so regionalne in lokalne oblasti vključene v oblikovanje evropskih politik na nacionalni in evropski ravni. Najboljši način za zagotavljanje primernosti in izvedljivosti zakonodaje EU je posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi o ustreznih vprašanjih, okrepitev dialoga ter zagotovitev večje udeležbe in soodločanja. Te oblasti so odgovorne za izvajanje in prenos politik EU in zato igrajo glavno vlogo pri zagotavljanju preglednosti.

| 2.2 | Vendar pa OR priznava, da ni le Evropska unija tista, ki je dolžna zagotavljati preglednost. Države članice, pa tudi OR in vse ravni upravljanja, ki jih zastopa, bi morali dajati zgled z zagotavljanjem učinkovitih, v storitve usmerjenih in demokratičnih javnih uprav. Zato bi morale biti tudi lokalne in regionalne oblasti v državah članicah odprte za zagotavljanje preglednosti v svojih upravah. |
| --- | --- |

2.2

Vendar pa OR priznava, da ni le Evropska unija tista, ki je dolžna zagotavljati preglednost. Države članice, pa tudi OR in vse ravni upravljanja, ki jih zastopa, bi morali dajati zgled z zagotavljanjem učinkovitih, v storitve usmerjenih in demokratičnih javnih uprav. Zato bi morale biti tudi lokalne in regionalne oblasti v državah članicah odprte za zagotavljanje preglednosti v svojih upravah.

3.   Več posvetovanja

| 3.1 | OR meni, da je znova treba poudariti potrebo po razlikovanju med posvetovanjem institucij EU z izvoljenimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi združenji na eni strani in lobističnimi organizacijami, ki predstavljajo posebne interese, na drugi strani; poudarja, da je OR skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki jih zastopa, del evropske uprave, in zato bi se moral neposredno vključiti v vsako pobudo Evropske komisije, da bi tako izboljšali preglednost sprejemanja odločitev v Evropski uniji. |
| --- | --- |

3.1

OR meni, da je znova treba poudariti potrebo po razlikovanju med posvetovanjem institucij EU z izvoljenimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi združenji na eni strani in lobističnimi organizacijami, ki predstavljajo posebne interese, na drugi strani; poudarja, da je OR skupaj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki jih zastopa, del evropske uprave, in zato bi se moral neposredno vključiti v vsako pobudo Evropske komisije, da bi tako izboljšali preglednost sprejemanja odločitev v Evropski uniji.

| 3.2 | OR poziva Evropsko komisijo, da pri pripravi posameznega predloga k vsakemu zakonodajnemu ali nezakonodajnemu predlogu priloži seznam sestankov, ki so potekali, in prejetih dokumentov o stališču. |
| --- | --- |

3.2

OR poziva Evropsko komisijo, da pri pripravi posameznega predloga k vsakemu zakonodajnemu ali nezakonodajnemu predlogu priloži seznam sestankov, ki so potekali, in prejetih dokumentov o stališču.

| 3.3 | OR poudarja, da je strukturiran dialog med Komisijo in združenji lokalnih in regionalnih oblasti, ki je bil oblikovan na podlagi bele knjige o evropski upravi, pomemben korak k resničnemu vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti; pozdravlja ta razvoj in poudarja svojo osrednjo vlogo v tem kontekstu. |
| --- | --- |

3.3

OR poudarja, da je strukturiran dialog med Komisijo in združenji lokalnih in regionalnih oblasti, ki je bil oblikovan na podlagi bele knjige o evropski upravi, pomemben korak k resničnemu vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti; pozdravlja ta razvoj in poudarja svojo osrednjo vlogo v tem kontekstu.

| 3.4 | OR pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija uvedla stalen in sistematičen dialog z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi evropskimi in nacionalnimi združenji na področjih, kjer so te oblasti odgovorne za prenos in izvajanje. Pomemben je stalen razvoj dialoga, tako da bosta od njega lahko imeli koristi obe strani. V tem smislu se posebej poudarja potreba po okrepitvi dialoga pri oblikovanju zakonodajnih predlogov, ki vplivajo na lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

3.4

OR pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija uvedla stalen in sistematičen dialog z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter njihovimi evropskimi in nacionalnimi združenji na področjih, kjer so te oblasti odgovorne za prenos in izvajanje. Pomemben je stalen razvoj dialoga, tako da bosta od njega lahko imeli koristi obe strani. V tem smislu se posebej poudarja potreba po okrepitvi dialoga pri oblikovanju zakonodajnih predlogov, ki vplivajo na lokalne in regionalne oblasti.

| 3.5 | Vendar pa OR meni, da bi lahko izboljšali način izvajanja tega dialoga, in v ta namen predlaga:






  — | da se za zagotovitev optimalne politične odmevnosti organizirajo štiri srečanja letno, vključno z vsakoletnim dogodkom, pri katerem sodeluje predsednik Komisije; |
| --- | --- | --- |

3.5

Vendar pa OR meni, da bi lahko izboljšali način izvajanja tega dialoga, in v ta namen predlaga:

—

da se za zagotovitev optimalne politične odmevnosti organizirajo štiri srečanja letno, vključno z vsakoletnim dogodkom, pri katerem sodeluje predsednik Komisije;

| — | da bi bile razprave bolj interaktivne in spontane, bi moral strukturiran dialog postati neke vrste čas za vprašanja in odgovore; |
| --- | --- |

—

da bi bile razprave bolj interaktivne in spontane, bi moral strukturiran dialog postati neke vrste čas za vprašanja in odgovore;

| — | da se načrt za strukturiran dialog razvije v tesnem sodelovanju med OR ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi in da se opredeljene teme ponovno osredotoči na vidike, ki so bistvenega pomena za te oblasti; |
| --- | --- |

—

da se načrt za strukturiran dialog razvije v tesnem sodelovanju med OR ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi in da se opredeljene teme ponovno osredotoči na vidike, ki so bistvenega pomena za te oblasti;

| — | da se razvijejo stiki z lokalnimi in regionalnimi mediji; |
| --- | --- |

—

da se razvijejo stiki z lokalnimi in regionalnimi mediji;

| — | da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti možnost predložiti pisne ugotovitve in predlagati teme, ki so splošnega pomena za lokalne in regionalne oblasti ter v skladu s političnim programom Evropske unije; |
| --- | --- |

—

da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti možnost predložiti pisne ugotovitve in predlagati teme, ki so splošnega pomena za lokalne in regionalne oblasti ter v skladu s političnim programom Evropske unije;

| — | da bi morala imeti tudi Komisija možnost, da po srečanjih pripravi pisne povratne informacije; |
| --- | --- |

—

da bi morala imeti tudi Komisija možnost, da po srečanjih pripravi pisne povratne informacije;

| — | da se da poudarek okrepitvi spremljanja strukturiranega dialoga s pomočjo rednega ocenjevanja v tesnem sodelovanju z OR ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki jih zastopa; |
| --- | --- |

—

da se da poudarek okrepitvi spremljanja strukturiranega dialoga s pomočjo rednega ocenjevanja v tesnem sodelovanju z OR ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, ki jih zastopa;

| — | da bi moral biti dialog, kadar je le možno, bolj jasno usmerjen k tistim lokalnim in regionalnim interesnim skupinam, na katere se zakonodajni predlog neposredno nanaša; |
| --- | --- |

—

da bi moral biti dialog, kadar je le možno, bolj jasno usmerjen k tistim lokalnim in regionalnim interesnim skupinam, na katere se zakonodajni predlog neposredno nanaša;

| — | da bi morala Komisija v večji meri okrepiti sodelovanje in posvetovanje z izvoljenimi predstavniki in strokovnjaki nacionalnih in evropskih združenj regionalnih in lokalnih oblasti prek ustreznih poti. |
| --- | --- |

—

da bi morala Komisija v večji meri okrepiti sodelovanje in posvetovanje z izvoljenimi predstavniki in strokovnjaki nacionalnih in evropskih združenj regionalnih in lokalnih oblasti prek ustreznih poti.

| 3.6 | OR poziva Komisijo k izboljšanju obstoječih instrumentov za odzivanje na mnenja Odbora, ki vsebujejo konkretne odgovore na zahtevo Komisije po posvetovanju in jasne predloge, ki upoštevajo regionalne in lokalne interese. Poleg tega bi morala Komisija navesti ali pojasniti vsaj razloge za neupoštevanje priporočil OR. |
| --- | --- |

3.6

OR poziva Komisijo k izboljšanju obstoječih instrumentov za odzivanje na mnenja Odbora, ki vsebujejo konkretne odgovore na zahtevo Komisije po posvetovanju in jasne predloge, ki upoštevajo regionalne in lokalne interese. Poleg tega bi morala Komisija navesti ali pojasniti vsaj razloge za neupoštevanje priporočil OR.

| 3.7 | OR meni, da je uvedba minimalnih standardov za posvetovanje v letu 2003 odprla nove možnosti za obsežno posvetovanje interesnih skupin in temeljite presoje vplivov pred pripravo zakonodajnih predlogov. Ti standardi dajejo poseben pomen lokalnim in regionalnim oblastem, ki so bile potrjene v Sporazumu o sodelovanju med OR in Evropsko komisijo. Pomembno je, da je posvetovanje pravočasno, tako da imajo interesne skupine možnost odzvati se na zakonodajne predloge. |
| --- | --- |

3.7

OR meni, da je uvedba minimalnih standardov za posvetovanje v letu 2003 odprla nove možnosti za obsežno posvetovanje interesnih skupin in temeljite presoje vplivov pred pripravo zakonodajnih predlogov. Ti standardi dajejo poseben pomen lokalnim in regionalnim oblastem, ki so bile potrjene v Sporazumu o sodelovanju med OR in Evropsko komisijo. Pomembno je, da je posvetovanje pravočasno, tako da imajo interesne skupine možnost odzvati se na zakonodajne predloge.

| 3.8 | OR želi, da bi poleg strukturiranega dialoga z združenji lokalnih in regionalnih oblasti razvili tudi druge načine neposrednega in predzakonodajnega posvetovanja v okviru Odbora, da bi ta združenja kot zainteresirane strani lahko redno izražala svoje mnenje v fazi pripravljanja zakonodajnih predlogov; v tem pogledu opozarja, da ta posvetovanja predvideva pobuda Komisije iz leta 2002 za določitev minimalnih standardov za posvetovanje in v okviru tega Odboru namenja dejavno vlogo z organiziranjem posvetovanj za Komisijo (4). |
| --- | --- |

3.8

OR želi, da bi poleg strukturiranega dialoga z združenji lokalnih in regionalnih oblasti razvili tudi druge načine neposrednega in predzakonodajnega posvetovanja v okviru Odbora, da bi ta združenja kot zainteresirane strani lahko redno izražala svoje mnenje v fazi pripravljanja zakonodajnih predlogov; v tem pogledu opozarja, da ta posvetovanja predvideva pobuda Komisije iz leta 2002 za določitev minimalnih standardov za posvetovanje in v okviru tega Odboru namenja dejavno vlogo z organiziranjem posvetovanj za Komisijo (4).

| 3.9 | OR obžaluje, da ozemeljska razsežnost ni dovolj prisotna v zeleni knjigi o pobudi za preglednost v Evropi in v novi strategiji glede presoje vpliva; zato poziva Komisijo, da posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi dojema kot vseobsegajoč način dela v okviru uprave na več ravneh ter da metodo posvetovanja, ki jo že uspešno uporablja na področju kohezijske politike, razširi na vse politike z lokalnim in regionalnim vplivom. |
| --- | --- |

3.9

OR obžaluje, da ozemeljska razsežnost ni dovolj prisotna v zeleni knjigi o pobudi za preglednost v Evropi in v novi strategiji glede presoje vpliva; zato poziva Komisijo, da posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi dojema kot vseobsegajoč način dela v okviru uprave na več ravneh ter da metodo posvetovanja, ki jo že uspešno uporablja na področju kohezijske politike, razširi na vse politike z lokalnim in regionalnim vplivom.

| 3.10 | OR je prepričan, da morajo presoje vplivov igrati bistveno vlogo pri zmanjševanju upravnega bremena zakonodaje EU za lokalne in regionalne oblasti, kot je navedeno v mnenju o boljši pripravi zakonodaje (CdR 121/2005). |
| --- | --- |

3.10

OR je prepričan, da morajo presoje vplivov igrati bistveno vlogo pri zmanjševanju upravnega bremena zakonodaje EU za lokalne in regionalne oblasti, kot je navedeno v mnenju o boljši pripravi zakonodaje (CdR 121/2005).

| 3.11 | OR ponovno izraža svoje stališče, da morajo predhodne ocene poleg analize političnih ciljev zakonodajnih predlogov in najprimernejših političnih instrumentov vključevati tudi presojo vplivov zakonodajnih aktov na lokalno in regionalno raven s finančnega vidika. |
| --- | --- |

3.11

OR ponovno izraža svoje stališče, da morajo predhodne ocene poleg analize političnih ciljev zakonodajnih predlogov in najprimernejših političnih instrumentov vključevati tudi presojo vplivov zakonodajnih aktov na lokalno in regionalno raven s finančnega vidika.

4.   Registracija lobistov

| 4.1 | OR pozdravlja večjo preglednost, ki bi jo prinesla registracija lobističnih organizacij. Kot del sistema upravljanja EU so OR in njegovi člani sami cilj lobistične dejavnosti in zato soglašajo, da bi sistem za registracijo/akreditacijo lahko izboljšal preglednost delovanja političnih procesov EU. |
| --- | --- |

4.1

OR pozdravlja večjo preglednost, ki bi jo prinesla registracija lobističnih organizacij. Kot del sistema upravljanja EU so OR in njegovi člani sami cilj lobistične dejavnosti in zato soglašajo, da bi sistem za registracijo/akreditacijo lahko izboljšal preglednost delovanja političnih procesov EU.

| 4.2 | OR poudarja, da se lokalne in regionalne oblasti in njihova združenja zaradi svoje demokratične legitimnosti odločno razlikujejo od komercialnih lobistov ali posebnih interesnih skupin. Lokalne in regionalne oblasti so del evropske upravne strukture. To razliko je treba upoštevati pri vsaki registraciji in zato lokalnih in regionalnih oblasti ne bi smeli uvrstiti v register lobistov na način, ki bi utegnil zamegliti razliko med njihovo vlogo in vlogo drugih organizacij s seznama. |
| --- | --- |

4.2

OR poudarja, da se lokalne in regionalne oblasti in njihova združenja zaradi svoje demokratične legitimnosti odločno razlikujejo od komercialnih lobistov ali posebnih interesnih skupin. Lokalne in regionalne oblasti so del evropske upravne strukture. To razliko je treba upoštevati pri vsaki registraciji in zato lokalnih in regionalnih oblasti ne bi smeli uvrstiti v register lobistov na način, ki bi utegnil zamegliti razliko med njihovo vlogo in vlogo drugih organizacij s seznama.

| 4.3 | Vendar pa OR ne verjame, da sporazum, ki temelji na prostovoljni registraciji, predstavlja ustrezen okvir za zagotavljanje zadostne preglednosti. Prostovoljni sporazum ne bo odpravil špekulacij javnosti in nezaupanja v posvetovanje institucij z zasebnim sektorjem. Za vse lobistične organizacije bi morala biti registracija pogoj za dostop do institucij EU, kot že velja za Evropski parlament. |
| --- | --- |

4.3

Vendar pa OR ne verjame, da sporazum, ki temelji na prostovoljni registraciji, predstavlja ustrezen okvir za zagotavljanje zadostne preglednosti. Prostovoljni sporazum ne bo odpravil špekulacij javnosti in nezaupanja v posvetovanje institucij z zasebnim sektorjem. Za vse lobistične organizacije bi morala biti registracija pogoj za dostop do institucij EU, kot že velja za Evropski parlament.

| 4.4 | OR je prepričan, da je treba za prihodnje registracije zagotoviti učinkovit in enostaven postopek. Register bi morala voditi Evropska komisija. Obstajati bi morala le ena kontaktna točka za registracijo pri vseh institucijah EU; registracija bi morala veljati za organizacije kot celote in ne za posameznike. Glede na to, da Odbor že ima informacije o regionalnih in lokalnih oblasteh ter združenjih, ki jih zastopajo, posamezna registracija vsake lokalne in regionalne oblasti ali njenih združenj posebej ni potrebna. Odbor bi lahko te informacije posredoval Komisiji, da se lahko vključijo v ustrezno kategorijo registra. |
| --- | --- |

4.4

OR je prepričan, da je treba za prihodnje registracije zagotoviti učinkovit in enostaven postopek. Register bi morala voditi Evropska komisija. Obstajati bi morala le ena kontaktna točka za registracijo pri vseh institucijah EU; registracija bi morala veljati za organizacije kot celote in ne za posameznike. Glede na to, da Odbor že ima informacije o regionalnih in lokalnih oblasteh ter združenjih, ki jih zastopajo, posamezna registracija vsake lokalne in regionalne oblasti ali njenih združenj posebej ni potrebna. Odbor bi lahko te informacije posredoval Komisiji, da se lahko vključijo v ustrezno kategorijo registra.

| 4.5 | OR meni, da je treba natančno opredeliti, katere informacije morajo zagotavljati lobisti, kako pogosto in v kakšnem obsegu. |
| --- | --- |

4.5

OR meni, da je treba natančno opredeliti, katere informacije morajo zagotavljati lobisti, kako pogosto in v kakšnem obsegu.

5.   Razkritje prejemnikov sredstev Skupnosti

| 5.1 | OR podpira prizadevanje Komisije za krepitev preglednosti pri uporabi sredstev EU in spodbuja države članice, da upravljajo sredstva EU v okviru „deljenega upravljanja“, kot so projekti strukturnih skladov, katerih cilj je izboljšati izmenjavo najboljše prakse. Preglednost na področju ravnanja s sredstvi EU je v interesu vseh prejemnikov. |
| --- | --- |

5.1

OR podpira prizadevanje Komisije za krepitev preglednosti pri uporabi sredstev EU in spodbuja države članice, da upravljajo sredstva EU v okviru „deljenega upravljanja“, kot so projekti strukturnih skladov, katerih cilj je izboljšati izmenjavo najboljše prakse. Preglednost na področju ravnanja s sredstvi EU je v interesu vseh prejemnikov.

| 5.2 | OR pozdravlja pobudo Komisije, da oblikuje spletno stran, ki bo omogočala dostop do obstoječih informacij o prejemnikih v okviru projektov in programov. Da bi bile na razpolago informacije, ki bi bile primerljive in s tem pregledne za vse državljane držav članic EU, bi morala Komisija ustrezne podatke objavljati centralizirano. V interesu državljanov bi bilo, da bi bili seznanjeni tudi z nauki iz preteklosti ter pobudami, ki so blizu državljanom. |
| --- | --- |

5.2

OR pozdravlja pobudo Komisije, da oblikuje spletno stran, ki bo omogočala dostop do obstoječih informacij o prejemnikih v okviru projektov in programov. Da bi bile na razpolago informacije, ki bi bile primerljive in s tem pregledne za vse državljane držav članic EU, bi morala Komisija ustrezne podatke objavljati centralizirano. V interesu državljanov bi bilo, da bi bili seznanjeni tudi z nauki iz preteklosti ter pobudami, ki so blizu državljanom.

| 5.3 | OR pozdravlja predlog iz zelene knjige o oblikovanju skupnih pravil za objavljanje informacij o porabi sredstev EU, ki bi veljala za celotno Unijo. |
| --- | --- |

5.3

OR pozdravlja predlog iz zelene knjige o oblikovanju skupnih pravil za objavljanje informacij o porabi sredstev EU, ki bi veljala za celotno Unijo.

6.   Revizija uredbe 1049 o dostopu do dokumentov

| 6.1 | OR izraža zadovoljstvo, da je Komisija leta 2001 omogočila dostop do neobjavljenih dokumentov institucij in organov EU s pomočjo registra dokumentov ali na podlagi posameznih zahtev ter poudarja, da je v letu 2002 sledila uvedba Kodeksa dobrega upravnega ravnanja, ki opredeljuje pravila javnega dostopa do dokumentov. Obe pobudi sta pomembna koraka Evropske komisije na poti k zagotavljanju preglednosti. |
| --- | --- |

6.1

OR izraža zadovoljstvo, da je Komisija leta 2001 omogočila dostop do neobjavljenih dokumentov institucij in organov EU s pomočjo registra dokumentov ali na podlagi posameznih zahtev ter poudarja, da je v letu 2002 sledila uvedba Kodeksa dobrega upravnega ravnanja, ki opredeljuje pravila javnega dostopa do dokumentov. Obe pobudi sta pomembna koraka Evropske komisije na poti k zagotavljanju preglednosti.

| 6.2 | OR z veseljem pričakuje načrtovano revizijo uredbe 1049 ter namerava prispevati k temu procesu. |
| --- | --- |

6.2

OR z veseljem pričakuje načrtovano revizijo uredbe 1049 ter namerava prispevati k temu procesu.

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  http://ec.europa.eu/comm/eti/index_en.htm.

1

(2)  UL C 81, 4.4.2006, str. 6–10.

2

(3)  UL C 192, 12.8.2002, str. 24–31.

3

(4)  COM(2002) 704, str. 8.

4

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/58

---

Mnenje Odbora regij o strategiji EU o otrokovih pravicah naproti

(2007/C 146/08)

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja sporočilo Komisije, zlasti predlog za razvoj strategije za učinkovito krepitev in varstvo otrokovih pravic v notranji in zunanji politiki EU ter za podporo prizadevanj držav članic na tem področju; |
| --- | --- |

—

pozdravlja sporočilo Komisije, zlasti predlog za razvoj strategije za učinkovito krepitev in varstvo otrokovih pravic v notranji in zunanji politiki EU ter za podporo prizadevanj držav članic na tem področju;

| — | pozdravlja ustanovitev skupine o otrokovih pravicah znotraj Komisije in ugotavlja, da je koordinatorju za otrokove pravice zaupana pomembna vloga pri zagotavljanju uspeha strategije, ter upa, da bodo za to zagotovljeni ustrezni viri in bo imel koordinator ustrezen status in političen vpliv, da bi zagotovili uresničitev ciljev urada; poziva, da se razjasni vloga koordinatorja in kako bo le-ta dopolnjeval delo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

pozdravlja ustanovitev skupine o otrokovih pravicah znotraj Komisije in ugotavlja, da je koordinatorju za otrokove pravice zaupana pomembna vloga pri zagotavljanju uspeha strategije, ter upa, da bodo za to zagotovljeni ustrezni viri in bo imel koordinator ustrezen status in političen vpliv, da bi zagotovili uresničitev ciljev urada; poziva, da se razjasni vloga koordinatorja in kako bo le-ta dopolnjeval delo na nacionalni ravni;

| — | obžaluje, da sporočilo ne namenja več pozornosti položaju mladoletnikov brez spremstva, deklic, invalidnih otrok in otrok, ki so migranti, prosilci za azil in begunci, tako znotraj EU kot na svetovni ravni, ter zagotavljanju varstvenih storitev in zaščite za vse omenjene otroke; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da sporočilo ne namenja več pozornosti položaju mladoletnikov brez spremstva, deklic, invalidnih otrok in otrok, ki so migranti, prosilci za azil in begunci, tako znotraj EU kot na svetovni ravni, ter zagotavljanju varstvenih storitev in zaščite za vse omenjene otroke;

| — | ugotavlja, da bi lahko strategija na evropski in nacionalni ravni postavila temelj za bolj učinkovito partnerstvo med nosilci odločanja, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da bi lahko strategija na evropski in nacionalni ravni postavila temelj za bolj učinkovito partnerstvo med nosilci odločanja, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter nevladnimi organizacijami;

| — | toda obžaluje, da v sporočilu ni priznana enkratna vloga, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri zagotavljanju storitev za otroke in varstvu njihovih pravic, in poudarja, da so te oblasti pripravljene in zmožne biti partner pri razvoju in izvajanju strategije; |
| --- | --- |

—

toda obžaluje, da v sporočilu ni priznana enkratna vloga, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri zagotavljanju storitev za otroke in varstvu njihovih pravic, in poudarja, da so te oblasti pripravljene in zmožne biti partner pri razvoju in izvajanju strategije;

| — | priporoča, da se zagotovijo ustrezni finančni in človeški viri ter politična zaveza za napredek v smislu sporočila ter pripravo zelene knjige in strategije, ter predlaga, da Evropski parlament premisli o oblikovanju posebnega ukrepa za financiranje strategije in ukrepov, ki so predlagani v njej. |
| --- | --- |

—

priporoča, da se zagotovijo ustrezni finančni in človeški viri ter politična zaveza za napredek v smislu sporočila ter pripravo zelene knjige in strategije, ter predlaga, da Evropski parlament premisli o oblikovanju posebnega ukrepa za financiranje strategije in ukrepov, ki so predlagani v njej.

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju sporočila Komisije Strategiji o otrokovih pravicah naproti COM(2006) 367 konč.;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 4. julija 2006, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 22. februarja 2006, da komisiji za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice naroči, da pripravi mnenje na to temo;

ob upoštevanju osnutka mnenja o položaju mladoletnikov brez spremstva v migracijskem procesu – vloga in priporočila lokalnih in regionalnih skupnosti
  (CdR 136/2006 rev. 2);

ob upoštevanju mnenj o Haaškem programu: deset prednostnih nalog za naslednjih pet let
  (CdR 122/2005 fin); o boju proti trgovini z ljudmi
  (CdR 87/2001 fin), o programu DAPHNE II za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin
  (CdR 63/2003), o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki
  (CdR 53/2006 fin), o demografskih spremembah
  (CdR 152/2005 fin) in o vključevanju in migracijah
  (CdR 51/2006 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 236/2006 rev. 1), ki ga je komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice sprejela 29. novembra 2006 (poročevalka: ga. Maria Corrigan, članica sveta grofije Dun Laoghaire/Rathdown in regionalne oblasti Dublina),

ob upoštevanju naslednjega:

| 1) | V Konvenciji ZN o otrokovih pravicah so otroci opredeljeni kot osebe, mlajše od 18 let. |
| --- | --- |

1)

V Konvenciji ZN o otrokovih pravicah so otroci opredeljeni kot osebe, mlajše od 18 let.

| 2) | Vse države članice so ratificirale Konvencijo ZN o otrokovih pravicah; niti Evropska komisija niti Evropska unija ni oz. ne more biti njena podpisnica. |
| --- | --- |

2)

Vse države članice so ratificirale Konvencijo ZN o otrokovih pravicah; niti Evropska komisija niti Evropska unija ni oz. ne more biti njena podpisnica.

| 3) | Pravna podlaga za pravice otrok v pogodbah EU je omejena; to ima posledice za možne proračunske vire. |
| --- | --- |

3)

Pravna podlaga za pravice otrok v pogodbah EU je omejena; to ima posledice za možne proračunske vire.

| 4) | Priznana je osrednja vloga družine, zlasti vloga staršev, in odgovornost držav članic, da starše podpirajo pri varstvu in vzgoji otrok. |
| --- | --- |

4)

Priznana je osrednja vloga družine, zlasti vloga staršev, in odgovornost držav članic, da starše podpirajo pri varstvu in vzgoji otrok.

| 5) | Krepitev in varstvo otrokovih pravic ter ustvarjanje vključujoče in otroku prijazne družbe je bistvenega pomena za prihodnost Evropske unije. |
| --- | --- |

5)

Krepitev in varstvo otrokovih pravic ter ustvarjanje vključujoče in otroku prijazne družbe je bistvenega pomena za prihodnost Evropske unije.

| 6) | Zgodnje vključevanje otrok in mladih v javno življenje je osrednjega pomena za razvoj vključujoče in demokratične družbe. |
| --- | --- |

6)

Zgodnje vključevanje otrok in mladih v javno življenje je osrednjega pomena za razvoj vključujoče in demokratične družbe.

| 7) | Regionalne in lokalne oblasti imajo edinstveno možnost, da igrajo vlogo pri krepitvi in varstvu otrokovih pravic, zaradi odgovornosti, ki jo imajo za fizično okolje, javni prevoz in dostop do izobraževanja, zdravstva, igrišč in rekreacije, trga dela za mlade, ter zaradi vloge pri spremljanju življenjskih razmer otrok, na primer prek socialne pomoči in zbiranja podatkov – |
| --- | --- |

7)

Regionalne in lokalne oblasti imajo edinstveno možnost, da igrajo vlogo pri krepitvi in varstvu otrokovih pravic, zaradi odgovornosti, ki jo imajo za fizično okolje, javni prevoz in dostop do izobraževanja, zdravstva, igrišč in rekreacije, trga dela za mlade, ter zaradi vloge pri spremljanju življenjskih razmer otrok, na primer prek socialne pomoči in zbiranja podatkov –

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja sporočilo Komisije, zlasti predlog za razvoj strategije za učinkovito krepitev in varstvo otrokovih pravic v notranji in zunanji politiki EU ter za podporo prizadevanj držav članic na tem področju; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja sporočilo Komisije, zlasti predlog za razvoj strategije za učinkovito krepitev in varstvo otrokovih pravic v notranji in zunanji politiki EU ter za podporo prizadevanj držav članic na tem področju;

| 1.2 | meni, da je sedanje vlaganje v otroke naložba v našo prihodnost in nadaljnje poglabljanje ter krepitev evropskega združevanja; |
| --- | --- |

1.2

meni, da je sedanje vlaganje v otroke naložba v našo prihodnost in nadaljnje poglabljanje ter krepitev evropskega združevanja;

| 1.3 | obžaluje zastoj pri sprejemanju ustave EU, saj ustavna pogodba in Listina o temeljnih pravicah izrecno priznavata otrokove pravice; |
| --- | --- |

1.3

obžaluje zastoj pri sprejemanju ustave EU, saj ustavna pogodba in Listina o temeljnih pravicah izrecno priznavata otrokove pravice;

| 1.4 | pozdravlja priznanje, da morajo države članice spoštovati mednarodne pogodbe, zlasti Konvencijo ZN o otrokovih pravicah (KZNOP), ki so jo ratificirale vse države članice; toda obžaluje, da ni bolj poudarjena nujnost, da države članice brez nadaljnjega odlašanja izvajajo svoje obstoječe obveznosti glede otrokovih pravic na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

1.4

pozdravlja priznanje, da morajo države članice spoštovati mednarodne pogodbe, zlasti Konvencijo ZN o otrokovih pravicah (KZNOP), ki so jo ratificirale vse države članice; toda obžaluje, da ni bolj poudarjena nujnost, da države članice brez nadaljnjega odlašanja izvajajo svoje obstoječe obveznosti glede otrokovih pravic na evropski in mednarodni ravni;

| 1.5 | pozdravlja priznanje, da dejstvo, da so KZNOP ratificirale skoraj vse države sveta, zagotavlja posebej trdno podlago za dejavno sodelovanje med Evropsko komisijo in državami, ki niso članice EU; toda obžaluje, da v sporočilu ni izkoriščena možnost, da bi ratifikacijo KZNOP v vseh državah članicah EU uporabili kot okvir za sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

1.5

pozdravlja priznanje, da dejstvo, da so KZNOP ratificirale skoraj vse države sveta, zagotavlja posebej trdno podlago za dejavno sodelovanje med Evropsko komisijo in državami, ki niso članice EU; toda obžaluje, da v sporočilu ni izkoriščena možnost, da bi ratifikacijo KZNOP v vseh državah članicah EU uporabili kot okvir za sodelovanje med državami članicami;

| 1.6 | pozdravlja ustanovitev skupine o otrokovih pravicah znotraj Komisije in ugotavlja, da je koordinatorju za otrokove pravice zaupana pomembna vloga pri zagotavljanju uspeha strategije, ter upa, da bodo za to zagotovljeni ustrezni viri in bo imel koordinator ustrezen status in političen vpliv, da bi zagotovili uresničitev ciljev urada; poziva, da se razjasni vloga koordinatorja in kako bo le-ta dopolnjeval delo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.6

pozdravlja ustanovitev skupine o otrokovih pravicah znotraj Komisije in ugotavlja, da je koordinatorju za otrokove pravice zaupana pomembna vloga pri zagotavljanju uspeha strategije, ter upa, da bodo za to zagotovljeni ustrezni viri in bo imel koordinator ustrezen status in političen vpliv, da bi zagotovili uresničitev ciljev urada; poziva, da se razjasni vloga koordinatorja in kako bo le-ta dopolnjeval delo na nacionalni ravni;

| 1.7 | podpira kratkoročne ukrepe, ki jih predlaga Komisija za reševanje nekaterih nujnih vprašanj, zlasti dodelitev enotne šestmestne telefonske številke v EU za pomoč otrokom in telefonske številke za pomoč pogrešanim in spolno zlorabljenim otrokom, ter meni, da bi morali te ukrepe okrepiti s skupnim protokolom o ravnanju v primerih čezmejne ugrabitve otrok. Poleg tega meni, da nove telefonske številke za pomoč otrokom ne smejo podvajati obstoječih telefonskih številk za pomoč na lokalni in regionalni ravni, ampak jih morajo dopolnjevati, in da lahko izmenjava najboljših praks med državami članicami prispeva k vzpostavitvi teh storitev; |
| --- | --- |

1.7

podpira kratkoročne ukrepe, ki jih predlaga Komisija za reševanje nekaterih nujnih vprašanj, zlasti dodelitev enotne šestmestne telefonske številke v EU za pomoč otrokom in telefonske številke za pomoč pogrešanim in spolno zlorabljenim otrokom, ter meni, da bi morali te ukrepe okrepiti s skupnim protokolom o ravnanju v primerih čezmejne ugrabitve otrok. Poleg tega meni, da nove telefonske številke za pomoč otrokom ne smejo podvajati obstoječih telefonskih številk za pomoč na lokalni in regionalni ravni, ampak jih morajo dopolnjevati, in da lahko izmenjava najboljših praks med državami članicami prispeva k vzpostavitvi teh storitev;

| 1.8 | ugotavlja, da sporočilo ne navaja, da bo strategija spoštovala minimalne standarde in vsebovala razumljive cilje z jasnimi rezultati in časovnim razporedom; |
| --- | --- |

1.8

ugotavlja, da sporočilo ne navaja, da bo strategija spoštovala minimalne standarde in vsebovala razumljive cilje z jasnimi rezultati in časovnim razporedom;

| 1.9 | ugotavlja, da trenutno ni sistemov, ki bi zagotavljali podrobne, primerljive in skladne podatke o kazalcih v državah članicah; opozarja, da se z uporabo odprte metode usklajevanja razvija kazalnik (ali vrsta kazalnikov) blaginje otrok ter da obstajajo statistični podatki o revščini, povezani z dohodki, materialnem pomanjkanju in stanovanjskih razmerah, prav tako pa obstajajo različni statistični podatki na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

1.9

ugotavlja, da trenutno ni sistemov, ki bi zagotavljali podrobne, primerljive in skladne podatke o kazalcih v državah članicah; opozarja, da se z uporabo odprte metode usklajevanja razvija kazalnik (ali vrsta kazalnikov) blaginje otrok ter da obstajajo statistični podatki o revščini, povezani z dohodki, materialnem pomanjkanju in stanovanjskih razmerah, prav tako pa obstajajo različni statistični podatki na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 1.10 | poudarja, da otroci niso homogena skupina in imajo različne potrebe, ki so odvisne na primer od njihove starosti, sposobnosti, spola, etnične pripadnosti in družinske strukture; |
| --- | --- |

1.10

poudarja, da otroci niso homogena skupina in imajo različne potrebe, ki so odvisne na primer od njihove starosti, sposobnosti, spola, etnične pripadnosti in družinske strukture;

| 1.11 | obžaluje, da sporočilo ne namenja več pozornosti položaju mladoletnikov brez spremstva, deklic, invalidnih otrok in otrok, ki so migranti, prosilci za azil in begunci, tako znotraj EU kot na svetovni ravni, ter zagotavljanju varstvenih storitev in zaščite za vse omenjene otroke; |
| --- | --- |

1.11

obžaluje, da sporočilo ne namenja več pozornosti položaju mladoletnikov brez spremstva, deklic, invalidnih otrok in otrok, ki so migranti, prosilci za azil in begunci, tako znotraj EU kot na svetovni ravni, ter zagotavljanju varstvenih storitev in zaščite za vse omenjene otroke;

| 1.12 | obžaluje, da ni omenjeno zagotavljanje kakovostnega zgodnjega izobraževanja za otroke, mlajše od 6 let, kljub temu, da so storitve za varstvo otrok dolgoročni in prednostni politični cilj EU ter kljub sprejetju kvantitativnih ciljev EU; |
| --- | --- |

1.12

obžaluje, da ni omenjeno zagotavljanje kakovostnega zgodnjega izobraževanja za otroke, mlajše od 6 let, kljub temu, da so storitve za varstvo otrok dolgoročni in prednostni politični cilj EU ter kljub sprejetju kvantitativnih ciljev EU;

| 1.13 | ugotavlja, da bi lahko strategija na evropski in nacionalni ravni postavila temelj za bolj učinkovito partnerstvo med nosilci odločanja, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

1.13

ugotavlja, da bi lahko strategija na evropski in nacionalni ravni postavila temelj za bolj učinkovito partnerstvo med nosilci odločanja, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter nevladnimi organizacijami;

| 1.14 | toda obžaluje, da v sporočilu ni priznana enkratna vloga, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri zagotavljanju storitev za otroke in varstvu njihovih pravic, in poudarja, da so te oblasti pripravljene in zmožne biti partner pri razvoju in izvajanju strategije; |
| --- | --- |

1.14

toda obžaluje, da v sporočilu ni priznana enkratna vloga, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri zagotavljanju storitev za otroke in varstvu njihovih pravic, in poudarja, da so te oblasti pripravljene in zmožne biti partner pri razvoju in izvajanju strategije;

| 1.15 | poudarja, da je treba pri razvoju strategije v celoti upoštevati načela subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.15

poudarja, da je treba pri razvoju strategije v celoti upoštevati načela subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1.16 | pozdravlja izjavo, da „na položaj otrok vpliva tudi kraj, kjer živijo“; otroci so lahko prikrajšani zaradi neenakega dostopa do kakovostne izobrazbe, zdravstva, javnega prevoza, igrišč in športnih objektov, informacij in možnosti za udeležbo v civilni družbi; želi, da se več pozornosti nameni pogojem v mestih, predmestjih in drugih posebnih območjih, ki jih opredelijo države članice; |
| --- | --- |

1.16

pozdravlja izjavo, da „na položaj otrok vpliva tudi kraj, kjer živijo“; otroci so lahko prikrajšani zaradi neenakega dostopa do kakovostne izobrazbe, zdravstva, javnega prevoza, igrišč in športnih objektov, informacij in možnosti za udeležbo v civilni družbi; želi, da se več pozornosti nameni pogojem v mestih, predmestjih in drugih posebnih območjih, ki jih opredelijo države članice;

| 1.17 | poudarja, da mnoge lokalne in regionalne oblasti neposredno financirajo in izvajajo politiko razvoja v tretjih državah ter tako podpirajo infrastrukturo in ključne storitve, tesno sodelujejo z oblastmi, delijo izkušnje in prenašajo znanje, ter da bi v okviru teh dejavnosti lahko bolj poudarjali otrokove pravice; |
| --- | --- |

1.17

poudarja, da mnoge lokalne in regionalne oblasti neposredno financirajo in izvajajo politiko razvoja v tretjih državah ter tako podpirajo infrastrukturo in ključne storitve, tesno sodelujejo z oblastmi, delijo izkušnje in prenašajo znanje, ter da bi v okviru teh dejavnosti lahko bolj poudarjali otrokove pravice;

| 1.18 | pozdravlja priznanje, da imajo otroci pravico izraziti svoje mnenje o stvareh, ki vplivajo na njihovo življenje; ter pozdravlja predlagane dejavnosti, s katerimi bi otroke vključili v razvoj strategije. Za uspeh tega dela bo pomembno sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti ter organizacij, ki se ukvarjajo s pravicami otrok; |
| --- | --- |

1.18

pozdravlja priznanje, da imajo otroci pravico izraziti svoje mnenje o stvareh, ki vplivajo na njihovo življenje; ter pozdravlja predlagane dejavnosti, s katerimi bi otroke vključili v razvoj strategije. Za uspeh tega dela bo pomembno sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti ter organizacij, ki se ukvarjajo s pravicami otrok;

| 1.19 | pozdravlja nedavno objavljeno študijo Združenih narodov o nasilju nad otroki (1). Poročilo „poziva države k prepovedi vseh oblik nasilja nad otroki v vseh okoliščinah, vključno z vsemi oblikami telesnih kazni, škodljivimi tradicijami – kot so zgodnje in prisilne poroke, pohabljanje ženskih spolnih organov in t.i. kaznivih dejanj iz časti –, spolnim nasiljem in mučenjem ter drugim krutim, nehumanim ali ponižujočim ravnanjem ali kaznovanjem.“ (2); predlaga, da se pri razvoju strategije v celoti upoštevajo ugotovitve te študije. |
| --- | --- |

1.19

pozdravlja nedavno objavljeno študijo Združenih narodov o nasilju nad otroki (1). Poročilo „poziva države k prepovedi vseh oblik nasilja nad otroki v vseh okoliščinah, vključno z vsemi oblikami telesnih kazni, škodljivimi tradicijami – kot so zgodnje in prisilne poroke, pohabljanje ženskih spolnih organov in t.i. kaznivih dejanj iz časti –, spolnim nasiljem in mučenjem ter drugim krutim, nehumanim ali ponižujočim ravnanjem ali kaznovanjem.“ (2); predlaga, da se pri razvoju strategije v celoti upoštevajo ugotovitve te študije.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | priporoča, da se zagotovijo ustrezni finančni in človeški viri ter politična zaveza za napredek v smislu sporočila ter pripravo zelene knjige in strategije, ter predlaga, da Evropski parlament premisli o oblikovanju posebnega ukrepa za financiranje strategije in ukrepov, ki so predlagani v njej; |
| --- | --- |

2.1

priporoča, da se zagotovijo ustrezni finančni in človeški viri ter politična zaveza za napredek v smislu sporočila ter pripravo zelene knjige in strategije, ter predlaga, da Evropski parlament premisli o oblikovanju posebnega ukrepa za financiranje strategije in ukrepov, ki so predlagani v njej;

| 2.2 | poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti obravnavati kot pomembne partnerje pri razvoju strategije, in poziva, da se Odbor regij kot član vključi v evropski forum za otrokove pravice, da je zastopan v medinstitucionalni skupini in da se z njim posvetuje o pripravi poročila koordinatorja ter da se to poročilo objavi; |
| --- | --- |

2.2

poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti obravnavati kot pomembne partnerje pri razvoju strategije, in poziva, da se Odbor regij kot član vključi v evropski forum za otrokove pravice, da je zastopan v medinstitucionalni skupini in da se z njim posvetuje o pripravi poročila koordinatorja ter da se to poročilo objavi;

| 2.3 | priporoča, da strategija po temeljiti analizi spoštuje sklop minimalnih standardov ter vključi visoko zastavljene naloge z jasnimi rezultati in cilji; |
| --- | --- |

2.3

priporoča, da strategija po temeljiti analizi spoštuje sklop minimalnih standardov ter vključi visoko zastavljene naloge z jasnimi rezultati in cilji;

| 2.4 | priporoča, da se v strategiji doseže ravnovesje med osredotočenostjo na položaj v svetu ter dejavnostmi in dialogom znotraj EU in držav članic; |
| --- | --- |

2.4

priporoča, da se v strategiji doseže ravnovesje med osredotočenostjo na položaj v svetu ter dejavnostmi in dialogom znotraj EU in držav članic;

| 2.5 | priporoča, da se prednostno razvije sklop primerljivih kazalnikov ter zbirka skladnih podatkov na ravni držav članic in, kjer je to mogoče, na regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.5

priporoča, da se prednostno razvije sklop primerljivih kazalnikov ter zbirka skladnih podatkov na ravni držav članic in, kjer je to mogoče, na regionalni ravni;

| 2.6 | poziva k zagotavljanju ustreznih virov, podpore in mehanizmov, ki bodo spodbujali udeležbo otrok pri razvoju strategije, vključno s prikrajšanimi otroki, otroki iz etničnih manjšin in invalidnimi otroki. Otroke bi morali vključiti v proces v zgodnji fazi in s pomočjo različnih metodologij, ki so primerne starosti, na primer z umetnostjo, spodbujanjem razprav itd. Poleg tega priznava, da bi lokalne in regionalne oblasti lahko storile več za spodbujanje tovrstnega posvetovanja z otroki o ukrepih na podnacionalni ravni, ki se nanašajo na otroke; |
| --- | --- |

2.6

poziva k zagotavljanju ustreznih virov, podpore in mehanizmov, ki bodo spodbujali udeležbo otrok pri razvoju strategije, vključno s prikrajšanimi otroki, otroki iz etničnih manjšin in invalidnimi otroki. Otroke bi morali vključiti v proces v zgodnji fazi in s pomočjo različnih metodologij, ki so primerne starosti, na primer z umetnostjo, spodbujanjem razprav itd. Poleg tega priznava, da bi lokalne in regionalne oblasti lahko storile več za spodbujanje tovrstnega posvetovanja z otroki o ukrepih na podnacionalni ravni, ki se nanašajo na otroke;

| 2.7 | ponavlja poziv k celovitemu izvajanju Konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in poudarja pomen pravice svobode misli, vesti in veroizpovedi, varstva zasebnosti, zaščite pred nasiljem, zlorabo in zanemarjanjem, pravice do zdravstvenega varstva, pravice do izobrazbe, šolanja in usposabljanja in varstva manjšin, kot zapisano v mnenju o vključevanju in migracijah (CdR 51/2006fin), ter pravice do ustrezne prehrane in stanovanjskih razmer; |
| --- | --- |

2.7

ponavlja poziv k celovitemu izvajanju Konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in poudarja pomen pravice svobode misli, vesti in veroizpovedi, varstva zasebnosti, zaščite pred nasiljem, zlorabo in zanemarjanjem, pravice do zdravstvenega varstva, pravice do izobrazbe, šolanja in usposabljanja in varstva manjšin, kot zapisano v mnenju o vključevanju in migracijah (CdR 51/2006fin), ter pravice do ustrezne prehrane in stanovanjskih razmer;

| 2.8 | v tem pogledu vztraja, da se v celoti prizna odločilna vloga lokalnih in regionalnih oblasti kot osrednjih ponudnikov osnovnih storitev za otroke, kot so izobraževanje in bivanje, varstvo otrok in druge socialne storitve, pa tudi njihova vloga pri načrtovanju, nadzorovanju in vzdrževanju fizičnega okolja, ki bo zagotavljalo, da bodo imeli otroci dostop do primerne nastanitve, ki ustreza njihovim potrebam, ter ustreznih objektov in možnosti za igranje in preživljanje prostega časa ter odraščanje v varnem fizičnem okolju; |
| --- | --- |

2.8

v tem pogledu vztraja, da se v celoti prizna odločilna vloga lokalnih in regionalnih oblasti kot osrednjih ponudnikov osnovnih storitev za otroke, kot so izobraževanje in bivanje, varstvo otrok in druge socialne storitve, pa tudi njihova vloga pri načrtovanju, nadzorovanju in vzdrževanju fizičnega okolja, ki bo zagotavljalo, da bodo imeli otroci dostop do primerne nastanitve, ki ustreza njihovim potrebam, ter ustreznih objektov in možnosti za igranje in preživljanje prostega časa ter odraščanje v varnem fizičnem okolju;

| 2.9 | poziva k večjemu poudarjanju, da morajo države članice brez nadaljnjega odlašanja izvajati svoje sprejete evropske in mednarodne obveznosti o otrokovih pravicah na evropski in mednarodni ravni, med drugim pravne in praktične obveznosti iz KZNOP, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in instrumente Sveta Evrope. To delo bi morali vključiti v oceno vpliva sprejetih ukrepov EU, ki vplivajo na otrokove pravice; |
| --- | --- |

2.9

poziva k večjemu poudarjanju, da morajo države članice brez nadaljnjega odlašanja izvajati svoje sprejete evropske in mednarodne obveznosti o otrokovih pravicah na evropski in mednarodni ravni, med drugim pravne in praktične obveznosti iz KZNOP, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in instrumente Sveta Evrope. To delo bi morali vključiti v oceno vpliva sprejetih ukrepov EU, ki vplivajo na otrokove pravice;

| 2.10 | predlaga, da Komisija v analizi ne le oceni „učinkovitost svojega obstoječega ukrepanja“ ampak spodbudi ocenjevanje napredka držav članic pri izpolnjevanju KZNOP s primerjalno analizo podatkov, ki je predstavljena v oceni vplivov; |
| --- | --- |

2.10

predlaga, da Komisija v analizi ne le oceni „učinkovitost svojega obstoječega ukrepanja“ ampak spodbudi ocenjevanje napredka držav članic pri izpolnjevanju KZNOP s primerjalno analizo podatkov, ki je predstavljena v oceni vplivov;

| 2.11 | predlaga, da se v analizo vključi tudi pregled o tem, ali so vse države članice ratificirale Haaško konvencijo o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah (1993); |
| --- | --- |

2.11

predlaga, da se v analizo vključi tudi pregled o tem, ali so vse države članice ratificirale Haaško konvencijo o varstvu otrok in sodelovanju pri meddržavnih posvojitvah (1993);

| 2.12 | predlaga, da se kot mehanizem za sodelovanje med državami članicami in za učenje iz primerov dobre prakse v zvezi z izvajanjem KZNOP uporabi odprta metoda usklajevana ter da morajo biti lokalne in regionalne oblasti v celoti vključene v ta proces; |
| --- | --- |

2.12

predlaga, da se kot mehanizem za sodelovanje med državami članicami in za učenje iz primerov dobre prakse v zvezi z izvajanjem KZNOP uporabi odprta metoda usklajevana ter da morajo biti lokalne in regionalne oblasti v celoti vključene v ta proces;

| 2.13 | priporoča, da EU in države članice v svojih politikah upoštevajo raznolikost otrok in njihovih potreb, na primer otrok, ki so prikrajšani zaradi zemljepisne lege, starosti, spola, etnične pripadnosti in invalidnosti. Posebno pozornost bo treba nameniti vplivu revščine, socialne izključenosti, invalidnosti, diskriminacije in rasizma, položaju etničnih manjšin in otrok, ki so begunci, ter posledicam verske, jezikovne in kulturne raznolikosti tako znotraj EU kot tudi na svetovni ravni; |
| --- | --- |

2.13

priporoča, da EU in države članice v svojih politikah upoštevajo raznolikost otrok in njihovih potreb, na primer otrok, ki so prikrajšani zaradi zemljepisne lege, starosti, spola, etnične pripadnosti in invalidnosti. Posebno pozornost bo treba nameniti vplivu revščine, socialne izključenosti, invalidnosti, diskriminacije in rasizma, položaju etničnih manjšin in otrok, ki so begunci, ter posledicam verske, jezikovne in kulturne raznolikosti tako znotraj EU kot tudi na svetovni ravni;

| 2.14 | predlaga, da se v strategijo vključijo posebni cilji, da bi zagotovili enake možnosti za otroke na vseh zemljepisnih območjih. To pomeni, da bo treba okrepiti dejavnosti za boj proti revščini otrok in prikrajšanosti pri izobraževanju. Regionalne in lokalne oblasti bodo pri teh ukrepih imele osrednjo vlogo; |
| --- | --- |

2.14

predlaga, da se v strategijo vključijo posebni cilji, da bi zagotovili enake možnosti za otroke na vseh zemljepisnih območjih. To pomeni, da bo treba okrepiti dejavnosti za boj proti revščini otrok in prikrajšanosti pri izobraževanju. Regionalne in lokalne oblasti bodo pri teh ukrepih imele osrednjo vlogo;

| 2.15 | priporoča, da je poleg opredeljenih kratkoročnih ukrepov treba razviti ukrep, ki bo omogočal transnacionalno sodelovanje policije pri preverjanju kazenskih evidenc osebja in prostovoljcev, ki delajo z otroki; poziva, da se v strategiji predvidi vzpostavitev registra EU o storilcih kaznivih dejanj proti spolni nedotakljivosti otrok, do katerih bo imela dostop policija; |
| --- | --- |

2.15

priporoča, da je poleg opredeljenih kratkoročnih ukrepov treba razviti ukrep, ki bo omogočal transnacionalno sodelovanje policije pri preverjanju kazenskih evidenc osebja in prostovoljcev, ki delajo z otroki; poziva, da se v strategiji predvidi vzpostavitev registra EU o storilcih kaznivih dejanj proti spolni nedotakljivosti otrok, do katerih bo imela dostop policija;

| 2.16 | poziva, da mora strategija obravnavati načine za boljši razvoj podpornih storitev za družine, da bi preprečili zlorabe otrok in detomore. V središču bi bila lahko podpora staršem, preprečevanje in zgodnje zaznavanje zlorab otrok, podpora žrtvam zlorab in vzpostavitev mehanizma za ponovno preiskavo primerov sumljivih smrti otrok, da bi proučili učinkovitost posredovanja države pri preprečevanju takšnih primerov; |
| --- | --- |

2.16

poziva, da mora strategija obravnavati načine za boljši razvoj podpornih storitev za družine, da bi preprečili zlorabe otrok in detomore. V središču bi bila lahko podpora staršem, preprečevanje in zgodnje zaznavanje zlorab otrok, podpora žrtvam zlorab in vzpostavitev mehanizma za ponovno preiskavo primerov sumljivih smrti otrok, da bi proučili učinkovitost posredovanja države pri preprečevanju takšnih primerov;

| 2.17 | priporoča, da strategija obravnava negativni vpliv televizije, računalnikov in novih tehnologij na otroke, kot so dostop do neustreznih podob ali podob za odrasle na spletu in naravo teh dejavnosti, ki ne vključujejo gibanja, ter njihovih posledic za aktivni način življenja otrok. S tem je povezano vprašanje negativnih posledic oglaševanja in trženja, ki je neposredno usmerjeno na otroke. Spodbujati je treba ukrepe za uporabo tehnologije v izobraževanju, kot je uporaba televizijskih programov pri razvoju otrokovih jezikovnih sposobnosti in poznavanja kulture, kar bo zlasti pomembno za otroke migrantov. Potrebni so tudi ustvarjalni ukrepi za spodbujanje kulturnih dejavnosti, kot so branje, glasba in gledališče, ki morajo biti dostopne otrokom; |
| --- | --- |

2.17

priporoča, da strategija obravnava negativni vpliv televizije, računalnikov in novih tehnologij na otroke, kot so dostop do neustreznih podob ali podob za odrasle na spletu in naravo teh dejavnosti, ki ne vključujejo gibanja, ter njihovih posledic za aktivni način življenja otrok. S tem je povezano vprašanje negativnih posledic oglaševanja in trženja, ki je neposredno usmerjeno na otroke. Spodbujati je treba ukrepe za uporabo tehnologije v izobraževanju, kot je uporaba televizijskih programov pri razvoju otrokovih jezikovnih sposobnosti in poznavanja kulture, kar bo zlasti pomembno za otroke migrantov. Potrebni so tudi ustvarjalni ukrepi za spodbujanje kulturnih dejavnosti, kot so branje, glasba in gledališče, ki morajo biti dostopne otrokom;

| 2.18 | zahteva, da so programi in orodja usposabljanja, razviti v okviru strategije, dostopni regionalnim in lokalnim upravam, da se bodo uradniki seznanili z novimi političnimi orodji in najboljšo prakso; |
| --- | --- |

2.18

zahteva, da so programi in orodja usposabljanja, razviti v okviru strategije, dostopni regionalnim in lokalnim upravam, da se bodo uradniki seznanili z novimi političnimi orodji in najboljšo prakso;

| 2.19 | priporoča, naj strategija komuniciranja temelji na KZNOP in naj se vse kampanje obveščanja začnejo izvajati na regionalni in lokalni ravni, naj bodo prilagojene starosti otrok, na voljo v več jezikih ter dostopne invalidnim otrokom; |
| --- | --- |

2.19

priporoča, naj strategija komuniciranja temelji na KZNOP in naj se vse kampanje obveščanja začnejo izvajati na regionalni in lokalni ravni, naj bodo prilagojene starosti otrok, na voljo v več jezikih ter dostopne invalidnim otrokom;

| 2.20 | priporoča, da se delež razvojne pomoči EU nameni financiranju dejavnosti v korist otrokom in da se razvojna politika lokalnih in regionalnih oblasti v tretjih državah prednostno posveti prenosu veščin in političnih izkušenj na področju otrokovih pravic. |
| --- | --- |

2.20

priporoča, da se delež razvojne pomoči EU nameni financiranju dejavnosti v korist otrokom in da se razvojna politika lokalnih in regionalnih oblasti v tretjih državah prednostno posveti prenosu veščin in političnih izkušenj na področju otrokovih pravic.

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  Poročilo, ki ga je pripravil neodvisni strokovnjak Paulo Sérgio Pinheiro, je na voljo na spletni strani:

1

www.violencestudy.org.

(2)  61. zasedanje ZN, Spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, A\61\299.

2

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/63

---

Mnenje Odbora regij o premoščanju širokopasovne vrzeli in Akcijskem načrtu za e-upravo i2010

(2007/C 146/09)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je dostopnost širokopasovnih povezav po ugodnih cenah po vsej EU bistvena za zagotavljanje kakovostnih javnih storitev, regionalne konkurenčnosti in produktivnosti ter enakomernejši razvoj informacijske družbe in družbe znanja tudi na območjih, ki so pri tem običajno izločena. Meni, da je širokopasovne priključke treba zagotavljati v enaki meri kot osnovne storitve, kot je oskrba z vodo ali elektriko; |
| --- | --- |

—

meni, da je dostopnost širokopasovnih povezav po ugodnih cenah po vsej EU bistvena za zagotavljanje kakovostnih javnih storitev, regionalne konkurenčnosti in produktivnosti ter enakomernejši razvoj informacijske družbe in družbe znanja tudi na območjih, ki so pri tem običajno izločena. Meni, da je širokopasovne priključke treba zagotavljati v enaki meri kot osnovne storitve, kot je oskrba z vodo ali elektriko;

| — | ocenjuje kot pomembno, kar je Komisija navedla v zvezi z razvojem podeželja, uporabo strukturnih skladov in oceno o združljivosti javno financiranih projektov dostopa do širokopasovnih povezav s predpisi EU; |
| --- | --- |

—

ocenjuje kot pomembno, kar je Komisija navedla v zvezi z razvojem podeželja, uporabo strukturnih skladov in oceno o združljivosti javno financiranih projektov dostopa do širokopasovnih povezav s predpisi EU;

| — | želi, da bi novi pravni okvir o elektronskih komunikacijah razvil politiko uporabe radijskega spektra, ki podpira vpeljavo brezžičnih tehnologij; |
| --- | --- |

—

želi, da bi novi pravni okvir o elektronskih komunikacijah razvil politiko uporabe radijskega spektra, ki podpira vpeljavo brezžičnih tehnologij;

| — | se strinja s pozivom Komisije državam članicam za okrepitev njihovih širokopasovnih strategij s povečanjem udeležbe lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

—

se strinja s pozivom Komisije državam članicam za okrepitev njihovih širokopasovnih strategij s povečanjem udeležbe lokalnih in regionalnih oblasti;

| — | meni, da vključujoča e-uprava pomeni tako odpravljanje možne digitalne izključenosti, do katere pride pri izvajanju spletnih javnih storitev (infrastrukturna in kulturna digitalna vrzel), kot razvoj politike vključevanja v družbo z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

—

meni, da vključujoča e-uprava pomeni tako odpravljanje možne digitalne izključenosti, do katere pride pri izvajanju spletnih javnih storitev (infrastrukturna in kulturna digitalna vrzel), kot razvoj politike vključevanja v družbo z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| — | ugotavlja, da bi cilj uporabe e-uprave moral biti tako prestrukturiranje in posodabljanje javnih storitev kot doseganje ciljev učinkovitosti, uspešnosti, stroškovne učinkovitosti, nepristranskosti, transparentnosti, poenostavitve in udeležbe. Prepričan je, da si morajo javni organi izmenjevati najboljše prakse; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da bi cilj uporabe e-uprave moral biti tako prestrukturiranje in posodabljanje javnih storitev kot doseganje ciljev učinkovitosti, uspešnosti, stroškovne učinkovitosti, nepristranskosti, transparentnosti, poenostavitve in udeležbe. Prepričan je, da si morajo javni organi izmenjevati najboljše prakse;

| — | meni, da je treba olajšati sodelovanje, izmenjavo znanja in delitev uporabnih izkušenj, ter spodbujati pobude za večjo transparentnost in udeležbo pri javnih postopkih odločanja, zlasti pri parlamentarnih postopkih odločanja. |
| --- | --- |

—

meni, da je treba olajšati sodelovanje, izmenjavo znanja in delitev uporabnih izkušenj, ter spodbujati pobude za večjo transparentnost in udeležbo pri javnih postopkih odločanja, zlasti pri parlamentarnih postopkih odločanja.

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju
  sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Premoščanje širokopasovne vrzeli (COM(2006) 129 konč.);

ob upoštevanju
  sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Akcijski načrt za e-upravo i2010: pospeševanje e-uprave v Evropi za dobro vseh (COM(2006) 173 konč.);

ob upoštevanju sklepov Evropske komisije z dne 20. marca 2006 in 25. aprila 2006, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tem posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsedstva OR z dne 25. aprila 2006, da komisijo za kulturo, izobraževanje in raziskave zadolži za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje (COM(2005) 229 konč.), (CdR 252/2005 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priklopu Evrope na visoko hitrost: nacionalne strategije širokopasovnega dostopa (COM(2004) 369 konč.), (CdR 257/2004 fin) (2);

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu e-Evropa 2005: posodobitev. (COM(2004) 380 konč.), (CdR 193/2004 fin) (3);

ob upoštevanju osnutka mnenja, ki ga je sprejela komisija za kulturo, izobraževanje in raziskave 30. novembra 2006 (CdR 272/2006 rev. 2), (poročevalec: g. Luciano Caveri, predsednik avtonomne dežele Valle d'Aosta (IT/ALDE)) –

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) sprejel naslednje mnenje.

1.   Širokopasovni dostop

Širokopasovna vrzel

Odbor regij

| 1.1 | meni, da je internet je ena najpomembnejših novosti našega časa. Njegov potencial za ustvarjanje gospodarske rasti lahko prinese bistvene koristi, kot je ustvarjanje novih storitev, odpiranje novih naložbenih in zaposlitvenih možnosti, večanje produktivnosti, zniževanje stroškov ter izboljšanje kakovosti življenja; |
| --- | --- |

1.1

meni, da je internet je ena najpomembnejših novosti našega časa. Njegov potencial za ustvarjanje gospodarske rasti lahko prinese bistvene koristi, kot je ustvarjanje novih storitev, odpiranje novih naložbenih in zaposlitvenih možnosti, večanje produktivnosti, zniževanje stroškov ter izboljšanje kakovosti življenja;

| 1.2 | ocenjuje, da ima uvajanje informacijskih tehnologij odločilno vlogo pri uresničevanju lizbonske in göteborške strategije zaradi izboljšav, ki jih te omogočajo v delovanju obstoječih podjetij, razvoja novih in inovativnih podjetij ali odločilnega prispevka, ki ga lahko imajo pri usposabljanju delavcev in državljanov na splošno; |
| --- | --- |

1.2

ocenjuje, da ima uvajanje informacijskih tehnologij odločilno vlogo pri uresničevanju lizbonske in göteborške strategije zaradi izboljšav, ki jih te omogočajo v delovanju obstoječih podjetij, razvoja novih in inovativnih podjetij ali odločilnega prispevka, ki ga lahko imajo pri usposabljanju delavcev in državljanov na splošno;

| 1.3 | potrjuje pomen, ki ga ima širjenje razpoložljivih informacijskih tehnologij na vse ravni javne uprave, zlasti na področja, kjer so javni uradi dolžni neposredno zagotavljati storitve državljanom; |
| --- | --- |

1.3

potrjuje pomen, ki ga ima širjenje razpoložljivih informacijskih tehnologij na vse ravni javne uprave, zlasti na področja, kjer so javni uradi dolžni neposredno zagotavljati storitve državljanom;

| 1.4 | vendar poudarja, da bodo spletne storitve, kot so e-uprava, e-zdravstvo, e-učenje in e-javna naročila, resnično vseobsegajoče in interaktivne šele, ko bodo s pomočjo širokopasovnih povezav postale dostopne vsem državljanom in podjetjem EU; |
| --- | --- |

1.4

vendar poudarja, da bodo spletne storitve, kot so e-uprava, e-zdravstvo, e-učenje in e-javna naročila, resnično vseobsegajoče in interaktivne šele, ko bodo s pomočjo širokopasovnih povezav postale dostopne vsem državljanom in podjetjem EU;

| 1.5 | zato meni, da je dostopnost širokopasovnih povezav po ugodnih cenah po vsej EU je bistvena za zagotavljanje kakovostnih javnih storitev, regionalne konkurenčnosti in produktivnosti ter enakomernejši razvoj informacijske družbe in družbe znanja tudi na območjih, ki so pri tem običajno izločena; |
| --- | --- |

1.5

zato meni, da je dostopnost širokopasovnih povezav po ugodnih cenah po vsej EU je bistvena za zagotavljanje kakovostnih javnih storitev, regionalne konkurenčnosti in produktivnosti ter enakomernejši razvoj informacijske družbe in družbe znanja tudi na območjih, ki so pri tem običajno izločena;

| 1.6 | pozdravlja dejstvo, da Komisija v sporočilu večkrat jasno omenja razvoj podeželja, pri čemer vključuje ad hoc finančna sredstva, kar je jasen znak pomena, ki ga Komisija pripisuje potencialnim koristim širše dostopnosti širokopasovnih storitev. Te koristi vključujejo povečanje konkurenčnosti podeželja in uravnotežen razvoj območja – sploh na območjih s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami – ter povečanje dodane vrednosti za tradicionalne proizvodne dejavnosti na teh območjih; |
| --- | --- |

1.6

pozdravlja dejstvo, da Komisija v sporočilu večkrat jasno omenja razvoj podeželja, pri čemer vključuje ad hoc finančna sredstva, kar je jasen znak pomena, ki ga Komisija pripisuje potencialnim koristim širše dostopnosti širokopasovnih storitev. Te koristi vključujejo povečanje konkurenčnosti podeželja in uravnotežen razvoj območja – sploh na območjih s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami – ter povečanje dodane vrednosti za tradicionalne proizvodne dejavnosti na teh območjih;

| 1.7 | zato meni, da je pomembno navesti ukrepe, ki so v pristojnosti generalnega direktorata za regionalno politiko, zlasti v zvezi z uporabo strukturnih skladov, in ukrepe generalnega direktorata za konkurenco, zlasti oceno, ki jo je slednji pripravil o združljivosti javno financiranih projektov dostopa do širokopasovnih povezav na podeželju s predpisi EU; |
| --- | --- |

1.7

zato meni, da je pomembno navesti ukrepe, ki so v pristojnosti generalnega direktorata za regionalno politiko, zlasti v zvezi z uporabo strukturnih skladov, in ukrepe generalnega direktorata za konkurenco, zlasti oceno, ki jo je slednji pripravil o združljivosti javno financiranih projektov dostopa do širokopasovnih povezav na podeželju s predpisi EU;

| 1.8 | se boji, da bi pri uvajanju širokopasovnih povezav naleteli na tipične pojave tržnih nepopolnosti, ko zasebni izvajalci ne vidijo donosnosti naložb v infrastrukturo na odročnih, podeželskih in redko poseljenih območjih ali na območjih, kjer so zaradi hribovitega terena naložbe še posebej kompleksne in drage. Takšna odprtost in prilagodljivost je pomemben in pozitiven znak, glede na to, da je dostop do širokopasovnih povezav tako bistven za družbeni in gospodarski razvoj takšnih območij; |
| --- | --- |

1.8

se boji, da bi pri uvajanju širokopasovnih povezav naleteli na tipične pojave tržnih nepopolnosti, ko zasebni izvajalci ne vidijo donosnosti naložb v infrastrukturo na odročnih, podeželskih in redko poseljenih območjih ali na območjih, kjer so zaradi hribovitega terena naložbe še posebej kompleksne in drage. Takšna odprtost in prilagodljivost je pomemben in pozitiven znak, glede na to, da je dostop do širokopasovnih povezav tako bistven za družbeni in gospodarski razvoj takšnih območij;

| 1.9 | v podporo povedanemu poudarja, da je ob različnih priložnostih analiziral razne rešitve, ki jih uporabljajo lokalne in regionalne skupnosti po vsej Evropi, in razpravljal o njih, ter že takrat jasno povedal, da ni enotne rešitve, ki bi veljala za vse primere. Kar bi bilo primerno za velika mestna središča, morda ne bi ustrezalo drugim območjem, na primer majhnim hribovitim regijam s kompleksnim, neenakomernim površjem ali redko poseljenim območjem, kjer so za zagotavljanje kakršnih koli storitev potrebna dodatna prizadevanja; |
| --- | --- |

1.9

v podporo povedanemu poudarja, da je ob različnih priložnostih analiziral razne rešitve, ki jih uporabljajo lokalne in regionalne skupnosti po vsej Evropi, in razpravljal o njih, ter že takrat jasno povedal, da ni enotne rešitve, ki bi veljala za vse primere. Kar bi bilo primerno za velika mestna središča, morda ne bi ustrezalo drugim območjem, na primer majhnim hribovitim regijam s kompleksnim, neenakomernim površjem ali redko poseljenim območjem, kjer so za zagotavljanje kakršnih koli storitev potrebna dodatna prizadevanja;

| 1.10 | se seznanja z občutnim napredkom pri uvajanju širokopasovnega dostopa v zadnjih letih. V zvezi s ciljem EU, da do leta 2010 doseže vsaj 90 % prebivalstva, pa ugotavlja, da obstaja velik infrastrukturni razkorak med mesti in odročnimi območji ter starimi in novimi državami članicami; |
| --- | --- |

1.10

se seznanja z občutnim napredkom pri uvajanju širokopasovnega dostopa v zadnjih letih. V zvezi s ciljem EU, da do leta 2010 doseže vsaj 90 % prebivalstva, pa ugotavlja, da obstaja velik infrastrukturni razkorak med mesti in odročnimi območji ter starimi in novimi državami članicami;

| 1.11 | vendar poudarja, da cilj 90 % pokritosti sam po sebi ne bo zadostoval, če ne bo obravnavan v povezavi z drugimi dejavniki (geografska razpršitev, gostota prebivalstva itd.). V majhnih skupnostih, na primer v hribovitih območjih, ki imajo pogosto otežen dostop do osnovnih storitev (fiksne in mobilne telefonske storitve, zemeljska televizija itd.) bi lahko preostalih 10 % pomenilo izključenost celotnih območij z nizko gostoto prebivalstva; |
| --- | --- |

1.11

vendar poudarja, da cilj 90 % pokritosti sam po sebi ne bo zadostoval, če ne bo obravnavan v povezavi z drugimi dejavniki (geografska razpršitev, gostota prebivalstva itd.). V majhnih skupnostih, na primer v hribovitih območjih, ki imajo pogosto otežen dostop do osnovnih storitev (fiksne in mobilne telefonske storitve, zemeljska televizija itd.) bi lahko preostalih 10 % pomenilo izključenost celotnih območij z nizko gostoto prebivalstva;

| 1.12 | opozarja, da je treba pri širokopasovni vrzeli posebno pozornost nameniti tudi vrzeli med ponudbo širokopasovnih povezav in njihovo dejansko uporabo. Premostitev te vrzeli zahteva dodatne, netehnične ukrepe na lokalni ravni, namenjene spodbujanju uporabe širokopasovnih povezav med starejšim prebivalstvom in med prikrajšanimi ali tradicionalno manj dovzetnimi družbenimi skupinami (npr. s predstavitvami interneta, ponudbo javnih točk dostopa do interneta itd.); |
| --- | --- |

1.12

opozarja, da je treba pri širokopasovni vrzeli posebno pozornost nameniti tudi vrzeli med ponudbo širokopasovnih povezav in njihovo dejansko uporabo. Premostitev te vrzeli zahteva dodatne, netehnične ukrepe na lokalni ravni, namenjene spodbujanju uporabe širokopasovnih povezav med starejšim prebivalstvom in med prikrajšanimi ali tradicionalno manj dovzetnimi družbenimi skupinami (npr. s predstavitvami interneta, ponudbo javnih točk dostopa do interneta itd.);

| 1.13 | na koncu poudarja, da je treba pri gradnji širokopasovne infrastrukture in razvoju storitev, ki jih omogoča, posebej paziti, da bodo izpolnjene vse varnostne zahteve na vseh ravneh, s čimer bo zagotovljena najvišja raven zaščite in zasebnosti uporabnikov. |
| --- | --- |

1.13

na koncu poudarja, da je treba pri gradnji širokopasovne infrastrukture in razvoju storitev, ki jih omogoča, posebej paziti, da bodo izpolnjene vse varnostne zahteve na vseh ravneh, s čimer bo zagotovljena najvišja raven zaščite in zasebnosti uporabnikov.

Položaj v novih državah članicah

Odbor regij

| 1.14 | poudarja, da za nove države članice še ni na voljo podatkov, ki bi bili primerljivi s podatki, ki jih imamo o uvajanju, pokritosti in dejanski uporabi širokopasovnih spletnih storitev na regionalni ravni v državah EU-15; |
| --- | --- |

1.14

poudarja, da za nove države članice še ni na voljo podatkov, ki bi bili primerljivi s podatki, ki jih imamo o uvajanju, pokritosti in dejanski uporabi širokopasovnih spletnih storitev na regionalni ravni v državah EU-15;

| 1.15 | zato poziva Komisijo, da takoj naredi raziskavo o položaju infrastrukture v regijah novih držav članic in v manj urbaniziranih območjih starih držav članic, da bi določila ukrepe za prilagoditev obstoječe infrastrukture standardom, ki so potrebni za dosego lizbonskih ciljev. |
| --- | --- |

1.15

zato poziva Komisijo, da takoj naredi raziskavo o položaju infrastrukture v regijah novih držav članic in v manj urbaniziranih območjih starih držav članic, da bi določila ukrepe za prilagoditev obstoječe infrastrukture standardom, ki so potrebni za dosego lizbonskih ciljev.

Tehnološke rešitve

Odbor regij

| 1.16 | pozdravlja pobudo Komisije za pregled zakonodajnega okvira o elektronskih komunikacijah; |
| --- | --- |

1.16

pozdravlja pobudo Komisije za pregled zakonodajnega okvira o elektronskih komunikacijah;

| 1.17 | želi, da bi novi pravni okvir ob upoštevanju načela subsidiarnosti zagotovil nediskriminatorno konkurenco med operaterji ter obstoječimi in prihodnjimi tehnologijami, hkrati pa razvil politiko uporabe radijskega spektra na podlagi načela tehnološke nevtralnosti. To je posebej pomembno zato, ker nedavna vpeljava brezžičnih tehnologij, ki so še posebej primerne za reševanje težav s pokritostjo na podeželskih območjih ali območjih s težkimi geografskimi pogoji, zahteva, da je za uvajanje širokopasovnih priključkov na razpolago dovolj frekvenc; |
| --- | --- |

1.17

želi, da bi novi pravni okvir ob upoštevanju načela subsidiarnosti zagotovil nediskriminatorno konkurenco med operaterji ter obstoječimi in prihodnjimi tehnologijami, hkrati pa razvil politiko uporabe radijskega spektra na podlagi načela tehnološke nevtralnosti. To je posebej pomembno zato, ker nedavna vpeljava brezžičnih tehnologij, ki so še posebej primerne za reševanje težav s pokritostjo na podeželskih območjih ali območjih s težkimi geografskimi pogoji, zahteva, da je za uvajanje širokopasovnih priključkov na razpolago dovolj frekvenc;

| 1.18 | glede spektra radijskih frekvenc se popolnoma strinja s sporočili, ki jih je Komisija predstavila septembra in novembra 2005 ter marca in junija 2006 in v katerih se je zavzela za tehnološko nevtralnost, transparentnost, učinkovito uporabo spektra frekvenc ter spodbujanje konkurenčnega in inovativnega okolja, ki omogoča razvoj novih tehnologij; |
| --- | --- |

1.18

glede spektra radijskih frekvenc se popolnoma strinja s sporočili, ki jih je Komisija predstavila septembra in novembra 2005 ter marca in junija 2006 in v katerih se je zavzela za tehnološko nevtralnost, transparentnost, učinkovito uporabo spektra frekvenc ter spodbujanje konkurenčnega in inovativnega okolja, ki omogoča razvoj novih tehnologij;

| 1.19 | se strinja z Evropsko komisijo, da pri uporabi frekvenc ne sme več veljati, da je treba za vsako vrsto pasu uporabiti specifično tehnologijo, ki služi prenosu storitev na dodeljeni frekvenci (npr. frekvenca 900 MHz, ki se uporablja za mobilne telefonske storitve v omrežju ETACS); |
| --- | --- |

1.19

se strinja z Evropsko komisijo, da pri uporabi frekvenc ne sme več veljati, da je treba za vsako vrsto pasu uporabiti specifično tehnologijo, ki služi prenosu storitev na dodeljeni frekvenci (npr. frekvenca 900 MHz, ki se uporablja za mobilne telefonske storitve v omrežju ETACS);

| 1.20 | poziva Evropsko komisijo, da zato prispeva k razvoju strategije, ki bi omogočila prilagodljivo uporabo tehnologije znotraj določenega frekvenčnega spektra; |
| --- | --- |

1.20

poziva Evropsko komisijo, da zato prispeva k razvoju strategije, ki bi omogočila prilagodljivo uporabo tehnologije znotraj določenega frekvenčnega spektra;

| 1.21 | poudarja, kako pomembno je, da uvajanje in upoštevanje novega regulativnega okvira, ki temelji na tehnološki nevtralnosti, vodi k zagotavljanju frekvenc za brezžične komunikacije in uvajanju širokopasovnih povezav ter s tem zmanjševanju velike neenakosti, ki jo občutijo območja s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami; |
| --- | --- |

1.21

poudarja, kako pomembno je, da uvajanje in upoštevanje novega regulativnega okvira, ki temelji na tehnološki nevtralnosti, vodi k zagotavljanju frekvenc za brezžične komunikacije in uvajanju širokopasovnih povezav ter s tem zmanjševanju velike neenakosti, ki jo občutijo območja s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami;

| 1.22 | meni, da bi tehnologije za uvajanje širokopasovnih povezav, kot je WiMAX, lahko omogočile najti učinkovite rešitve tudi za ta prikrajšana območja. V zvezi s tem je treba omeniti, da operaterji na trgu ZDA vlagajo velike vsote denarja v brezžično tehnologijo. |
| --- | --- |

1.22

meni, da bi tehnologije za uvajanje širokopasovnih povezav, kot je WiMAX, lahko omogočile najti učinkovite rešitve tudi za ta prikrajšana območja. V zvezi s tem je treba omeniti, da operaterji na trgu ZDA vlagajo velike vsote denarja v brezžično tehnologijo.

Potreba po javnem posegu

Odbor regij

| 1.23 | meni, da je širokopasovne priključke treba zagotavljati v enaki meri kot osnovne storitve, kot je oskrba z vodo ali elektriko; |
| --- | --- |

1.23

meni, da je širokopasovne priključke treba zagotavljati v enaki meri kot osnovne storitve, kot je oskrba z vodo ali elektriko;

| 1.24 | opaža, da premostitev širokopasovne vrzeli na območjih s kompleksnim površjem, na primer zaradi trajnih geografskih in naravnih ovir, zahteva višje naložbe kot v nižinskih območjih, zaradi česar ne moremo pričakovati, da bi bile takšne naložbe donosne; |
| --- | --- |

1.24

opaža, da premostitev širokopasovne vrzeli na območjih s kompleksnim površjem, na primer zaradi trajnih geografskih in naravnih ovir, zahteva višje naložbe kot v nižinskih območjih, zaradi česar ne moremo pričakovati, da bi bile takšne naložbe donosne;

| 1.25 | poudarja, da so javne razprave v okviru foruma o digitalni vrzeli (Digital Divide Forum) potrdile potrebo po javnem posredovanju tako nacionalnih in lokalnih oblasti kot tudi industrijskega sektorja in združenj. |
| --- | --- |

1.25

poudarja, da so javne razprave v okviru foruma o digitalni vrzeli (Digital Divide Forum) potrdile potrebo po javnem posredovanju tako nacionalnih in lokalnih oblasti kot tudi industrijskega sektorja in združenj.

Uporaba evropskih skladov

Odbor regij

| 1.26 | se strinja s Komisijo, da je da je treba spodbujati lokalne in regionalne oblasti, da bodo čim bolje izkoristile možnosti, ki jim jih pri ponudbi in uporabi širokopasovnih priključkov omogočajo strukturni skladi in Sklad za razvoj podeželja. Odbor je večkrat izrazil potrebo po takšnem pristopu in razložil njegove koristi; |
| --- | --- |

1.26

se strinja s Komisijo, da je da je treba spodbujati lokalne in regionalne oblasti, da bodo čim bolje izkoristile možnosti, ki jim jih pri ponudbi in uporabi širokopasovnih priključkov omogočajo strukturni skladi in Sklad za razvoj podeželja. Odbor je večkrat izrazil potrebo po takšnem pristopu in razložil njegove koristi;

| 1.27 | upa, da bo Komisija natančneje opredelila smernice in pri tem upoštevala primere, v katerih uvajanje brezžičnih širokopasovnih storitev poteka s pomočjo sredstev iz strukturnega sklada, in sicer v regijah, kjer so takšne storitve delno že na voljo. V praksi je nemogoče geografsko omejiti dostop do teh storitev – zlasti pri uporabi novih brezžičnih tehnologij – na redko naseljena območja, ne da bi bile dostopne tudi naseljenim območjem, kjer so te storitve že na voljo. |
| --- | --- |

1.27

upa, da bo Komisija natančneje opredelila smernice in pri tem upoštevala primere, v katerih uvajanje brezžičnih širokopasovnih storitev poteka s pomočjo sredstev iz strukturnega sklada, in sicer v regijah, kjer so takšne storitve delno že na voljo. V praksi je nemogoče geografsko omejiti dostop do teh storitev – zlasti pri uporabi novih brezžičnih tehnologij – na redko naseljena območja, ne da bi bile dostopne tudi naseljenim območjem, kjer so te storitve že na voljo.

| 1.28 | vendar želi opozoriti na dejstvo, da niso vsa podeželska območja ter območja s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami – kjer je premoščanje širokopasovne vrzeli še posebej nujno in problematično – dejansko prikrajšana območja po merilih za pridobitev pomoči iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

1.28

vendar želi opozoriti na dejstvo, da niso vsa podeželska območja ter območja s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami – kjer je premoščanje širokopasovne vrzeli še posebej nujno in problematično – dejansko prikrajšana območja po merilih za pridobitev pomoči iz strukturnih skladov;

| 1.29 | meni, da je treba najti nove in prilagodljive načine za učinkovite posege na teh območjih – bodisi prek politik, ki bodo nudile gospodarsko podporo infrastrukturnim projektom, ki so določeni na lokalni in regionalni ravni, usklajujejo pa se na nacionalni ravni in ravni EU, bodisi prek smernic o reševanju tržnih pomanjkljivosti, ki so v zgoraj omenjenih primerih pogoste – pri tem pa je treba upoštevati načela EU o svobodni konkurenci; |
| --- | --- |

1.29

meni, da je treba najti nove in prilagodljive načine za učinkovite posege na teh območjih – bodisi prek politik, ki bodo nudile gospodarsko podporo infrastrukturnim projektom, ki so določeni na lokalni in regionalni ravni, usklajujejo pa se na nacionalni ravni in ravni EU, bodisi prek smernic o reševanju tržnih pomanjkljivosti, ki so v zgoraj omenjenih primerih pogoste – pri tem pa je treba upoštevati načela EU o svobodni konkurenci;

| 1.30 | ugotavlja, da pri uvajanju širokopasovnih povezav na območjih s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami, v katerih, kot je bilo omenjeno že prej, operaterji zaradi nedonosnosti naložb oklevajo z investiranjem, javno-zasebna partnerstva ali sodobne oblike projektnega financiranja niso izvedljive, razen če večino naložb prispeva javni sektor, za to pa je treba najti nove vrste pobud; |
| --- | --- |

1.30

ugotavlja, da pri uvajanju širokopasovnih povezav na območjih s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami, v katerih, kot je bilo omenjeno že prej, operaterji zaradi nedonosnosti naložb oklevajo z investiranjem, javno-zasebna partnerstva ali sodobne oblike projektnega financiranja niso izvedljive, razen če večino naložb prispeva javni sektor, za to pa je treba najti nove vrste pobud;

| 1.31 | poleg tega meni, da ni smiselno uvajati davčnih olajšav za naročnike, glede na to, da problem uvajanja širokopasovnih povezav v glavnem izhaja iz ponudbe, ne pa povpraševanja. Bolj bi se splačalo razmisliti o davčnih olajšavah ali davčnih spodbudah za izvajalce infrastrukturnih projektov na območjih s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami, pri čemer bi bilo treba znižati krivuljo donosnosti naložb; |
| --- | --- |

1.31

poleg tega meni, da ni smiselno uvajati davčnih olajšav za naročnike, glede na to, da problem uvajanja širokopasovnih povezav v glavnem izhaja iz ponudbe, ne pa povpraševanja. Bolj bi se splačalo razmisliti o davčnih olajšavah ali davčnih spodbudah za izvajalce infrastrukturnih projektov na območjih s trajnimi geografskimi in naravnimi ovirami, pri čemer bi bilo treba znižati krivuljo donosnosti naložb;

| 1.32 | v duhu svojih dolgoletnih prizadevanj za spodbujanje izmenjave najboljših praks Odbor pozdravlja pobudo Komisije za okrepitev izmenjav najboljših praks ter pospešitev povezovanja povpraševanja prek vseevropske spletne strani, ki bi bila osrednja informacijska platforma za ponudnike ter lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

1.32

v duhu svojih dolgoletnih prizadevanj za spodbujanje izmenjave najboljših praks Odbor pozdravlja pobudo Komisije za okrepitev izmenjav najboljših praks ter pospešitev povezovanja povpraševanja prek vseevropske spletne strani, ki bi bila osrednja informacijska platforma za ponudnike ter lokalne in regionalne oblasti;

| 1.33 | zato meni, da je velikega pomena, da si Komisija dejavno prizadeva za ustvarjanje močnih sinergij med svojimi sektorskimi programi ter ukrepi za financiranje, predvidenimi v okviru strukturnih skladov in Sklada za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

1.33

zato meni, da je velikega pomena, da si Komisija dejavno prizadeva za ustvarjanje močnih sinergij med svojimi sektorskimi programi ter ukrepi za financiranje, predvidenimi v okviru strukturnih skladov in Sklada za razvoj podeželja.

Regionalne in nacionalne širokopasovne strategije

Odbor regij

| 1.34 | se strinja s pozivom Komisije državam članicam za okrepitev njihovih širokopasovnih strategij s povečanjem udeležbe lokalnih in regionalnih oblasti ter z opredelitvijo merljivih ciljev za razvoj širokopasovnih storitev, zlasti v javnih upravah. |
| --- | --- |

1.34

se strinja s pozivom Komisije državam članicam za okrepitev njihovih širokopasovnih strategij s povečanjem udeležbe lokalnih in regionalnih oblasti ter z opredelitvijo merljivih ciljev za razvoj širokopasovnih storitev, zlasti v javnih upravah.

2.   i2010 – akcijski načrt za e-upravo (e-Government)

Povezava med širokopasovnostjo in e-upravo

Odbor regij

| 2.1 | se strinja s trditvijo Komisije, da je širokopasovnost eden glavnih dejavnikov pri širjenju informacijske družbe, zlasti pri zagotavljanju enakega dostopa za vse državljane, večanju konkurenčnosti podjetij ter izboljševanju učinkovitosti javnih uprav; |
| --- | --- |

2.1

se strinja s trditvijo Komisije, da je širokopasovnost eden glavnih dejavnikov pri širjenju informacijske družbe, zlasti pri zagotavljanju enakega dostopa za vse državljane, večanju konkurenčnosti podjetij ter izboljševanju učinkovitosti javnih uprav;

| 2.2 | meni, da je „infrastrukturna digitalna vrzel“ oziroma vrzel med tistimi, ki živijo na območjih, kjer so dostopne napredna infrastruktura in storitve, in med tistimi, ki živijo na območjih s stalnimi geografskimi in naravnimi ovirami, kjer takšne infrastrukture in storitev ni na voljo, velika ovira za udeležbo vseh v informacijski družbi (e-vključenost) ter za zmožnost, zlasti javnega sektorja, za oblikovanje inovativnih načinov vzajemnega sodelovanja s strankami, državljani in podjetji. Ta vrzel ustvarja torej velik demokratični deficit; |
| --- | --- |

2.2

meni, da je „infrastrukturna digitalna vrzel“ oziroma vrzel med tistimi, ki živijo na območjih, kjer so dostopne napredna infrastruktura in storitve, in med tistimi, ki živijo na območjih s stalnimi geografskimi in naravnimi ovirami, kjer takšne infrastrukture in storitev ni na voljo, velika ovira za udeležbo vseh v informacijski družbi (e-vključenost) ter za zmožnost, zlasti javnega sektorja, za oblikovanje inovativnih načinov vzajemnega sodelovanja s strankami, državljani in podjetji. Ta vrzel ustvarja torej velik demokratični deficit;

| 2.3 | prav tako meni, da še vedno obstaja velika „kulturna digitalna vrzel“ ali vrzel v znanju, potrebnem za uporabo storitev, ki jih nudijo IKT, med novimi in starimi državami članicami, med posameznimi državami članicami, med mestnimi in podeželskimi območji ter med različnimi generacijami in družbenimi razredi, ki sestavljajo evropsko družbo. Zato je bistvenega pomena najti sredstva za ustrezno ukrepanje, da bo čim večje število državljanov pridobilo osnovno znanje, ki jim bo omogočilo, da bodo imeli koristi od inovacij na tem področju. |
| --- | --- |

2.3

prav tako meni, da še vedno obstaja velika „kulturna digitalna vrzel“ ali vrzel v znanju, potrebnem za uporabo storitev, ki jih nudijo IKT, med novimi in starimi državami članicami, med posameznimi državami članicami, med mestnimi in podeželskimi območji ter med različnimi generacijami in družbenimi razredi, ki sestavljajo evropsko družbo. Zato je bistvenega pomena najti sredstva za ustrezno ukrepanje, da bo čim večje število državljanov pridobilo osnovno znanje, ki jim bo omogočilo, da bodo imeli koristi od inovacij na tem področju.

Vključenost vseh državljanov – večje vključevanje z e-upravo

Odbor regij

| 2.4 | meni, da vključujoča e-uprava pomeni tako odpravljanje možne digitalne izključenosti, do katere pride pri izvajanju spletnih javnih storitev (infrastrukturna in kulturna digitalna vrzel), kot razvoj politike vključevanja v družbo z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT); |
| --- | --- |

2.4

meni, da vključujoča e-uprava pomeni tako odpravljanje možne digitalne izključenosti, do katere pride pri izvajanju spletnih javnih storitev (infrastrukturna in kulturna digitalna vrzel), kot razvoj politike vključevanja v družbo z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT);

| 2.5 | ugotavlja, da morajo uprave uporabljati večkanalno strategijo, da bo uporabnikom omogočena interakcija s storitvami prek želenega kanala (okence, spletna stran, digitalna televizija, mobilna telefonija itd.), da se prepreči izključevanje pri dostopu do javnih storitev; |
| --- | --- |

2.5

ugotavlja, da morajo uprave uporabljati večkanalno strategijo, da bo uporabnikom omogočena interakcija s storitvami prek želenega kanala (okence, spletna stran, digitalna televizija, mobilna telefonija itd.), da se prepreči izključevanje pri dostopu do javnih storitev;

| 2.6 | meni, da je treba zagotoviti posebne ukrepe za usposabljanje in podporo, da se zagotovijo enake možnosti in se prikrajšanim družbenim skupinam pomaga pri dostopu do storitev na daljavo; |
| --- | --- |

2.6

meni, da je treba zagotoviti posebne ukrepe za usposabljanje in podporo, da se zagotovijo enake možnosti in se prikrajšanim družbenim skupinam pomaga pri dostopu do storitev na daljavo;

| 2.7 | priznava, da morajo biti portali javnih uprav v skladu s standardi o uporabnosti spleta, kot jih določajo smernice za spletno dostopnost W3C. To usklajenost naj ocenjujejo ustrezni mednarodno priznani certifikacijski organi; |
| --- | --- |

2.7

priznava, da morajo biti portali javnih uprav v skladu s standardi o uporabnosti spleta, kot jih določajo smernice za spletno dostopnost W3C. To usklajenost naj ocenjujejo ustrezni mednarodno priznani certifikacijski organi;

| 2.8 | meni, da je pomembno, da je vsak projektni ukrep za vključevanje del splošnega programskega okvira, da se tako zmanjša tveganje za izvajanje osamljenih in nesinergičnih ukrepov. |
| --- | --- |

2.8

meni, da je pomembno, da je vsak projektni ukrep za vključevanje del splošnega programskega okvira, da se tako zmanjša tveganje za izvajanje osamljenih in nesinergičnih ukrepov.

Uresničitev cilja učinkovite in uspešne uprave – merjenje in primerjalna analiza

Odbor regij

| 2.9 | ugotavlja, da bi cilj uporabe IKT moral biti tako prestrukturiranje in posodabljanje javnih storitev kot doseganje ciljev učinkovitosti, uspešnosti, stroškovne učinkovitosti, nepristranskosti, transparentnosti, poenostavitve in udeležbe; |
| --- | --- |

2.9

ugotavlja, da bi cilj uporabe IKT moral biti tako prestrukturiranje in posodabljanje javnih storitev kot doseganje ciljev učinkovitosti, uspešnosti, stroškovne učinkovitosti, nepristranskosti, transparentnosti, poenostavitve in udeležbe;

| 2.10 | ugotavlja, da so zmanjševanje razdalj in čakalnih vrst, hitrejše urejanje formalnosti, preprostejše izpolnjevanje obrazcev, ena skupna služba ter zmanjšanje tveganja napak zaradi neposrednega nadzora vnesenih podatkov prednosti, ki lahko preusmerijo ponudbo storitev s tradicionalnih na sodobnejše metode; |
| --- | --- |

2.10

ugotavlja, da so zmanjševanje razdalj in čakalnih vrst, hitrejše urejanje formalnosti, preprostejše izpolnjevanje obrazcev, ena skupna služba ter zmanjšanje tveganja napak zaradi neposrednega nadzora vnesenih podatkov prednosti, ki lahko preusmerijo ponudbo storitev s tradicionalnih na sodobnejše metode;

| 2.11 | meni, da bi bilo koristno razviti metode za merjenje stroškov, koristi, učinkov itd. s pomočjo skupnih kazalcev in metod na ravni EU; |
| --- | --- |

2.11

meni, da bi bilo koristno razviti metode za merjenje stroškov, koristi, učinkov itd. s pomočjo skupnih kazalcev in metod na ravni EU;

| 2.12 | je prepričan, da bi morale naložbe javnega sektorja, namenjene vključevanju in sodelovanju med sistemi, izmenjavi informacij in ponudbo spletnih storitev zato temeljiti na naslednjih, finančno izmerljivih – in zato primerljivih – koristih: prihranek časa za državljane in podjetja ter večja učinkovitost in produktivnost javne uprave. Koristi pa so seveda tudi kvalitativne: večje zadovoljstvo uporabnikov storitev javnih uprav ter večja transparentnost in odgovornost javnih uprav; |
| --- | --- |

2.12

je prepričan, da bi morale naložbe javnega sektorja, namenjene vključevanju in sodelovanju med sistemi, izmenjavi informacij in ponudbo spletnih storitev zato temeljiti na naslednjih, finančno izmerljivih – in zato primerljivih – koristih: prihranek časa za državljane in podjetja ter večja učinkovitost in produktivnost javne uprave. Koristi pa so seveda tudi kvalitativne: večje zadovoljstvo uporabnikov storitev javnih uprav ter večja transparentnost in odgovornost javnih uprav;

| 2.13 | meni, da bi bilo za določitev skupnega sistema za merjenje koristno primerjati različne nacionalne ali regionalne sisteme, da bi lahko izbrali najustreznejše metode; |
| --- | --- |

2.13

meni, da bi bilo za določitev skupnega sistema za merjenje koristno primerjati različne nacionalne ali regionalne sisteme, da bi lahko izbrali najustreznejše metode;

| 2.14 | zato je prepričan, da si morajo javni organi izmenjevati najboljše prakse (best practices), tako na področju uprave kot na področju tehnologije, da bi da bi okrepili uporabo razpoložljivih virov ter s postopnim in sistematičnim oblikovanjem poklicnih skupnosti e-uprave ustvarili dodano vrednost. Izkušnje, ki niso pripeljale do pričakovanih rezultatov (worst practices), so prav tako lahko uporabne pri ocenjevanju dejavnikov tveganja in težav; |
| --- | --- |

2.14

zato je prepričan, da si morajo javni organi izmenjevati najboljše prakse (best practices), tako na področju uprave kot na področju tehnologije, da bi da bi okrepili uporabo razpoložljivih virov ter s postopnim in sistematičnim oblikovanjem poklicnih skupnosti e-uprave ustvarili dodano vrednost. Izkušnje, ki niso pripeljale do pričakovanih rezultatov (worst practices), so prav tako lahko uporabne pri ocenjevanju dejavnikov tveganja in težav;

| 2.15 | predlaga, da bi javne uprave, ki uporabljajo uporabniške programe iz javnih nakupov, bi jih lahko v njihovi osnovni obliki skupaj z ustrezno dokumentacijo zastonj dale na razpolago drugim zainteresiranim javnim upravam, ki prosijo zanje in ki jih želijo prilagoditi svojim lastnim potrebam. |
| --- | --- |

2.15

predlaga, da bi javne uprave, ki uporabljajo uporabniške programe iz javnih nakupov, bi jih lahko v njihovi osnovni obliki skupaj z ustrezno dokumentacijo zastonj dale na razpolago drugim zainteresiranim javnim upravam, ki prosijo zanje in ki jih želijo prilagoditi svojim lastnim potrebam.

Vplivne ključne storitve za državljane in podjetja

Odbor regij

| 2.16 | meni, da je za uspeh e-uprave po vsej Evropi treba opredeliti storitve z visoko dodano vrednostjo, ki lahko imajo pomen za državljane, podjetja in uprave ter lahko spodbujajo obsežno širjenje ključnih dejavnikov, navedenih pod točko 2.20; |
| --- | --- |

2.16

meni, da je za uspeh e-uprave po vsej Evropi treba opredeliti storitve z visoko dodano vrednostjo, ki lahko imajo pomen za državljane, podjetja in uprave ter lahko spodbujajo obsežno širjenje ključnih dejavnikov, navedenih pod točko 2.20;

| 2.17 | v zvezi z obravnavano ključno storitvijo e-javnih naročil (e-Procurement) se zavzema za:






  — | prilagoditev določb o javnih naročilih v posameznih državah članicah evropskim predpisom, |
| --- | --- | --- |

2.17

v zvezi z obravnavano ključno storitvijo e-javnih naročil (e-Procurement) se zavzema za:

—

prilagoditev določb o javnih naročilih v posameznih državah članicah evropskim predpisom,

| — | zagotovitev organizacijskih pogojev za podporo e-javnim naročilom v državah članicah, |
| --- | --- |

—

zagotovitev organizacijskih pogojev za podporo e-javnim naročilom v državah članicah,

| — | izpopolnitev najnižjih tehnoloških standardov na področju interoperabilnosti in varnosti med različnimi platformami. |
| --- | --- |

—

izpopolnitev najnižjih tehnoloških standardov na področju interoperabilnosti in varnosti med različnimi platformami.

Ključni pogoji za delovanje e-uprave

Odbor regij

| 2.18 | meni, da so organizacija javnih uradov, uskladitev predpisov na evropski ravni, razširjanje inovacijske kulture med zaposlenimi v javnih upravah, upravljanje nalog na področju IKT, dejavniki, ki vplivajo na procese inovacij v javnih upravah in razvoj e-uprave; |
| --- | --- |

2.18

meni, da so organizacija javnih uradov, uskladitev predpisov na evropski ravni, razširjanje inovacijske kulture med zaposlenimi v javnih upravah, upravljanje nalog na področju IKT, dejavniki, ki vplivajo na procese inovacij v javnih upravah in razvoj e-uprave;

| 2.19 | v tem smislu predlaga naslednje pobude:






  — | analizo in pregled internih postopkov javnih uprav, namenjenih zagotavljanju spletnih storitev za državljane in podjetja, ki imajo v akcijskem načrtu strateški pomen, ter preučevanju različnih načinov sodelovanja s povečano uporabo elektronskih dokumentov in elektronske pošte; |
| --- | --- | --- |

2.19

v tem smislu predlaga naslednje pobude:

—

analizo in pregled internih postopkov javnih uprav, namenjenih zagotavljanju spletnih storitev za državljane in podjetja, ki imajo v akcijskem načrtu strateški pomen, ter preučevanju različnih načinov sodelovanja s povečano uporabo elektronskih dokumentov in elektronske pošte;

| — | ukrepe na ravni predpisov, namenjene določitvi skupnih strategij, pravil, formatov na področju IKT z namenom spodbujanja interoperabilnosti in praktičnega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

ukrepe na ravni predpisov, namenjene določitvi skupnih strategij, pravil, formatov na področju IKT z namenom spodbujanja interoperabilnosti in praktičnega sodelovanja;

| — | redna in obširna usposabljanja za vse zaposlene, še posebej na tehničnem področju (npr. omrežja, sistemi, varnost, zasebnost itd.), za osebje, ki dela neposredno s postopki, ki zahtevajo intenzivno uporabo IKT (npr. spletne tehnologije, varnost, zasebnost) ter osebje, ki na splošno ali posredno sodeluje pri inovacijah in posodabljanju (npr. poučevanje digitalne pismenosti, zasebnost); |
| --- | --- |

—

redna in obširna usposabljanja za vse zaposlene, še posebej na tehničnem področju (npr. omrežja, sistemi, varnost, zasebnost itd.), za osebje, ki dela neposredno s postopki, ki zahtevajo intenzivno uporabo IKT (npr. spletne tehnologije, varnost, zasebnost) ter osebje, ki na splošno ali posredno sodeluje pri inovacijah in posodabljanju (npr. poučevanje digitalne pismenosti, zasebnost);

| — | pospeševanje platform odprte kode, za katere so potrebne manjše naložbe, namenjene pa so širjenju e-uprave in spletnih storitev v manjših upravnih enotah; |
| --- | --- |

—

pospeševanje platform odprte kode, za katere so potrebne manjše naložbe, namenjene pa so širjenju e-uprave in spletnih storitev v manjših upravnih enotah;

| — | uvedbo skupnih sistemov za preverjanje pristnosti, ki bodo omogočali identifikacijo uporabnikov, ki želijo dostopati do spletnih storitev; |
| --- | --- |

—

uvedbo skupnih sistemov za preverjanje pristnosti, ki bodo omogočali identifikacijo uporabnikov, ki želijo dostopati do spletnih storitev;

| — | skupno uporabo javnih informacij, s čimer bi se izognili podvajanju in nepotrebnim informacijam, s ciljem zagotoviti večjo natančnost podatkov, vključno z osebnimi podatki; |
| --- | --- |

—

skupno uporabo javnih informacij, s čimer bi se izognili podvajanju in nepotrebnim informacijam, s ciljem zagotoviti večjo natančnost podatkov, vključno z osebnimi podatki;

| — | ustanovitev lokalnih storitvenih središč, ki bodo odgovorna za zagon in izvajanje e-uprave, oskrbovanje sodelujočih uprav (posebej malih in srednjih) s storitvami IKT in upravljanje z njimi, nenehno izboljševanje delovanja in ravni storitev ter oskrbovanje s strokovnjaki in tehnološkimi sredstvi. |
| --- | --- |

—

ustanovitev lokalnih storitvenih središč, ki bodo odgovorna za zagon in izvajanje e-uprave, oskrbovanje sodelujočih uprav (posebej malih in srednjih) s storitvami IKT in upravljanje z njimi, nenehno izboljševanje delovanja in ravni storitev ter oskrbovanje s strokovnjaki in tehnološkimi sredstvi.

Povečanje udeležbe in demokratično sprejemanje odločitev v Evropi

Odbor regij

| 2.20 | meni, da sta izboljšanje javnih postopkov odločanja in večja udeležba državljanov odločilna dejavnika za kohezijo evropske družbe. K tej lahko IKT prinesejo prispevek na različnih ravneh, četudi je treba odgovoriti še na številna vprašanja – od tveganja za novo izključenost do kakovosti postopkov odločanja; |
| --- | --- |

2.20

meni, da sta izboljšanje javnih postopkov odločanja in večja udeležba državljanov odločilna dejavnika za kohezijo evropske družbe. K tej lahko IKT prinesejo prispevek na različnih ravneh, četudi je treba odgovoriti še na številna vprašanja – od tveganja za novo izključenost do kakovosti postopkov odločanja;

| 2.21 | zato meni, da je treba olajšati sodelovanje, izmenjavo znanja in delitev uporabnih izkušenj, ter spodbujati pobude za večjo transparentnost in udeležbo pri javnih postopkih odločanja, zlasti pri parlamentarnih postopkih odločanja; |
| --- | --- |

2.21

zato meni, da je treba olajšati sodelovanje, izmenjavo znanja in delitev uporabnih izkušenj, ter spodbujati pobude za večjo transparentnost in udeležbo pri javnih postopkih odločanja, zlasti pri parlamentarnih postopkih odločanja;

| 2.22 | ocenjuje, da je bistvenega pomena racionalizirati in strukturirati oblike komunikacije med institucijami, ki oblikujejo predpise, da bi zagotovili skupno in usklajeno uporabo vseh sredstev, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti storitvam, ki jih javne uprave zagotavljajo državljanom in podjetjem; |
| --- | --- |

2.22

ocenjuje, da je bistvenega pomena racionalizirati in strukturirati oblike komunikacije med institucijami, ki oblikujejo predpise, da bi zagotovili skupno in usklajeno uporabo vseh sredstev, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti storitvam, ki jih javne uprave zagotavljajo državljanom in podjetjem;

| 2.23 | se zaveda koristi vključevanja državljanov v stalen proces izboljševanja upravnih ukrepov in storitev, ki jih nudi javni sektor. Eden od načinov za spodbuditev vključevanja bi lahko bila ustanovitev stalne spletne opazovalnice, ki bi uporabnikom omogočala pošiljanje pripomb in predlogov. |
| --- | --- |

2.23

se zaveda koristi vključevanja državljanov v stalen proces izboljševanja upravnih ukrepov in storitev, ki jih nudi javni sektor. Eden od načinov za spodbuditev vključevanja bi lahko bila ustanovitev stalne spletne opazovalnice, ki bi uporabnikom omogočala pošiljanje pripomb in predlogov.

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 192, 16.8.2006, str. 15.

1

(2)  UL C 71, 22.3.2005, str. 55.

2

(3)  UL C 71, 22.3.2005, str. 59.

3

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/69

---

Mnenje Odbora regij o izboljšanju učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil

(2007/C 146/10)

ODBOR REGIJ

| — | podpira predlagano uvedbo suspenzivnega roka desetih koledarskih dni, s čimer naj bi preprečili, da bi javni naročniki sklepali pogodbe, preden bi bili drugi udeleženci postopka oddaje naročila obveščeni o odločitvi glede oddaje naročila. To omogoča revizijo odločitve, preden le-ta začne veljati, kar koristi tako naročnikom kot ponudnikom; |
| --- | --- |

—

podpira predlagano uvedbo suspenzivnega roka desetih koledarskih dni, s čimer naj bi preprečili, da bi javni naročniki sklepali pogodbe, preden bi bili drugi udeleženci postopka oddaje naročila obveščeni o odločitvi glede oddaje naročila. To omogoča revizijo odločitve, preden le-ta začne veljati, kar koristi tako naročnikom kot ponudnikom;

| — | meni, da je predlog za preprečevanje nezakonitega oddajanja naročil na podlagi neposrednega dogovora veliko preobsežen, in daje prednost sedanjemu sistemu, ki deluje na podlagi odškodnin. Komisija sicer trdi, da je nezakonita oddaja naročil na podlagi neposrednega dogovora velik problem, vendar tega ni dokazala – na primer s predložitvijo ustreznih statističnih podatkov. OR Evropsko komisijo poziva, da podrobno opiše širjenje nezakonitega oddajanja naročil na podlagi neposrednega dogovora; |
| --- | --- |

—

meni, da je predlog za preprečevanje nezakonitega oddajanja naročil na podlagi neposrednega dogovora veliko preobsežen, in daje prednost sedanjemu sistemu, ki deluje na podlagi odškodnin. Komisija sicer trdi, da je nezakonita oddaja naročil na podlagi neposrednega dogovora velik problem, vendar tega ni dokazala – na primer s predložitvijo ustreznih statističnih podatkov. OR Evropsko komisijo poziva, da podrobno opiše širjenje nezakonitega oddajanja naročil na podlagi neposrednega dogovora;

| — | meni, da je področje uporabe direktive o reviziji v povezavi z oddajo naročil storitev v skladu s Prilogo II B, katerih znesek je višji od praga, nejasno. Odbor regij meni, da bi bilo treba revizijo oddaj naročil storitev vrste B izrecno izvzeti iz področja uporabe direktive; države članice bi morale same odločati, kako bo zagotovljena pravna varnost ponudnikov pri razpisu teh storitev. Veliko takšnih storitev, npr. zdravstvena nega in storitve socialnega skrbstva, tvori osrednje področje dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti. EU ima na teh področjih zelo omejena pooblastila, ki si jih ne bi smela – tako rekoč skozi stranska vrata – povečevati z direktivo o reviziji. |
| --- | --- |

—

meni, da je področje uporabe direktive o reviziji v povezavi z oddajo naročil storitev v skladu s Prilogo II B, katerih znesek je višji od praga, nejasno. Odbor regij meni, da bi bilo treba revizijo oddaj naročil storitev vrste B izrecno izvzeti iz področja uporabe direktive; države članice bi morale same odločati, kako bo zagotovljena pravna varnost ponudnikov pri razpisu teh storitev. Veliko takšnih storitev, npr. zdravstvena nega in storitve socialnega skrbstva, tvori osrednje področje dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti. EU ima na teh področjih zelo omejena pooblastila, ki si jih ne bi smela – tako rekoč skozi stranska vrata – povečevati z direktivo o reviziji.

Referenčni dokument

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS o izboljšanju učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil

COM(2006) 195 konč.

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju predloga Evropske komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS o izboljšanju učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil (COM(2006) 195 konč. – 2006/0066 (COD));

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 4. maja 2006, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o mnenju na to temo posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa svojega predsedstva z dne 25. aprila 2006, da komisijo za ekonomsko in socialno politiko zadolži za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 182/2006 rev. 2), ki je bil sprejet 15. decembra 2006 (poročevalka: Catarina Segersten Larsson (SE/EPP), poslanka deželnega zbora okrožja Värmland);

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja predlog nove direktive o reviziji, saj meni, da učinkovit in pregleden revizijski sistem pomeni tudi večjo varnost za ponudnike, kar bi lahko povečalo njihovo pripravljenost za oddajo ponudbe. Na ta način se spodbuja konkurenca, kar po drugi strani koristi naročnikom; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja predlog nove direktive o reviziji, saj meni, da učinkovit in pregleden revizijski sistem pomeni tudi večjo varnost za ponudnike, kar bi lahko povečalo njihovo pripravljenost za oddajo ponudbe. Na ta način se spodbuja konkurenca, kar po drugi strani koristi naročnikom;

| 1.2 | meni, da je enostavna zakonodaja eden najpomembnejših predpogojev za zmanjšanje števila sodnih sporov. Enostavnih predpisov se je lažje držati, poleg tega bi se s tem zmanjšalo število možnih nesporazumov. Novi direktivi o javnih naročilih žal ne ustrezata tem pričakovanjem. Zaradi zapletenih postopkovnih pravil direktiv o oddaji lahko javni naročniki hitro naredijo napako. To zlasti velja za lokalne in regionalne oblasti, ki nimajo dostopa do strokovnega znanja na področju javnih naročil. Odbor Evropsko komisijo opozarja tudi, da se večji del oddaje javnih naročil odvija prek lokalnih in regionalnih oblasti, ne pa na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.2

meni, da je enostavna zakonodaja eden najpomembnejših predpogojev za zmanjšanje števila sodnih sporov. Enostavnih predpisov se je lažje držati, poleg tega bi se s tem zmanjšalo število možnih nesporazumov. Novi direktivi o javnih naročilih žal ne ustrezata tem pričakovanjem. Zaradi zapletenih postopkovnih pravil direktiv o oddaji lahko javni naročniki hitro naredijo napako. To zlasti velja za lokalne in regionalne oblasti, ki nimajo dostopa do strokovnega znanja na področju javnih naročil. Odbor Evropsko komisijo opozarja tudi, da se večji del oddaje javnih naročil odvija prek lokalnih in regionalnih oblasti, ne pa na nacionalni ravni;

| 1.3 | tudi meni, da lahko imajo preostre sankcije za kršitve določb o postopku oddaje – zlasti v povezavi z nepregledno zakonodajo – negativne posledice. Ena od možnih negativnih posledic bi lahko bila, da bi upravni organi preprosto opustili oddajanje storitev zunanjim izvajalcem in bi jih izvajali kar sami. Še ena od posledic bi lahko bilo pretirano osredotočenje na najnižjo ceno. Ponudbe z najnižjo ceno je težko spodbijati, lažje pa je podvomiti v kakovost in podobna merila; |
| --- | --- |

1.3

tudi meni, da lahko imajo preostre sankcije za kršitve določb o postopku oddaje – zlasti v povezavi z nepregledno zakonodajo – negativne posledice. Ena od možnih negativnih posledic bi lahko bila, da bi upravni organi preprosto opustili oddajanje storitev zunanjim izvajalcem in bi jih izvajali kar sami. Še ena od posledic bi lahko bilo pretirano osredotočenje na najnižjo ceno. Ponudbe z najnižjo ceno je težko spodbijati, lažje pa je podvomiti v kakovost in podobna merila;

| 1.4 | podpira predlagano uvedbo suspenzivnega roka desetih koledarskih dni, s čimer naj bi preprečili, da bi javni naročniki sklepali pogodbe, preden bi bili drugi udeleženci postopka oddaje naročila obveščeni o odločitvi glede oddaje naročila. To omogoča revizijo odločitve, preden le-ta začne veljati, kar koristi tako naročnikom kot ponudnikom; podpira tudi predlog, v skladu s katerim lahko države članice od ponudnikov, ki želijo vložiti zahtevo o reviziji, zahtevajo, da naročnika obvestijo o domnevnih nepravilnostih in o tem, da nameravajo sprožiti postopek revizije; hkrati Komisijo poziva, da že po enem letu prouči posledice uvedbe desetdnevnega roka in ugotovi, v kolikšni meri je, tako kot v številnih državah članicah, povzročila občutno povečanje števila pritožb; |
| --- | --- |

1.4

podpira predlagano uvedbo suspenzivnega roka desetih koledarskih dni, s čimer naj bi preprečili, da bi javni naročniki sklepali pogodbe, preden bi bili drugi udeleženci postopka oddaje naročila obveščeni o odločitvi glede oddaje naročila. To omogoča revizijo odločitve, preden le-ta začne veljati, kar koristi tako naročnikom kot ponudnikom; podpira tudi predlog, v skladu s katerim lahko države članice od ponudnikov, ki želijo vložiti zahtevo o reviziji, zahtevajo, da naročnika obvestijo o domnevnih nepravilnostih in o tem, da nameravajo sprožiti postopek revizije; hkrati Komisijo poziva, da že po enem letu prouči posledice uvedbe desetdnevnega roka in ugotovi, v kolikšni meri je, tako kot v številnih državah članicah, povzročila občutno povečanje števila pritožb;

| 1.5 | vendar Odbor regij dvomi v veljavnost sklenjenih pogodb, ki kršijo določbe. V skladu s predlogom direktive so takšne pogodbe neveljavne. OR pa meni, da je treba sprejetje teh predpisov prepustiti državam članicam, da bo mogoče izvesti prilagoditve, ki bodo usklajene s pogodbenim in odškodninskim pravom posamezne države; |
| --- | --- |

1.5

vendar Odbor regij dvomi v veljavnost sklenjenih pogodb, ki kršijo določbe. V skladu s predlogom direktive so takšne pogodbe neveljavne. OR pa meni, da je treba sprejetje teh predpisov prepustiti državam članicam, da bo mogoče izvesti prilagoditve, ki bodo usklajene s pogodbenim in odškodninskim pravom posamezne države;

| 1.6 | dvomi tudi v domnevo Komisije, da lahko uvedba desetdnevnega suspenzivnega roka na začetku povzroči porast revizij le za nekaj odstotkov. Na Švedskem je na primer po uvedbi suspenzivnega roka, ki ga predvideva predlog, na začetku prišlo do 150-odstotnega porasta revizij. Število revizij je tudi po začetnem porastu še naprej raslo (1); |
| --- | --- |

1.6

dvomi tudi v domnevo Komisije, da lahko uvedba desetdnevnega suspenzivnega roka na začetku povzroči porast revizij le za nekaj odstotkov. Na Švedskem je na primer po uvedbi suspenzivnega roka, ki ga predvideva predlog, na začetku prišlo do 150-odstotnega porasta revizij. Število revizij je tudi po začetnem porastu še naprej raslo (1);

| 1.7 | meni, da je predlog za preprečevanje nezakonitega oddajanja naročil na podlagi neposrednega dogovora veliko preobsežen, in daje prednost sedanjemu sistemu, ki deluje na podlagi odškodnin. Komisija sicer trdi, da je nezakonita oddaja naročil na podlagi neposrednega dogovora velik problem, vendar tega ni dokazala – na primer s predložitvijo ustreznih statističnih podatkov. OR Evropsko komisijo poziva, da podrobno opiše širjenje nezakonitega oddajanja naročil na podlagi neposrednega dogovora. Navedeno posvetovanje prek interneta ne zadostuje za utemeljevanje tako korenitih sprememb. Obvezna objava vseh javnih naročil z zneski, višjimi od praga, ki jih je po mnenju določenega upravnega organa mogoče skleniti brez uradnega postopka naročil in suspenzivnega roka, ki sledi postopku, predstavljajo za naročnike veliko oviro. Pri tem gre med drugim za dogovore z lastnimi podjetji ali za določene sporazume v okviru sodelovanja med skupnostmi. Odbor regij je že v prejšnjih mnenjih opozoril na težave z oddajanjem naročil lastnim podjetjem ter na vprašanja, ki se pojavljajo pri sodelovanju med skupnostmi. Po mnenju Odbora zakonodaja na področju javnih naročil ne bi smela oteževati ali onemogočati takšnih postopkov; |
| --- | --- |

1.7

meni, da je predlog za preprečevanje nezakonitega oddajanja naročil na podlagi neposrednega dogovora veliko preobsežen, in daje prednost sedanjemu sistemu, ki deluje na podlagi odškodnin. Komisija sicer trdi, da je nezakonita oddaja naročil na podlagi neposrednega dogovora velik problem, vendar tega ni dokazala – na primer s predložitvijo ustreznih statističnih podatkov. OR Evropsko komisijo poziva, da podrobno opiše širjenje nezakonitega oddajanja naročil na podlagi neposrednega dogovora. Navedeno posvetovanje prek interneta ne zadostuje za utemeljevanje tako korenitih sprememb. Obvezna objava vseh javnih naročil z zneski, višjimi od praga, ki jih je po mnenju določenega upravnega organa mogoče skleniti brez uradnega postopka naročil in suspenzivnega roka, ki sledi postopku, predstavljajo za naročnike veliko oviro. Pri tem gre med drugim za dogovore z lastnimi podjetji ali za določene sporazume v okviru sodelovanja med skupnostmi. Odbor regij je že v prejšnjih mnenjih opozoril na težave z oddajanjem naročil lastnim podjetjem ter na vprašanja, ki se pojavljajo pri sodelovanju med skupnostmi. Po mnenju Odbora zakonodaja na področju javnih naročil ne bi smela oteževati ali onemogočati takšnih postopkov;

| 1.8 | meni, da je področje uporabe direktive o reviziji v povezavi z oddajo naročil storitev v skladu s Prilogo II B (2), katerih znesek je višji od praga, nejasno. Odbor regij meni, da bi bilo treba revizijo oddaj naročil storitev vrste B izrecno izvzeti iz področja uporabe direktive; države članice bi morale same odločati, kako bo zagotovljena pravna varnost ponudnikov pri razpisu teh storitev. Veliko takšnih storitev, npr. zdravstvena nega in storitve socialnega skrbstva, tvori osrednje področje dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti. EU ima na teh področjih zelo omejena pooblastila, ki si jih ne bi smela – tako rekoč skozi stranska vrata – povečevati z direktivo o reviziji. OR meni, da vprašanje pravnih sredstev v povezavi z oddajo naročil storitev v skladu s Prilogo II B in storitev, katerih znesek je nižji od praga, zadeva izključno države članice; |
| --- | --- |

1.8

meni, da je področje uporabe direktive o reviziji v povezavi z oddajo naročil storitev v skladu s Prilogo II B (2), katerih znesek je višji od praga, nejasno. Odbor regij meni, da bi bilo treba revizijo oddaj naročil storitev vrste B izrecno izvzeti iz področja uporabe direktive; države članice bi morale same odločati, kako bo zagotovljena pravna varnost ponudnikov pri razpisu teh storitev. Veliko takšnih storitev, npr. zdravstvena nega in storitve socialnega skrbstva, tvori osrednje področje dejavnosti lokalnih in regionalnih oblasti. EU ima na teh področjih zelo omejena pooblastila, ki si jih ne bi smela – tako rekoč skozi stranska vrata – povečevati z direktivo o reviziji. OR meni, da vprašanje pravnih sredstev v povezavi z oddajo naročil storitev v skladu s Prilogo II B in storitev, katerih znesek je nižji od praga, zadeva izključno države članice;

| 1.9 | podpira predlog, da je treba sistem izdajanja potrdil in pomirjevalni postopek odpraviti. |
| --- | --- |

1.9

podpira predlog, da je treba sistem izdajanja potrdil in pomirjevalni postopek odpraviti.

2.   Priporočila Odbora regij

Priporočilo 1

Predlog Komisije o spremembi člena 1(3) Direktive 89/665/EGS

Predlog Komisije o spremembi člena 1(3) Direktive 92/13/EGS

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da so na voljo revizijski postopki v skladu s podrobnimi pravili, ki jih države članice lahko določijo, vsaj za vsako osebo, ki ima ali je imela interes za pridobitev določenega javnega naročila in ki je bila oškodovana ali pa ji grozi oškodovanje zaradi domnevne kršitve. | Države članice zagotovijo, da so na voljo revizijski postopki v skladu s podrobnimi pravili, ki jih države članice lahko določijo, vsaj za vsako osebo, ki ima ali je imela interes za pridobitev določenega javnega naročila,
  ki je v skladu z zahtevami razpisa
  in ki je bila oškodovana ali pa ji grozi oškodovanje zaradi domnevne kršitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo, da so na voljo revizijski postopki v skladu s podrobnimi pravili, ki jih države članice lahko določijo, vsaj za vsako osebo, ki ima ali je imela interes za pridobitev določenega javnega naročila in ki je bila oškodovana ali pa ji grozi oškodovanje zaradi domnevne kršitve.

Države članice zagotovijo, da so na voljo revizijski postopki v skladu s podrobnimi pravili, ki jih države članice lahko določijo, vsaj za vsako osebo, ki ima ali je imela interes za pridobitev določenega javnega naročila,
  ki je v skladu z zahtevami razpisa
  in ki je bila oškodovana ali pa ji grozi oškodovanje zaradi domnevne kršitve.

Obrazložitev

Predlog spremembe omejuje možnost za sproženje revizijskega postopka na samo tiste ponudnike, ki so resnično sposobni opraviti storitve, ki ji naročnik želi.

Priporočilo 2

Predlog Komisije o spremembi člena 2(4) Direktive 89/665/EGS

Predlog Komisije o spremembi člena 2(4) Direktive 92/13/EGS

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice lahko predvidijo, da organ, pristojen za revizijske postopke, pri presojanju o uvedbi začasnih ukrepov lahko upošteva verjetne posledice teh ukrepov za vse interesente, ki utegnejo biti oškodovani, in javni interes, ter se lahko odločijo, da teh ukrepov ne uvedejo, če bi njihove negativne posledice lahko presegale njihove koristi. | Države članice lahko predvidijo, da organ, pristojen za revizijske postopke, pri presojanju o uvedbi začasnih ukrepov lahko upošteva verjetne posledice teh ukrepov za vse interesente, ki utegnejo biti oškodovani, in
  zlasti
  javni interes, ter se lahko odločijo, da teh ukrepov ne uvedejo, če bi njihove negativne posledice lahko presegale njihove koristi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe OR

Države članice lahko predvidijo, da organ, pristojen za revizijske postopke, pri presojanju o uvedbi začasnih ukrepov lahko upošteva verjetne posledice teh ukrepov za vse interesente, ki utegnejo biti oškodovani, in javni interes, ter se lahko odločijo, da teh ukrepov ne uvedejo, če bi njihove negativne posledice lahko presegale njihove koristi.

Države članice lahko predvidijo, da organ, pristojen za revizijske postopke, pri presojanju o uvedbi začasnih ukrepov lahko upošteva verjetne posledice teh ukrepov za vse interesente, ki utegnejo biti oškodovani, in
  zlasti
  javni interes, ter se lahko odločijo, da teh ukrepov ne uvedejo, če bi njihove negativne posledice lahko presegale njihove koristi.

Obrazložitev

Javnemu interesu je treba dati večji pomen.

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  Švedski urad za javna naročila (Nämnden för offentlig upphandling), letni poročili 2003 in 2004.

1

Nämnden för offentlig upphandling

(2)  Direktiva 2004/18/EC Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev.

2

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/73

---

Mnenje Odbora regij o financiranju rasti MSP

(2007/C 146/11)

ODBOR REGIJ

| — | izrecno priporoča stalno uporabo ocen učinka vsake nove zakonodaje EU in vseh politik, ki bi lahko imele neposreden učinek na razvoj MSP; |
| --- | --- |

—

izrecno priporoča stalno uporabo ocen učinka vsake nove zakonodaje EU in vseh politik, ki bi lahko imele neposreden učinek na razvoj MSP;

| — | priporoča ukrepe, s katerimi se MSP zagotovi enostaven dostop do finančnih institutov in organizacij, odgovornih za zagotavljanje sredstev za CIP in JEREMIE. Nadalje OR priporoča, naj skupina EIB pri seznanjanju s svojo vlogo, dodano vrednostjo in metodami za oceno novih instrumentov CIP in JEREMIE deluje na bolj proaktiven način; |
| --- | --- |

—

priporoča ukrepe, s katerimi se MSP zagotovi enostaven dostop do finančnih institutov in organizacij, odgovornih za zagotavljanje sredstev za CIP in JEREMIE. Nadalje OR priporoča, naj skupina EIB pri seznanjanju s svojo vlogo, dodano vrednostjo in metodami za oceno novih instrumentov CIP in JEREMIE deluje na bolj proaktiven način;

| — | izrecno priporoča, naj Evropska komisija v nadaljnje razprave na evropski ravni vključi primere najboljše regionalne prakse. Regije lahko spodbudijo potencialni zasebni kapital z ustanovitvijo in financiranjem mrež „neformalnega kapitala“, ki omogočajo stike zasebnih vlagateljev s podjetji v začetni stopnji in stopnji zagona; |
| --- | --- |

—

izrecno priporoča, naj Evropska komisija v nadaljnje razprave na evropski ravni vključi primere najboljše regionalne prakse. Regije lahko spodbudijo potencialni zasebni kapital z ustanovitvijo in financiranjem mrež „neformalnega kapitala“, ki omogočajo stike zasebnih vlagateljev s podjetji v začetni stopnji in stopnji zagona;

| — | izrecno priporoča, da finančne ukrepe spremljajo dopolnilni instrumenti. Regije so pomembne tudi zato, ker zagotavljajo infrastrukturo, potrebno za podporo MSP, kot je razvoj industrijskih grozdov in poklicno izobraževanje. Poleg tega imajo dragocene izkušnje z ustanovnimi centri (ki jih financira Evropski socialni sklad), ki ponujajo skupne infrastrukturne in kadrovske zmogljivosti, kar podpira inovacije, usposabljanje in programe pripravljenosti za naložbe (investment readiness programmes). V izobraževalne programe je treba nujno vključiti tudi podjetništvo. Takšni ukrepi so dopolnilne narave in novoustanovljenim podjetjem dajejo boljše možnosti za uspeh. |
| --- | --- |

—

izrecno priporoča, da finančne ukrepe spremljajo dopolnilni instrumenti. Regije so pomembne tudi zato, ker zagotavljajo infrastrukturo, potrebno za podporo MSP, kot je razvoj industrijskih grozdov in poklicno izobraževanje. Poleg tega imajo dragocene izkušnje z ustanovnimi centri (ki jih financira Evropski socialni sklad), ki ponujajo skupne infrastrukturne in kadrovske zmogljivosti, kar podpira inovacije, usposabljanje in programe pripravljenosti za naložbe (investment readiness programmes). V izobraževalne programe je treba nujno vključiti tudi podjetništvo. Takšni ukrepi so dopolnilne narave in novoustanovljenim podjetjem dajejo boljše možnosti za uspeh.

Referenčni dokument

Sporočilo Evropske komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru in Odboru regij o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: financiranje rasti MSP – dodajanje evropski vrednosti

COM(2006) 349 konč.

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Izvajanje lizbonskega programa skupnosti: financiranje rasti MSP – dodajanje evropski vrednosti (COM(2006) 349 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 29. junija 2006, da se v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsedstva OR z dne 25. aprila 2006, da komisijo za ekonomsko in socialno politiko zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju osnutka mnenja CdR 338/2006 rev. 1, ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko sprejela 15. decembra 2006 (poročevalec: Harry Dijksma (NL/ALDE), član izvršnega sveta pokrajine Flevoland),

ob upoštevanju naslednjega:

V Evropi je 23 milijonov MSP, ki ustvarijo 67 % BDP Evropske unije in zagotavljajo 75 milijonov delovnih mest, v nekaterih sektorjih celo do 80 % vseh delovnih mest, pri tem pa je 99 % podjetij klasificiranih kot mikropodjetja (zaposlujejo od 1 do 9 oseb) –

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 13. februarja) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Podpiranje lizbonskega procesa

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja sporočilo Evropske komisije o financiranju rasti MSP, ki jasno analizira probleme in instrumente institucij Skupnosti in držav članic; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja sporočilo Evropske komisije o financiranju rasti MSP, ki jasno analizira probleme in instrumente institucij Skupnosti in držav članic;

| 1.2 | podpira sklepe spomladanskega Evropskega sveta, v katerih je poudarjeno, da sta za rast malih in srednje velikih podjetij bistvenega pomena integrirani finančni trg in ustrezen dostop do kapitala. Na podlagi reform na nacionalni in evropski ravni daje lizbonski proces okvir za izboljšanje dostopa do finančnih sredstev. Vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti je odločilni dejavnik za uspeh lizbonskih reform. Za podporo resničnega partnerstva med različnimi ravnmi javne uprave je Odbor regij izvedel vseevropsko raziskavo o vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti v razvoj nacionalnih programov reform. Pripravil je analizo lokalne in regionalne razsežnosti v NPR in ustanovil platformo za spremljanje lizbonskega procesa. |
| --- | --- |

1.2

podpira sklepe spomladanskega Evropskega sveta, v katerih je poudarjeno, da sta za rast malih in srednje velikih podjetij bistvenega pomena integrirani finančni trg in ustrezen dostop do kapitala. Na podlagi reform na nacionalni in evropski ravni daje lizbonski proces okvir za izboljšanje dostopa do finančnih sredstev. Vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti je odločilni dejavnik za uspeh lizbonskih reform. Za podporo resničnega partnerstva med različnimi ravnmi javne uprave je Odbor regij izvedel vseevropsko raziskavo o vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti v razvoj nacionalnih programov reform. Pripravil je analizo lokalne in regionalne razsežnosti v NPR in ustanovil platformo za spremljanje lizbonskega procesa.

Boljše okolje za naložbe tveganega kapitala

Odbor regij

| 1.3 | priznava, da je – kljub precejšnjemu napredku v zadnjih letih – treba narediti več in razviti več instrumentov, če želi Evropa izpolniti cilje lizbonske agende. Evropski trgi tveganega kapitala še vedno ne delujejo tako, kot bi lahko. To je odraz neuspešnega delovanja trga v zgodnjih fazah lastniškega financiranja (t. i. (pre-)seed and early-stage equity finance), ki je nastalo zaradi težav v zvezi s ponudbo tveganega kapitala in povpraševanjem po njem. Možne inovacije tako niso popolnoma izkoriščene, to pa vodi k nižji gospodarski rasti in nižji ravni zaposlenosti. Izredno malo evropskim podjetjem v začetni fazi, ki uporabljajo inovativne tehnologije, je uspelo prevzeti vodilni položaj v svojem sektorju gledano s svetovnega vidika; |
| --- | --- |

1.3

priznava, da je – kljub precejšnjemu napredku v zadnjih letih – treba narediti več in razviti več instrumentov, če želi Evropa izpolniti cilje lizbonske agende. Evropski trgi tveganega kapitala še vedno ne delujejo tako, kot bi lahko. To je odraz neuspešnega delovanja trga v zgodnjih fazah lastniškega financiranja (t. i. (pre-)seed and early-stage equity finance), ki je nastalo zaradi težav v zvezi s ponudbo tveganega kapitala in povpraševanjem po njem. Možne inovacije tako niso popolnoma izkoriščene, to pa vodi k nižji gospodarski rasti in nižji ravni zaposlenosti. Izredno malo evropskim podjetjem v začetni fazi, ki uporabljajo inovativne tehnologije, je uspelo prevzeti vodilni položaj v svojem sektorju gledano s svetovnega vidika;

| 1.4 | pozdravlja namen institucij Skupnosti in držav članic, da do leta 2013 ustvarijo okoliščine, ki bodo omogočale trajno trikratno povečanje naložb skladov tveganega kapitala v podjetjih v začetni fazi in v novoustanovljenih podjetjih; |
| --- | --- |

1.4

pozdravlja namen institucij Skupnosti in držav članic, da do leta 2013 ustvarijo okoliščine, ki bodo omogočale trajno trikratno povečanje naložb skladov tveganega kapitala v podjetjih v začetni fazi in v novoustanovljenih podjetjih;

| 1.5 | priznava, da se sistemi financiranja in bančništvo v Evropi v posameznih državah članicah še vedno bistveno razlikujejo in da jih je treba dodatno poenotiti, da bi MSP omogočili enake pogoje za izkoriščanje potenciala notranjega trga in s tem pospeševanje rasti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

1.5

priznava, da se sistemi financiranja in bančništvo v Evropi v posameznih državah članicah še vedno bistveno razlikujejo in da jih je treba dodatno poenotiti, da bi MSP omogočili enake pogoje za izkoriščanje potenciala notranjega trga in s tem pospeševanje rasti in zaposlovanja;

| 1.6 | se strinja s Komisijo, da je strategija izstopa izredno pomembna za uspešnost katere koli naložbe tveganega kapitala. Enako kot Komisija meni, da veliko evropskih trgov vrednostnih papirjev podjetjem, ki so v fazi rasti, ponuja dobre možnosti za zbiranje kapitala; zato Odbor pozdravlja ukrepe za lažji dostop do financiranja preko rastočih trgov vrednostnih papirjev v vsej EU; |
| --- | --- |

1.6

se strinja s Komisijo, da je strategija izstopa izredno pomembna za uspešnost katere koli naložbe tveganega kapitala. Enako kot Komisija meni, da veliko evropskih trgov vrednostnih papirjev podjetjem, ki so v fazi rasti, ponuja dobre možnosti za zbiranje kapitala; zato Odbor pozdravlja ukrepe za lažji dostop do financiranja preko rastočih trgov vrednostnih papirjev v vsej EU;

| 1.7 | priznava, da sedanja vrzel pri financiranju v začetni fazi ovira rast in inovacije v EU. OR se strinja s Komisijo, da sta za uspešne naložbe potrebna nadaljnja specializacija skladov in razvoj specifičnega strokovnega znanja; |
| --- | --- |

1.7

priznava, da sedanja vrzel pri financiranju v začetni fazi ovira rast in inovacije v EU. OR se strinja s Komisijo, da sta za uspešne naložbe potrebna nadaljnja specializacija skladov in razvoj specifičnega strokovnega znanja;

| 1.8 | se strinja s Komisijo, da morajo imeti poklicni upravitelji tveganega kapitala možnost povečati kapital in vlagati preko meja na enotnem trgu, ne da bi se ob tem soočali z neugodnimi davčnimi posledicami ali obsežnimi birokratskimi zahtevami. Odbor poziva države članice, da sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo čezmejne naložbe potekale v razmerah poštene konkurence in pod enakimi pogoji za vse, ter da bosta obe strani zmanjšali davčne obremenitve in zahteve v zvezi z dokumentacijo; |
| --- | --- |

1.8

se strinja s Komisijo, da morajo imeti poklicni upravitelji tveganega kapitala možnost povečati kapital in vlagati preko meja na enotnem trgu, ne da bi se ob tem soočali z neugodnimi davčnimi posledicami ali obsežnimi birokratskimi zahtevami. Odbor poziva države članice, da sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo čezmejne naložbe potekale v razmerah poštene konkurence in pod enakimi pogoji za vse, ter da bosta obe strani zmanjšali davčne obremenitve in zahteve v zvezi z dokumentacijo;

| 1.9 | pozdravlja nov predlog evropskega patenta, ki bi znižal stroške za MSP. Visoki stroški sedanjega ovirajo hitro gospodarsko izkoriščanje inovacij. |
| --- | --- |

1.9

pozdravlja nov predlog evropskega patenta, ki bi znižal stroške za MSP. Visoki stroški sedanjega ovirajo hitro gospodarsko izkoriščanje inovacij.

Več finančnih posojil za MSP

Odbor regij

| 1.10 | priznava, da so bančna posojila še naprej glavni vir financiranja malih in srednje velikih podjetij. Odbor obžaluje, da bo sporazum Basel II povečal ponderiranje bolj tveganih komercialnih kreditov za 50 %, kar bo skoraj gotovo povišalo stroške posojil za novoustanovljena in inovativna podjetja; |
| --- | --- |

1.10

priznava, da so bančna posojila še naprej glavni vir financiranja malih in srednje velikih podjetij. Odbor obžaluje, da bo sporazum Basel II povečal ponderiranje bolj tveganih komercialnih kreditov za 50 %, kar bo skoraj gotovo povišalo stroške posojil za novoustanovljena in inovativna podjetja;

| 1.11 | obžaluje, da je umik večjih bank iz lokalnih trgov na podeželskih in redko poseljenih ali gospodarsko šibkih območjih glavni problem pri dostopu MSP do kapitala. To je privedlo do večje odvisnosti od lokalnih bank, ki so se specializirale za posojila MSP. Sprememba zakonodaje na tem področju bi lahko pomembno vplivala na razpoložljivost sredstev za MSP; |
| --- | --- |

1.11

obžaluje, da je umik večjih bank iz lokalnih trgov na podeželskih in redko poseljenih ali gospodarsko šibkih območjih glavni problem pri dostopu MSP do kapitala. To je privedlo do večje odvisnosti od lokalnih bank, ki so se specializirale za posojila MSP. Sprememba zakonodaje na tem področju bi lahko pomembno vplivala na razpoložljivost sredstev za MSP;

| 1.12 | priznava, da so za Evropo značilne številne kulturne posebnosti, ki predstavljajo tudi potencial rasti. Mala in srednje velika podjetja bi bilo treba spodbujati k večji pripravljenosti za tveganje in izboljšanju podjetniške kulture. Tako bi se lahko uprli dejavnikom, ki zavirajo rast. |
| --- | --- |

1.12

priznava, da so za Evropo značilne številne kulturne posebnosti, ki predstavljajo tudi potencial rasti. Mala in srednje velika podjetja bi bilo treba spodbujati k večji pripravljenosti za tveganje in izboljšanju podjetniške kulture. Tako bi se lahko uprli dejavnikom, ki zavirajo rast.

Prispevek EU k financiranju MSP

Odbor regij

| 1.13 | priznava potrebo po konkretnih in individualnih rešitvah za ciljne skupine, da bi jim omogočili dostop do tveganega kapitala. Možnosti regionalnih oblasti za zagotavljanje sredstev za sklade tveganega kapitala so omejene, zato Odbor pozdravlja možnost, da bi sredstva za regionalne sklade tveganega kapitala dobili iz ESRR. Zagotavljanje javnega financiranja po ugodnih pogojih spremeni razmerje med tveganjem in donosom za zasebne vlagatelje, kar tudi poveča njihovo pripravljenost, da vstopijo na trg tveganega kapitala; |
| --- | --- |

1.13

priznava potrebo po konkretnih in individualnih rešitvah za ciljne skupine, da bi jim omogočili dostop do tveganega kapitala. Možnosti regionalnih oblasti za zagotavljanje sredstev za sklade tveganega kapitala so omejene, zato Odbor pozdravlja možnost, da bi sredstva za regionalne sklade tveganega kapitala dobili iz ESRR. Zagotavljanje javnega financiranja po ugodnih pogojih spremeni razmerje med tveganjem in donosom za zasebne vlagatelje, kar tudi poveča njihovo pripravljenost, da vstopijo na trg tveganega kapitala;

| 1.14 | pozdravlja evropske instrumente 7. okvirnega programa za raziskave in razvoj, Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost ter pobude JEREMIE; |
| --- | --- |

1.14

pozdravlja evropske instrumente 7. okvirnega programa za raziskave in razvoj, Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost ter pobude JEREMIE;

| 1.15 | pozdravlja možnost, ki jo ponuja uredba o Evropskem skladu za regionalni razvoj in v skladu s katero lahko EU na podlagi sofinanciranja oblikuje „sistem kuponov znanja“ (knowledge voucher system), ki bi inovacijam olajšal dostop na trg; |
| --- | --- |

1.15

pozdravlja možnost, ki jo ponuja uredba o Evropskem skladu za regionalni razvoj in v skladu s katero lahko EU na podlagi sofinanciranja oblikuje „sistem kuponov znanja“ (knowledge voucher system), ki bi inovacijam olajšal dostop na trg;

| 1.16 | priznava, da struktura Evropske investicijske banke (EIB) in Evropskega investicijskega sklada (EIF) ne omogoča vzdrževanja neposrednih stikov z MSP, temveč – poleg instrumenta JEREMIE in Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP – Competitiveness and Innovation Framework Programme) – zagotavljanje tehnične podpore in sredstev z vključevanjem finančnih institutov in organizacij v državah članicah in njihovih regijah; |
| --- | --- |

1.16

priznava, da struktura Evropske investicijske banke (EIB) in Evropskega investicijskega sklada (EIF) ne omogoča vzdrževanja neposrednih stikov z MSP, temveč – poleg instrumenta JEREMIE in Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP – Competitiveness and Innovation Framework Programme) – zagotavljanje tehnične podpore in sredstev z vključevanjem finančnih institutov in organizacij v državah članicah in njihovih regijah;

| 1.17 | ugotavlja, da so instrumenti EU večinoma namenjeni novoustanovljenim podjetjem in najboljšim hitro rastočim podjetjem (high flyers), kljub dejstvu, da 75 % MSP ne sodi v nobeno od obeh skupin. |
| --- | --- |

1.17

ugotavlja, da so instrumenti EU večinoma namenjeni novoustanovljenim podjetjem in najboljšim hitro rastočim podjetjem (high flyers), kljub dejstvu, da 75 % MSP ne sodi v nobeno od obeh skupin.

2.   Priporočila Odbora regij

Podpiranje lizbonskega procesa

Odbor regij

| 2.1 | priporoča, naj Komisija podpre najrazličnejše rešitve za izboljšanje dostopa MSP do kapitala, da bi jim tako lahko ponudili individualno financiranje, ki bi bilo v skladu s potrebami posameznih MSP. Različnost evropskih MSP je ena glavnih prednosti evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

2.1

priporoča, naj Komisija podpre najrazličnejše rešitve za izboljšanje dostopa MSP do kapitala, da bi jim tako lahko ponudili individualno financiranje, ki bi bilo v skladu s potrebami posameznih MSP. Različnost evropskih MSP je ena glavnih prednosti evropskega gospodarstva;

| 2.2 | zato izrecno priporoča stalno uporabo ocen učinka vsake nove zakonodaje EU in vseh politik, ki bi lahko imele neposreden učinek na razvoj MSP. |
| --- | --- |

2.2

zato izrecno priporoča stalno uporabo ocen učinka vsake nove zakonodaje EU in vseh politik, ki bi lahko imele neposreden učinek na razvoj MSP.

Boljše okolje za naložbe tveganega kapitala

Odbor regij

| 2.3 | priporoča, naj Komisija in države članice bolj uporabljajo strukture za naložbe tveganega kapitala in modele za delitev tveganja, da bi zasebne vlagatelje spodbudili k uporabi instrumentov tveganega kapitala za MSP; |
| --- | --- |

2.3

priporoča, naj Komisija in države članice bolj uporabljajo strukture za naložbe tveganega kapitala in modele za delitev tveganja, da bi zasebne vlagatelje spodbudili k uporabi instrumentov tveganega kapitala za MSP;

| 2.4 | priporoča politike za obravnavanje sprememb v poslovni kulturi in spodbujanje pripravljenosti na tveganje, kar bo prispevalo k uresničevanju lizbonske strategije. OR priporoča tudi, da se Komisija in države članice v okviru svojih politik še naprej bojujejo proti „zaznamovanosti zaradi neuspeha“, s katero se soočajo zlasti podjetja v stečaju, ki ni posledica goljufij. |
| --- | --- |

2.4

priporoča politike za obravnavanje sprememb v poslovni kulturi in spodbujanje pripravljenosti na tveganje, kar bo prispevalo k uresničevanju lizbonske strategije. OR priporoča tudi, da se Komisija in države članice v okviru svojih politik še naprej bojujejo proti „zaznamovanosti zaradi neuspeha“, s katero se soočajo zlasti podjetja v stečaju, ki ni posledica goljufij.

Več finančnih posojil za MSP

Odbor regij

| 2.5 | meni, da sedanja raznolikost kreditnih institucij na trgih majhnih bančnih poslov (retail banking) odraža dejstvo, da fizične osebe, MSP, gospodarske družbe in lokalne oblasti povprašujejo po zelo različnih finančnih produktih in storitvah. Za zagotovitev stalne ponudbe za to povpraševanje Odbor priporoča, naj zakonodaja Skupnosti ne daje prednosti nobenemu posebnemu bančnemu modelu ali skupini strank; |
| --- | --- |

2.5

meni, da sedanja raznolikost kreditnih institucij na trgih majhnih bančnih poslov (retail banking) odraža dejstvo, da fizične osebe, MSP, gospodarske družbe in lokalne oblasti povprašujejo po zelo različnih finančnih produktih in storitvah. Za zagotovitev stalne ponudbe za to povpraševanje Odbor priporoča, naj zakonodaja Skupnosti ne daje prednosti nobenemu posebnemu bančnemu modelu ali skupini strank;

| 2.6 | priporoča, naj se izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti upoštevajo pri izmenjavi znanja in najboljših praks na tematskih delovnih konferencah in okroglih mizah, ki jih organizira Komisija. Izmenjava znanja med ključnimi akterji v državah članicah je bistvenega pomena za stalno spremljanje stanja v relativno majhnem okviru ponudbe tveganega kapitala; |
| --- | --- |

2.6

priporoča, naj se izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti upoštevajo pri izmenjavi znanja in najboljših praks na tematskih delovnih konferencah in okroglih mizah, ki jih organizira Komisija. Izmenjava znanja med ključnimi akterji v državah članicah je bistvenega pomena za stalno spremljanje stanja v relativno majhnem okviru ponudbe tveganega kapitala;

| 2.7 | predvideva, da bo zaradi staranja prebivalstva veliko podjetij v postopku prodaje in je zato treba posvetiti pozornost financiranju prevzemov podjetij (notranjih in zunanjih odkupov – buy-out and buy-in). |
| --- | --- |

2.7

predvideva, da bo zaradi staranja prebivalstva veliko podjetij v postopku prodaje in je zato treba posvetiti pozornost financiranju prevzemov podjetij (notranjih in zunanjih odkupov – buy-out and buy-in).

Prispevek EU k financiranju MSP

Odbor regij

| 2.8 | priporoča ukrepe za izboljšanje dostopa MSP – zlasti mikropodjetij – do programov sodelovanja v okviru 7. okvirnega programa; |
| --- | --- |

2.8

priporoča ukrepe za izboljšanje dostopa MSP – zlasti mikropodjetij – do programov sodelovanja v okviru 7. okvirnega programa;

| 2.9 | priporoča ukrepe, s katerimi se MSP zagotovi enostaven dostop do finančnih institutov in organizacij, odgovornih za zagotavljanje sredstev za CIP in JEREMIE. Nadalje OR priporoča, naj struktura EIB pri seznanjanju s svojo vlogo, dodano vrednostjo in metodami za ocene novih instrumentov CIP in JEREMIE deluje na bolj proaktiven način; |
| --- | --- |

2.9

priporoča ukrepe, s katerimi se MSP zagotovi enostaven dostop do finančnih institutov in organizacij, odgovornih za zagotavljanje sredstev za CIP in JEREMIE. Nadalje OR priporoča, naj struktura EIB pri seznanjanju s svojo vlogo, dodano vrednostjo in metodami za ocene novih instrumentov CIP in JEREMIE deluje na bolj proaktiven način;

| 2.10 | priporoča stalno spremljanje posebnih možnosti in izzivov na evropskem finančnem trgu, kot so na primer posledice demografskih sprememb; |
| --- | --- |

2.10

priporoča stalno spremljanje posebnih možnosti in izzivov na evropskem finančnem trgu, kot so na primer posledice demografskih sprememb;

| 2.11 | priporoča pomembnejšo vlogo Evropskega investicijskega sklada pri podpori regionalnih skladov tveganega kapitala. Zato bi bilo treba razmisliti o tem, da bi regionalne sklade, manjše od vrednosti 35 milijonov EUR, podprli z znanjem in izkušnjami, zbranimi v okviru EIS; |
| --- | --- |

2.11

priporoča pomembnejšo vlogo Evropskega investicijskega sklada pri podpori regionalnih skladov tveganega kapitala. Zato bi bilo treba razmisliti o tem, da bi regionalne sklade, manjše od vrednosti 35 milijonov EUR, podprli z znanjem in izkušnjami, zbranimi v okviru EIS;

| 2.12 | priporoča združitev sedanjih informacijskih služb za MSP na evropski, nacionalni in regionalni ravni, da bi tako zagotovili pregledne in lahko dostopne informacije po načelu „vse na enem mestu“. Spodbujati bi bilo treba uporabo obstoječih regionalnih institucij in storitev vlad, ki so na voljo na spletu (e-uprava). |
| --- | --- |

2.12

priporoča združitev sedanjih informacijskih služb za MSP na evropski, nacionalni in regionalni ravni, da bi tako zagotovili pregledne in lahko dostopne informacije po načelu „vse na enem mestu“. Spodbujati bi bilo treba uporabo obstoječih regionalnih institucij in storitev vlad, ki so na voljo na spletu (e-uprava).

Boljše upravljanje

Odbor regij

| 2.13 | izrecno priporoča, naj Evropska komisija v nadaljnje razprave na evropski ravni vključi primere najboljše regionalne prakse. Regije lahko spodbudijo potencialni zasebni kapital z ustanavljanjem in financiranjem mrež „neformalnega kapitala“, ki omogočajo stike zasebnih vlagateljev s podjetji v začetni stopnji in stopnji zagona; |
| --- | --- |

2.13

izrecno priporoča, naj Evropska komisija v nadaljnje razprave na evropski ravni vključi primere najboljše regionalne prakse. Regije lahko spodbudijo potencialni zasebni kapital z ustanavljanjem in financiranjem mrež „neformalnega kapitala“, ki omogočajo stike zasebnih vlagateljev s podjetji v začetni stopnji in stopnji zagona;

| 2.14 | izrecno priporoča, naj finančne ukrepe spremljajo dopolnilni instrumenti. Regije so pomembne tudi zato, ker zagotavljajo infrastrukturo, potrebno za podporo MSP, kot je razvoj industrijskih grozdov in poklicno izobraževanje. Poleg tega imajo dragocene izkušnje z ustanovnimi centri (ki jih financira Evropski socialni sklad), ki ponujajo skupne infrastrukturne in kadrovske zmogljivosti, kar podpira inovacije, usposabljanje in programe pripravljenosti za naložbe (investment readiness programmes). V izobraževalne programe je treba nujno vključiti tudi podjetništvo. Takšni ukrepi so dopolnilne narave in podjetjem v ustanavljanju dajejo boljše možnosti za uspeh; |
| --- | --- |

2.14

izrecno priporoča, naj finančne ukrepe spremljajo dopolnilni instrumenti. Regije so pomembne tudi zato, ker zagotavljajo infrastrukturo, potrebno za podporo MSP, kot je razvoj industrijskih grozdov in poklicno izobraževanje. Poleg tega imajo dragocene izkušnje z ustanovnimi centri (ki jih financira Evropski socialni sklad), ki ponujajo skupne infrastrukturne in kadrovske zmogljivosti, kar podpira inovacije, usposabljanje in programe pripravljenosti za naložbe (investment readiness programmes). V izobraževalne programe je treba nujno vključiti tudi podjetništvo. Takšni ukrepi so dopolnilne narave in podjetjem v ustanavljanju dajejo boljše možnosti za uspeh;

| 2.15 | priporoča, naj si države članice in EU še bolj prizadevajo za dokončno oblikovanje notranjega trga in izvajajo ustrezne zakonodajne predpise s tega področja ter odpravijo vse neupravičene administrativne ovire za čezmejno sodelovanje, vključno z ovirami in težavami na področju davkov in izvoznih kreditov. S tem bodo izboljšale konkurenčnost in odprtost evropskega trga v svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

2.15

priporoča, naj si države članice in EU še bolj prizadevajo za dokončno oblikovanje notranjega trga in izvajajo ustrezne zakonodajne predpise s tega področja ter odpravijo vse neupravičene administrativne ovire za čezmejno sodelovanje, vključno z ovirami in težavami na področju davkov in izvoznih kreditov. S tem bodo izboljšale konkurenčnost in odprtost evropskega trga v svetovnem gospodarstvu;

| 2.16 | priporoča spodbujanje vključevanja poslovnih angelov (t. i. business angels) v regionalni gospodarski razvoj v celotni Evropi in obratno. Znano je, da poslovni angeli raje poslujejo v lastnih regijah, tj. v krogu 100 do 150 kilometrov od svojega prebivališča. Mreže poslovnih angelov morajo biti bolj vidne; |
| --- | --- |

2.16

priporoča spodbujanje vključevanja poslovnih angelov (t. i. business angels) v regionalni gospodarski razvoj v celotni Evropi in obratno. Znano je, da poslovni angeli raje poslujejo v lastnih regijah, tj. v krogu 100 do 150 kilometrov od svojega prebivališča. Mreže poslovnih angelov morajo biti bolj vidne;

| 2.17 | priporoča uporabo instrumentov obnovljivih regionalnih skladov, kjer se javna udeležba usmerja preko sklada ali skladu podobne strukture, kar naložbeni zmogljivosti zasebnega sektorja podeli učinek finančnega vzvoda. Nova pravila za državno pomoč bi morala regijam omogočiti, da nadaljujejo delo s tem trajnostnim instrumentom; |
| --- | --- |

2.17

priporoča uporabo instrumentov obnovljivih regionalnih skladov, kjer se javna udeležba usmerja preko sklada ali skladu podobne strukture, kar naložbeni zmogljivosti zasebnega sektorja podeli učinek finančnega vzvoda. Nova pravila za državno pomoč bi morala regijam omogočiti, da nadaljujejo delo s tem trajnostnim instrumentom;

| 2.18 | priporoča, naj instrumenti EU za tvegani kapital podpirajo regionalne in nacionalne instrumente. Dodatno sofinanciranje prispeva k temu, da sklad poveča obseg in doseže kritično maso. Takšna razpršitev portfelja lahko poveča možnosti za uspeh sklada in omogoči čezmejne investicije, ki vodijo k uskladitvi shem in manjši razdrobljenosti trga v EU. |
| --- | --- |

2.18

priporoča, naj instrumenti EU za tvegani kapital podpirajo regionalne in nacionalne instrumente. Dodatno sofinanciranje prispeva k temu, da sklad poveča obseg in doseže kritično maso. Takšna razpršitev portfelja lahko poveča možnosti za uspeh sklada in omogoči čezmejne investicije, ki vodijo k uskladitvi shem in manjši razdrobljenosti trga v EU.

V Bruslju, 13. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/77 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/77

---

Mnenje Odbora regij o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja in vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

(2007/C 146/12)

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da je izključitev iz izobraževalnega sistema prvi korak na poti k marginalizaciji, ki ji sledi izključitev iz sistema zaposlovanja in izključitev iz kulturnega, družbenega in državljanskega življenja. Znova poudarja pomen zmanjševanja števila oseb, ki niso končale šolanja, saj to negativno vpliva na konkurenčnost in kohezijo; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je izključitev iz izobraževalnega sistema prvi korak na poti k marginalizaciji, ki ji sledi izključitev iz sistema zaposlovanja in izključitev iz kulturnega, družbenega in državljanskega življenja. Znova poudarja pomen zmanjševanja števila oseb, ki niso končale šolanja, saj to negativno vpliva na konkurenčnost in kohezijo;

| — | ugotavlja, da imajo predšolsko izobraževanje in ciljni, zgodaj začeti programi dolgoročno največji učinek v okviru procesa vseživljenjskega učenja, zlasti za najbolj prikrajšane, in opozarja na potrebo po medsektorskem pristopu, kjer imajo glavno odgovornost lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da imajo predšolsko izobraževanje in ciljni, zgodaj začeti programi dolgoročno največji učinek v okviru procesa vseživljenjskega učenja, zlasti za najbolj prikrajšane, in opozarja na potrebo po medsektorskem pristopu, kjer imajo glavno odgovornost lokalne in regionalne oblasti;

| — | se strinja, da je posodobitev visokošolskega izobraževanja ključni dejavnik v hitro razvijajoči se družbi znanja. Visokošolske ustanove so zaradi svojih medsebojno povezanih vlog bistveni element „trikotnika znanja“ – izobraževanja, raziskav in inovacij. Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri usmerjanju finančnih sredstev v posodabljanje visokošolskih izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

—

se strinja, da je posodobitev visokošolskega izobraževanja ključni dejavnik v hitro razvijajoči se družbi znanja. Visokošolske ustanove so zaradi svojih medsebojno povezanih vlog bistveni element „trikotnika znanja“ – izobraževanja, raziskav in inovacij. Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri usmerjanju finančnih sredstev v posodabljanje visokošolskih izobraževalnih sistemov;

| — | podpira dvojni cilj izboljšanja preglednosti kvalifikacij in spodbujanja mobilnosti v Evropski uniji, toda poudarja, da je treba ogrodja kvalifikacij še naprej razvijati na nacionalni in regionalni ravni. Odgovornost za to reformo mora ostati v domeni pristojnih oblasti v državah članicah. |
| --- | --- |

—

podpira dvojni cilj izboljšanja preglednosti kvalifikacij in spodbujanja mobilnosti v Evropski uniji, toda poudarja, da je treba ogrodja kvalifikacij še naprej razvijati na nacionalni in regionalni ravni. Odgovornost za to reformo mora ostati v domeni pristojnih oblasti v državah članicah.

ODBOR REGIJ JE –

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja COM(2006) 481 konč. – SEC(2006) 1096;

ob upoštevanju predloga priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje COM(2006) 479 konč.;

ob upoštevanju mnenja o celostnem akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja CdR 258/2004 fin (1);

ob upoštevanju poročila in priporočil z drugega pilotnega posvetovanja mreže za spremljanje subsidiarnosti in sorazmernosti (DI/CdR 2/2007), ki zdaj šteje 49 partnerjev in je bila vzpostavljena na podlagi mnenj Odbora Boljša priprava zakonodaje 2004 (CdR 121/2005 fin.) in Smernice za uporabo in nadzor načel subsidiarnosti in sorazmernosti (CdR 220/2004 fin);

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 19. oktobra 2006, da v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora z dne 25. aprila 2006, da zadolži komisijo za kulturo, izobraževanje in raziskave za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju osnutka mnenja, ki ga je komisija za kulturo, izobraževanje in raziskave sprejela 30. novembra 2006 (CdR 335/2006 rev. 1) (poročevalec: g. Geert Bourgeois, minister flamske vlade – BE/EPP) –

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 14. februarja) sprejel naslednje mnenje:

1.   Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja

Načrtovanje učinkovitosti in pravičnosti

Odbor regij

| 1.1 | se zahvaljuje Komisiji za ta prispevek k razpravi o reformi sistemov splošnega in poklicnega izobraževanja in se strinja z mnenjem Komisije, da mora odgovornost za to reformo ostati v domeni pristojnih oblasti v državah članicah; |
| --- | --- |

1.1

se zahvaljuje Komisiji za ta prispevek k razpravi o reformi sistemov splošnega in poklicnega izobraževanja in se strinja z mnenjem Komisije, da mora odgovornost za to reformo ostati v domeni pristojnih oblasti v državah članicah;

| 1.2 | se strinja, da je za obrestovanje naložb v izobraževanje in usposabljanje potreben čas, zato bi morale vlade pri odločanju o prednostnem financiranju upoštevati dolgoročno načrtovanje na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; dejansko bi lahko na proračunski položaj občin in regij vplivalo več predlogov sporočila; |
| --- | --- |

1.2

se strinja, da je za obrestovanje naložb v izobraževanje in usposabljanje potreben čas, zato bi morale vlade pri odločanju o prednostnem financiranju upoštevati dolgoročno načrtovanje na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; dejansko bi lahko na proračunski položaj občin in regij vplivalo več predlogov sporočila;

| 1.3 | priznava pomen dolgoročnega načrtovanja, a poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v oblikovanje in izvajanje vseh strategij vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

1.3

priznava pomen dolgoročnega načrtovanja, a poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti vključiti v oblikovanje in izvajanje vseh strategij vseživljenjskega učenja;

| 1.4 | se strinja, da je v sistemih izobraževanja in usposabljanja potrebna kultura vrednotenja, a poudarja potrebo po večjem zavedanju o učinkoviti uporabi sredstev (2). Opozarja na dejstvo, da je odstranjevanje finančnih ovir za dostop do izobraževanja v zgodnji starosti pomemben politični ukrep, ki pa ni zadosten. Ker predšolsko izobraževanje v večini držav ni del obveznega izobraževanja, starši svoje otroke v predšolske programe vpisujejo prostovoljno; |
| --- | --- |

1.4

se strinja, da je v sistemih izobraževanja in usposabljanja potrebna kultura vrednotenja, a poudarja potrebo po večjem zavedanju o učinkoviti uporabi sredstev (2). Opozarja na dejstvo, da je odstranjevanje finančnih ovir za dostop do izobraževanja v zgodnji starosti pomemben politični ukrep, ki pa ni zadosten. Ker predšolsko izobraževanje v večini držav ni del obveznega izobraževanja, starši svoje otroke v predšolske programe vpisujejo prostovoljno;

| 1.5 | meni, da bi morali ciljni politični ukrepi spodbujati ne le pogostejše vpisovanje predšolskih otrok v izobraževalne programe, ampak tudi ustvarjati spodbude in podporne ukrepe, namenjene staršem, ki bodo spodbujali redno obiskovanje predšolskih programov, zlasti za otroke iz prikrajšanega družbenega okolja ali otroke iz gorskih, podeželskih ali redko poseljenih območij; |
| --- | --- |

1.5

meni, da bi morali ciljni politični ukrepi spodbujati ne le pogostejše vpisovanje predšolskih otrok v izobraževalne programe, ampak tudi ustvarjati spodbude in podporne ukrepe, namenjene staršem, ki bodo spodbujali redno obiskovanje predšolskih programov, zlasti za otroke iz prikrajšanega družbenega okolja ali otroke iz gorskih, podeželskih ali redko poseljenih območij;

| 1.6 | poudarja, da je za učinkovito izobraževanje v zgodnjem otroštvu potrebno dobro usposobljeno pedagoško osebje, zato poziva k večjemu prizadevanju na področju usposabljanja učiteljev; |
| --- | --- |

1.6

poudarja, da je za učinkovito izobraževanje v zgodnjem otroštvu potrebno dobro usposobljeno pedagoško osebje, zato poziva k večjemu prizadevanju na področju usposabljanja učiteljev;

| 1.7 | v zvezi s tem podpira spodbujanje izmenjav najboljše prakse in čezmejnih mrež med kraji in regijami na področju izboljšanja ocenjevanja in spodbujanja zagotavljanja kakovosti; |
| --- | --- |

1.7

v zvezi s tem podpira spodbujanje izmenjav najboljše prakse in čezmejnih mrež med kraji in regijami na področju izboljšanja ocenjevanja in spodbujanja zagotavljanja kakovosti;

| 1.8 | ugotavlja, da je izključitev iz izobraževalnega sistema prvi korak na poti k marginalizaciji, ki ji sledi izključitev iz sistema zaposlovanja in izključitev iz kulturnega, družbenega in državljanskega življenja. V tej povezavi znova poudarja
   (3) pomen zmanjševanja števila oseb, ki niso končale šolanja, saj to negativno vpliva na konkurenčnost in kohezijo (4); |
| --- | --- |

1.8

ugotavlja, da je izključitev iz izobraževalnega sistema prvi korak na poti k marginalizaciji, ki ji sledi izključitev iz sistema zaposlovanja in izključitev iz kulturnega, družbenega in državljanskega življenja. V tej povezavi znova poudarja
   (3) pomen zmanjševanja števila oseb, ki niso končale šolanja, saj to negativno vpliva na konkurenčnost in kohezijo (4);

| 1.9 | pozdravlja, da se sporočilo osredotoča na načrtovanje politike, ki temelji na dejstvih in uporablja trdne rezultate raziskav. |
| --- | --- |

1.9

pozdravlja, da se sporočilo osredotoča na načrtovanje politike, ki temelji na dejstvih in uporablja trdne rezultate raziskav.

Predšolsko izobraževanje: osredotočanje na zgodnje učenje

Odbor regij

| 1.10 | ugotavlja, da so rezultati raziskav, med drugim tudi pomembnega dela OECD na tem področju, pokazali, da imajo predšolsko izobraževanje in ciljni, zgodaj začeti programi dolgoročno največji učinek v okviru procesa vseživljenjskega učenja, zlasti za najbolj prikrajšane; |
| --- | --- |

1.10

ugotavlja, da so rezultati raziskav, med drugim tudi pomembnega dela OECD na tem področju, pokazali, da imajo predšolsko izobraževanje in ciljni, zgodaj začeti programi dolgoročno največji učinek v okviru procesa vseživljenjskega učenja, zlasti za najbolj prikrajšane;

| 1.11 | toda opozarja na potrebo po medsektorskem pristopu, kjer imajo glavno odgovornost lokalne in regionalne oblasti, ter obžaluje, da sporočilo ne priznava njihove vloge. |
| --- | --- |

1.11

toda opozarja na potrebo po medsektorskem pristopu, kjer imajo glavno odgovornost lokalne in regionalne oblasti, ter obžaluje, da sporočilo ne priznava njihove vloge.

Osnovno in srednje izobraževanje: izboljšanje kakovosti osnovnega izobraževanja za vse

Odbor regij

| 1.12 | priznava, da imajo države članice EU in pristojne regije različne sisteme izobraževanja in različne pristope; vendar se strinja, da zgodnje razdeljevanje učencev glede na njihove sposobnosti v zgodnjih letih lahko vpliva na njihovo prihodnjo poklicno in življenjsko pot; |
| --- | --- |

1.12

priznava, da imajo države članice EU in pristojne regije različne sisteme izobraževanja in različne pristope; vendar se strinja, da zgodnje razdeljevanje učencev glede na njihove sposobnosti v zgodnjih letih lahko vpliva na njihovo prihodnjo poklicno in življenjsko pot;

| 1.13 | podpira priložnosti za vključevanje vseh v vseživljenjsko učenje in priznava pravico do obiskovanja pouka in udeležbe v izobraževalnih programih; |
| --- | --- |

1.13

podpira priložnosti za vključevanje vseh v vseživljenjsko učenje in priznava pravico do obiskovanja pouka in udeležbe v izobraževalnih programih;

| 1.14 | meni, da je preložitev „sledenja“ do ravni srednje šole, povezana z možnostjo prestopa med različnimi vrstami šol, lahko eno izmed sredstev za zmanjševanje ločevanja in spodbujanje pravičnosti, ne da bi pri tem prišlo do zmanjšanja učinkovitosti, ter lahko pomaga razvijati nadarjenost in sposobnosti vsakega učenca; |
| --- | --- |

1.14

meni, da je preložitev „sledenja“ do ravni srednje šole, povezana z možnostjo prestopa med različnimi vrstami šol, lahko eno izmed sredstev za zmanjševanje ločevanja in spodbujanje pravičnosti, ne da bi pri tem prišlo do zmanjšanja učinkovitosti, ter lahko pomaga razvijati nadarjenost in sposobnosti vsakega učenca;

| 1.15 | vedno znova poziva k ukrepom za čimprejšnjo podporo učencem s posebnimi potrebami v okviru sistema. Poudarja, da je treba zaustaviti marginalizacijo od osnovne šole naprej, in pomen izmenjave izkušenj na tem področju; poudarja tudi, da bi pouk moral biti izziv za vse in da mora šola spodbujati vse učence. To velja tako za slabše kot za boljše učence; |
| --- | --- |

1.15

vedno znova poziva k ukrepom za čimprejšnjo podporo učencem s posebnimi potrebami v okviru sistema. Poudarja, da je treba zaustaviti marginalizacijo od osnovne šole naprej, in pomen izmenjave izkušenj na tem področju; poudarja tudi, da bi pouk moral biti izziv za vse in da mora šola spodbujati vse učence. To velja tako za slabše kot za boljše učence;

| 1.16 | poudarja zlasti potrebe priseljencev, ki imajo pogosto težave pri vključevanju v sistem izobraževanja, in sicer morda zaradi pomanjkljive izobrazbe, ki so jo pridobili v državi izvora, ali zaradi nepoznavanja jezika države gostiteljice. Za primerno obravnavanje te družbene skupine je potrebno tudi ustrezno usposabljanje učiteljev; |
| --- | --- |

1.16

poudarja zlasti potrebe priseljencev, ki imajo pogosto težave pri vključevanju v sistem izobraževanja, in sicer morda zaradi pomanjkljive izobrazbe, ki so jo pridobili v državi izvora, ali zaradi nepoznavanja jezika države gostiteljice. Za primerno obravnavanje te družbene skupine je potrebno tudi ustrezno usposabljanje učiteljev;

| 1.17 | meni, da so motivacija, spretnosti, sposobnosti ter plače učiteljev in inštruktorjev, dostopnost svetovalnih storitev in dejavniki infrastrukture, kot je ustrezna velikost učnih skupin, pomembni dejavniki, ki prispevajo k doseganju visokokakovostnih učnih izidov; |
| --- | --- |

1.17

meni, da so motivacija, spretnosti, sposobnosti ter plače učiteljev in inštruktorjev, dostopnost svetovalnih storitev in dejavniki infrastrukture, kot je ustrezna velikost učnih skupin, pomembni dejavniki, ki prispevajo k doseganju visokokakovostnih učnih izidov;

| 1.18 | meni, da je pomembno vzpostaviti socialno učno okolje, ki spodbuja posameznikovo motivacijo, marljivost pri učenju in samozavest. Prav tako poudarja, da je treba zagotoviti vključitev staršev v proces izobraževanja, in opozarja, da učence in dijake s skromno podporo doma in med sovrstniki bolj ogroža socialna izključenost; |
| --- | --- |

1.18

meni, da je pomembno vzpostaviti socialno učno okolje, ki spodbuja posameznikovo motivacijo, marljivost pri učenju in samozavest. Prav tako poudarja, da je treba zagotoviti vključitev staršev v proces izobraževanja, in opozarja, da učence in dijake s skromno podporo doma in med sovrstniki bolj ogroža socialna izključenost;

| 1.19 | meni, da je pomembno, da prihodnji ukrepi za večjo pravičnost in ustrezno obravnavanje posebnih potreb posameznih družbenih skupin ostanejo v skladu s prizadevanji za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti izobraževalnega sistema. Pri tem je treba vzpostaviti tudi mehanizme, ki omogočajo, da učni proces ohrani ustrezno hitrost; |
| --- | --- |

1.19

meni, da je pomembno, da prihodnji ukrepi za večjo pravičnost in ustrezno obravnavanje posebnih potreb posameznih družbenih skupin ostanejo v skladu s prizadevanji za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti izobraževalnega sistema. Pri tem je treba vzpostaviti tudi mehanizme, ki omogočajo, da učni proces ohrani ustrezno hitrost;

| 1.20 | poudarja, da je treba v sistemih izobraževanja vzpostaviti ravnovesje med splošnim osnovnim izobraževanjem in možnostmi za specializacijo. V to osnovno znanje bi morali v vsakem primeru vključiti kulturo in zgodovino Evrope. Poleg tega je treba v različnih sistemih izobraževanja in usposabljanja ustrezno upoštevati ključne sposobnosti za vseživljenjsko učenje, kot so opredeljene in sprejete v Priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje. |
| --- | --- |

1.20

poudarja, da je treba v sistemih izobraževanja vzpostaviti ravnovesje med splošnim osnovnim izobraževanjem in možnostmi za specializacijo. V to osnovno znanje bi morali v vsakem primeru vključiti kulturo in zgodovino Evrope. Poleg tega je treba v različnih sistemih izobraževanja in usposabljanja ustrezno upoštevati ključne sposobnosti za vseživljenjsko učenje, kot so opredeljene in sprejete v Priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta o ključnih sposobnostih za vseživljenjsko učenje.

Visokošolsko izobraževanje: izboljšanje naložb s širšo udeležbo

Odbor regij

| 1.21 | se strinja, da je posodobitev visokošolskega izobraževanja ključni dejavnik v hitro razvijajoči se družbi znanja. Visokošolske ustanove so zaradi svojih medsebojno povezanih vlog bistveni element „trikotnika znanja“ – izobraževanja, raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

1.21

se strinja, da je posodobitev visokošolskega izobraževanja ključni dejavnik v hitro razvijajoči se družbi znanja. Visokošolske ustanove so zaradi svojih medsebojno povezanih vlog bistveni element „trikotnika znanja“ – izobraževanja, raziskav in inovacij;

| 1.22 | zato poudarja, da bi se morale visokošolske ustanove bolj odpreti za nove skupine udeležencev učnega procesa ter tako spodbujati vseživljenjsko učenje in zagotavljati širši dostop do visokošolskega izobraževanja, ki sta nujna pogoja za obvladovanje demografskih in strukturnih sprememb v naslednjih desetletjih; |
| --- | --- |

1.22

zato poudarja, da bi se morale visokošolske ustanove bolj odpreti za nove skupine udeležencev učnega procesa ter tako spodbujati vseživljenjsko učenje in zagotavljati širši dostop do visokošolskega izobraževanja, ki sta nujna pogoja za obvladovanje demografskih in strukturnih sprememb v naslednjih desetletjih;

| 1.23 | toda priznava, da je treba s povečanjem števila študentov in naraščajočimi stroški visokokakovostnega izobraževanja in raziskav povečati tudi javno in, kjer je to ustrezno, zasebno financiranje. Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri usmerjanju finančnih sredstev v posodabljanje visokošolskih izobraževalnih sistemov, zlasti s ciljno uporabo evropskih strukturnih skladov; |
| --- | --- |

1.23

toda priznava, da je treba s povečanjem števila študentov in naraščajočimi stroški visokokakovostnega izobraževanja in raziskav povečati tudi javno in, kjer je to ustrezno, zasebno financiranje. Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri usmerjanju finančnih sredstev v posodabljanje visokošolskih izobraževalnih sistemov, zlasti s ciljno uporabo evropskih strukturnih skladov;

| 1.24 | opozarja, da mora biti visokošolsko izobraževanje dostopno čim večjemu številu ljudi, ne le zato, da bi zagotovili prihodnost Evrope znanja, ampak tudi zato, da bo služilo kot temelj socialne kohezije celotne Evrope. Potrjuje široko poslanstvo visokošolskega izobraževanja, njegovega prispevka k osebnemu razvoju in demokratičnemu državljanstvu ter vlogo pri oživljanju kulturne dediščine (5); |
| --- | --- |

1.24

opozarja, da mora biti visokošolsko izobraževanje dostopno čim večjemu številu ljudi, ne le zato, da bi zagotovili prihodnost Evrope znanja, ampak tudi zato, da bo služilo kot temelj socialne kohezije celotne Evrope. Potrjuje široko poslanstvo visokošolskega izobraževanja, njegovega prispevka k osebnemu razvoju in demokratičnemu državljanstvu ter vlogo pri oživljanju kulturne dediščine (5);

| 1.25 | ugotavlja, da je v središču sporočila vprašanje šolnin kot sredstva za povečanje financiranja in spodbujanja študentov in družin k odgovornemu odnosu do visokošolskega izobraževanja. Šolnine ne smejo postati dejavnik izključevanja na podlagi finančnih zmožnosti. Toda poudarja, da šolnine nikoli niso ločeno vprašanje, ravno nasprotno, vedno so del širšega konteksta številnih dejavnikov, ki so povezani s finančnimi spodbudami ali ovirami za dostop do visokošolskega izobraževanja. Zato poziva k širšemu pristopu, ki bo upošteval celoten položaj ter posebnosti financiranja in davčnih sistemov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter se ne bo omejil le na vprašanje šolnin. |
| --- | --- |

1.25

ugotavlja, da je v središču sporočila vprašanje šolnin kot sredstva za povečanje financiranja in spodbujanja študentov in družin k odgovornemu odnosu do visokošolskega izobraževanja. Šolnine ne smejo postati dejavnik izključevanja na podlagi finančnih zmožnosti. Toda poudarja, da šolnine nikoli niso ločeno vprašanje, ravno nasprotno, vedno so del širšega konteksta številnih dejavnikov, ki so povezani s finančnimi spodbudami ali ovirami za dostop do visokošolskega izobraževanja. Zato poziva k širšemu pristopu, ki bo upošteval celoten položaj ter posebnosti financiranja in davčnih sistemov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter se ne bo omejil le na vprašanje šolnin.

Poklicno izobraževanje in usposabljanje: izboljšanje kakovosti in ustreznosti

Odbor regij

| 1.26 | se strinja z Evropsko komisijo, da je glede na staranje prebivalstva nedopustna stalna visoka stopnja brezposelnosti med mladimi v EU, zlasti glede na povečano povpraševanje po visokokvalificirani delovni sili; |
| --- | --- |

1.26

se strinja z Evropsko komisijo, da je glede na staranje prebivalstva nedopustna stalna visoka stopnja brezposelnosti med mladimi v EU, zlasti glede na povečano povpraševanje po visokokvalificirani delovni sili;

| 1.27 | zahteva spodbujanje in priznavanje sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja v državah, kjer so nerazviti, da bi na eni strani zadostili pričakovanjem mnogih mladih, ki iščejo zanesljiv dostop do trga dela, in po drugi strani potrebam samega trga dela; |
| --- | --- |

1.27

zahteva spodbujanje in priznavanje sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja v državah, kjer so nerazviti, da bi na eni strani zadostili pričakovanjem mnogih mladih, ki iščejo zanesljiv dostop do trga dela, in po drugi strani potrebam samega trga dela;

| 1.28 | podpira predlog Komisije, da je treba razviti jasne in raznolike poti poklicnega izobraževanja in usposabljanja za spodbujanje učenja in zaposlovanja, ter pozdravlja posebno omembo vključevanja lokalne in regionalne ravni pri spodbujanju partnerstev zainteresiranih strani za povečanje kakovosti in pomena programov javnega usposabljanja za brezposelne in prikrajšane udeležence učnega procesa; |
| --- | --- |

1.28

podpira predlog Komisije, da je treba razviti jasne in raznolike poti poklicnega izobraževanja in usposabljanja za spodbujanje učenja in zaposlovanja, ter pozdravlja posebno omembo vključevanja lokalne in regionalne ravni pri spodbujanju partnerstev zainteresiranih strani za povečanje kakovosti in pomena programov javnega usposabljanja za brezposelne in prikrajšane udeležence učnega procesa;

| 1.29 | poudarja, da je treba posodobiti usposabljanje učiteljev in inštruktorjev, da bi zadostili potrebam vedno bolj zrelih udeležencev učnega procesa. Treba je razviti posebne pedagoške metode in gradivo ob upoštevanju prožnih oblik posredovanja, prilagojenih udeležencem učnega procesa, ki svoje usposabljanje usklajujejo s poklicnimi in družinskimi nalogami. V tem okviru bo politika izobraževanja in usposabljanja posegala v vprašanja socialne politike, kjer imajo lahko lokalne in regionalne oblasti vlogo pobudnika; |
| --- | --- |

1.29

poudarja, da je treba posodobiti usposabljanje učiteljev in inštruktorjev, da bi zadostili potrebam vedno bolj zrelih udeležencev učnega procesa. Treba je razviti posebne pedagoške metode in gradivo ob upoštevanju prožnih oblik posredovanja, prilagojenih udeležencem učnega procesa, ki svoje usposabljanje usklajujejo s poklicnimi in družinskimi nalogami. V tem okviru bo politika izobraževanja in usposabljanja posegala v vprašanja socialne politike, kjer imajo lahko lokalne in regionalne oblasti vlogo pobudnika;

| 1.30 | poudarja potrebo po splošni uporabi strukturnih mehanizmov za vrednotenje že pridobljenega znanja, zlasti znanja in sposobnosti, pridobljenih izven okvira formalnega izobraževalnega sistema. To vrednotenje bi imelo dvojni namen: pospeševanje zaposljivosti oz. socialnega vključevanja in zagotavljanje dostopa do nadaljnjega učenja na podlagi že pridobljenih znanj; |
| --- | --- |

1.30

poudarja potrebo po splošni uporabi strukturnih mehanizmov za vrednotenje že pridobljenega znanja, zlasti znanja in sposobnosti, pridobljenih izven okvira formalnega izobraževalnega sistema. To vrednotenje bi imelo dvojni namen: pospeševanje zaposljivosti oz. socialnega vključevanja in zagotavljanje dostopa do nadaljnjega učenja na podlagi že pridobljenih znanj;

| 1.31 | v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Evropske komisije z naslovom Izobraževanje odraslih: Za učenje ni nikoli prepozno ter se strinja, da je treba zaradi demografskih sprememb v Evropi nameniti več poudarka izobraževanju odraslih s pomočjo dobro usmerjenih, učinkovitih naložb; |
| --- | --- |

1.31

v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Evropske komisije z naslovom Izobraževanje odraslih: Za učenje ni nikoli prepozno ter se strinja, da je treba zaradi demografskih sprememb v Evropi nameniti več poudarka izobraževanju odraslih s pomočjo dobro usmerjenih, učinkovitih naložb;

| 1.32 | v zvezi s tem poudarja, da imata v mnogih evropskih državah regionalna in lokalna raven ključno odgovornost na področju izobraževanja odraslih in tudi neposredni interes za razvoj usposobljenosti delovne sile. Zato poziva k tesnejšemu vključevanju lokalne in regionalne ravni v dejavnosti, ki so povezane z izobraževanjem odraslih na ravni EU. |
| --- | --- |

1.32

v zvezi s tem poudarja, da imata v mnogih evropskih državah regionalna in lokalna raven ključno odgovornost na področju izobraževanja odraslih in tudi neposredni interes za razvoj usposobljenosti delovne sile. Zato poziva k tesnejšemu vključevanju lokalne in regionalne ravni v dejavnosti, ki so povezane z izobraževanjem odraslih na ravni EU.

2.   Predlog priporočila o vzpostavitvi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

Odbor regij

| 2.1 | se zaveda potrebe po posebnem evropskem ogrodju kvalifikacij kot dopolnitve ureditve o poklicnih kvalifikacijah, nenazadnje ker bo z evropskim ogrodjem kvalifikacij za vseživljenjsko učenje prehod med različnimi potmi izobraževanja in usposabljanja postal preglednejši in jasnejši. Kvalifikacije imajo pomembno vlogo pri prehodu iz učnega okolja v poklicno življenje in jih zato ni mogoče ločiti od vprašanj priprav za trg dela; |
| --- | --- |

2.1

se zaveda potrebe po posebnem evropskem ogrodju kvalifikacij kot dopolnitve ureditve o poklicnih kvalifikacijah, nenazadnje ker bo z evropskim ogrodjem kvalifikacij za vseživljenjsko učenje prehod med različnimi potmi izobraževanja in usposabljanja postal preglednejši in jasnejši. Kvalifikacije imajo pomembno vlogo pri prehodu iz učnega okolja v poklicno življenje in jih zato ni mogoče ločiti od vprašanj priprav za trg dela;

| 2.2 | opozarja Komisijo, da je treba sistematično oceniti posledice zakonodajnih predlogov za lokalno in regionalno raven, predvsem na področjih, kot sta splošno in poklicno izobraževanje, za izvajanje katerih so v več državah članicah pristojne lokalne in regionalne ozemeljske skupnosti. Oceno vplivov bi bilo treba v celoti objaviti na spletu in v vseh uradnih jezikih EU; |
| --- | --- |

2.2

opozarja Komisijo, da je treba sistematično oceniti posledice zakonodajnih predlogov za lokalno in regionalno raven, predvsem na področjih, kot sta splošno in poklicno izobraževanje, za izvajanje katerih so v več državah članicah pristojne lokalne in regionalne ozemeljske skupnosti. Oceno vplivov bi bilo treba v celoti objaviti na spletu in v vseh uradnih jezikih EU;

| 2.3 | pozdravlja ogrodje kvalifikacij, ki ga predlaga Komisija, ter podpira dvojni cilj izboljšanja preglednosti kvalifikacij in spodbujanja mobilnosti v Evropski uniji. Toda poudarja, da evropsko ogrodje kvalifikacij samo po sebi ne zagotavlja kvalifikacij, ampak da se ogrodja kvalifikacij razvijajo na nacionalni oz. regionalni ravni. Pristojne oblasti na lokalni in regionalni ravni zato morajo biti vključene v povezovanje nacionalnih oz. regionalnih ogrodij kvalifikacij z evropskim ogrodjem kvalifikacij; |
| --- | --- |

2.3

pozdravlja ogrodje kvalifikacij, ki ga predlaga Komisija, ter podpira dvojni cilj izboljšanja preglednosti kvalifikacij in spodbujanja mobilnosti v Evropski uniji. Toda poudarja, da evropsko ogrodje kvalifikacij samo po sebi ne zagotavlja kvalifikacij, ampak da se ogrodja kvalifikacij razvijajo na nacionalni oz. regionalni ravni. Pristojne oblasti na lokalni in regionalni ravni zato morajo biti vključene v povezovanje nacionalnih oz. regionalnih ogrodij kvalifikacij z evropskim ogrodjem kvalifikacij;

| 2.4 | se strinja s Komisijo, da bodo nacionalna in evropska ogrodja kvalifikacij olajšala vrednotenje vseh oblik učenja. Pozdravlja ta vključujoči pristop in znova poudarja potrebo po priznavanju formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja v okviru vseživljenjskega učenja ter se strinja, da je to zlasti pomembno za spodbujanje enakih možnosti s priznavanjem ključnih sposobnosti in spretnosti prikrajšanih (6); |
| --- | --- |

2.4

se strinja s Komisijo, da bodo nacionalna in evropska ogrodja kvalifikacij olajšala vrednotenje vseh oblik učenja. Pozdravlja ta vključujoči pristop in znova poudarja potrebo po priznavanju formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja v okviru vseživljenjskega učenja ter se strinja, da je to zlasti pomembno za spodbujanje enakih možnosti s priznavanjem ključnih sposobnosti in spretnosti prikrajšanih (6);

| 2.5 | meni, da bo evropsko ogrodje kvalifikacij uporabno orodje, ki bo krepilo medsebojno zaupanje med nacionalnimi in regionalnimi sistemi izobraževanja v Evropi ter prispevalo k mobilnosti, konkurenčnosti in zaposlenosti s spodbujanjem izmenjave znanja in sposobnosti v EU; |
| --- | --- |

2.5

meni, da bo evropsko ogrodje kvalifikacij uporabno orodje, ki bo krepilo medsebojno zaupanje med nacionalnimi in regionalnimi sistemi izobraževanja v Evropi ter prispevalo k mobilnosti, konkurenčnosti in zaposlenosti s spodbujanjem izmenjave znanja in sposobnosti v EU;

| 2.6 | toda poziva Komisijo, da razjasni povezavo med ravnmi kvalifikacij, Direktivo 2005/36/ES in določbami o priznavanju formalnega in priložnostnega učenja, ki že obstajajo in ki jih oblikujejo na nacionalni in regionalni ravni (7); |
| --- | --- |

2.6

toda poziva Komisijo, da razjasni povezavo med ravnmi kvalifikacij, Direktivo 2005/36/ES in določbami o priznavanju formalnega in priložnostnega učenja, ki že obstajajo in ki jih oblikujejo na nacionalni in regionalni ravni (7);

| 2.7 | ne glede na širšo perspektivo strategij na področju vseživljenjskega učenja, ki zajemajo cilje socialnega vključevanja, zaposljivosti in osebne rasti, pozdravlja pristop Komisije, ki je usmerjen na rezultate učenja, tj. opis kvalifikacij na podlagi znanja in sposobnosti; |
| --- | --- |

2.7

ne glede na širšo perspektivo strategij na področju vseživljenjskega učenja, ki zajemajo cilje socialnega vključevanja, zaposljivosti in osebne rasti, pozdravlja pristop Komisije, ki je usmerjen na rezultate učenja, tj. opis kvalifikacij na podlagi znanja in sposobnosti;

| 2.8 | meni, da bi morale biti kvalifikacije med seboj primerljive, ne glede na učno okolje in učni zavod. S pomočjo pristopa, ki temelji na učnih izidih, je lažje primerjati kvalifikacije v različnih državah in sistemih izobraževanja in usposabljanja, kar krepi vlogo lokalnih in regionalnih izobraževalnih oblasti v EU; |
| --- | --- |

2.8

meni, da bi morale biti kvalifikacije med seboj primerljive, ne glede na učno okolje in učni zavod. S pomočjo pristopa, ki temelji na učnih izidih, je lažje primerjati kvalifikacije v različnih državah in sistemih izobraževanja in usposabljanja, kar krepi vlogo lokalnih in regionalnih izobraževalnih oblasti v EU;

| 2.9 | poleg tega lahko učni izidi in deskriptorji služijo kot referenčne točke za zagotavljanje kakovosti ter tako krepijo evropsko sodelovanje na področju zagotavljanja kakovosti in vzajemnega priznavanja zaključenih ocen. Zato pozdravlja izrecno povezavo v priporočilu med evropskim ogrodjem kvalifikacij kot orodjem preglednosti in splošnimi načeli o zagotavljanju kakovosti, saj imajo lahko ta načela pomembno vlogo pri ustvarjanju medsebojnega zaupanja kot temelja za mednarodno priznavanje kvalifikacij; |
| --- | --- |

2.9

poleg tega lahko učni izidi in deskriptorji služijo kot referenčne točke za zagotavljanje kakovosti ter tako krepijo evropsko sodelovanje na področju zagotavljanja kakovosti in vzajemnega priznavanja zaključenih ocen. Zato pozdravlja izrecno povezavo v priporočilu med evropskim ogrodjem kvalifikacij kot orodjem preglednosti in splošnimi načeli o zagotavljanju kakovosti, saj imajo lahko ta načela pomembno vlogo pri ustvarjanju medsebojnega zaupanja kot temelja za mednarodno priznavanje kvalifikacij;

| 2.10 | poziva k spodbujanju okvira za sodelovanje in razširjanje najboljših praks, kar bi omogočilo resnično stalno izmenjavo izkušenj. Tako bi lahko imeli vsi koristi od pozitivnega razvoja v državah članicah zlasti na lokalni in regionalni ravni. Zato priporoča spodbujanje več vseevropskih mrež za razširjanje najboljših praks na področju spodbujanja dostopa do usposabljanja, zlasti prek lokalnih in regionalnih partnerstev; |
| --- | --- |

2.10

poziva k spodbujanju okvira za sodelovanje in razširjanje najboljših praks, kar bi omogočilo resnično stalno izmenjavo izkušenj. Tako bi lahko imeli vsi koristi od pozitivnega razvoja v državah članicah zlasti na lokalni in regionalni ravni. Zato priporoča spodbujanje več vseevropskih mrež za razširjanje najboljših praks na področju spodbujanja dostopa do usposabljanja, zlasti prek lokalnih in regionalnih partnerstev;

| 2.11 | poudarja, da mora evropsko ogrodje kvalifikacij spoštovati raznolikost in prednosti regij in krajev v EU. Evropsko ogrodje kvalifikacij, ki bo služilo kot pripomoček za ugotavljanje rezultatov ali sredstvo za njihovo primerjavo, ne bo nadomestilo ampak dopolnjevalo nacionalna in regionalna ogrodja kvalifikacij; |
| --- | --- |

2.11

poudarja, da mora evropsko ogrodje kvalifikacij spoštovati raznolikost in prednosti regij in krajev v EU. Evropsko ogrodje kvalifikacij, ki bo služilo kot pripomoček za ugotavljanje rezultatov ali sredstvo za njihovo primerjavo, ne bo nadomestilo ampak dopolnjevalo nacionalna in regionalna ogrodja kvalifikacij;

| 2.12 | meni, da bodo uporabi evropskega ogrodja kvalifikacij skoraj zagotovo sledili drugi ukrepi Skupnosti, in poudarja, da je treba v tem primeru temeljito preveriti subsidiarnost in sorazmernost prihodnjih ukrepov; |
| --- | --- |

2.12

meni, da bodo uporabi evropskega ogrodja kvalifikacij skoraj zagotovo sledili drugi ukrepi Skupnosti, in poudarja, da je treba v tem primeru temeljito preveriti subsidiarnost in sorazmernost prihodnjih ukrepov;

| 2.13 | poziva k uporabi jasnih deskriptorjev in jasnemu usklajevanju med sedanjimi regionalnimi ogrodji kvalifikacij in evropskim ogrodjem kvalifikacij; |
| --- | --- |

2.13

poziva k uporabi jasnih deskriptorjev in jasnemu usklajevanju med sedanjimi regionalnimi ogrodji kvalifikacij in evropskim ogrodjem kvalifikacij;

2.14   Priporočila državam članicam

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČATA






  2. | Do leta 2009 povezati nacionalne sisteme kvalifikacij z evropskim ogrodjem kvalifikacij, zlasti s preglednim sklicevanjem svojih ravni kvalifikacij na ravni, določene v Prilogi I, in – po potrebi – z razvijanjem nacionalnih ogrodij kvalifikacij glede na nacionalno zakonodajo in prakso. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČATA

2.

Do leta 2009 povezati nacionalne sisteme kvalifikacij z evropskim ogrodjem kvalifikacij, zlasti s preglednim sklicevanjem svojih ravni kvalifikacij na ravni, določene v Prilogi I, in – po potrebi – z razvijanjem nacionalnih ogrodij kvalifikacij glede na nacionalno zakonodajo in prakso.

| 5. | Imenovati nacionalno središče za podporo in usklajevanje odnosa med nacionalnim sistemom kvalifikacij in evropskim ogrodjem kvalifikacij.
  Naloge središča so: (...) |
| --- | --- |

5.

Imenovati nacionalno središče za podporo in usklajevanje odnosa med nacionalnim sistemom kvalifikacij in evropskim ogrodjem kvalifikacij.

Naloge središča so: (...)

| (a) | zagotovitev sodelovanja vseh ustreznih nacionalnih zainteresiranih strani vključno z – v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso – ustanovami visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter z ustanovami usposabljanja, socialnimi partnerji, področji dejavnosti in strokovnjaki o primerjavi in uporabi kvalifikacij na evropski ravni; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev sodelovanja vseh ustreznih nacionalnih zainteresiranih strani vključno z – v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso – ustanovami visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter z ustanovami usposabljanja, socialnimi partnerji, področji dejavnosti in strokovnjaki o primerjavi in uporabi kvalifikacij na evropski ravni;

DRŽAVAM ČLANICAM PRIPOROČATA

| 2. | Do leta 2010 povezati nacionalne/regionalne sisteme kvalifikacij z evropskim ogrodjem kvalifikacij, zlasti s preglednim sklicevanjem svojih ravni kvalifikacij na ravni, določene v Prilogi I, in – po potrebi – z razvijanjem nacionalnih/regionalnih ogrodij kvalifikacij glede na nacionalno/regionalno zakonodajo in prakso. |
| --- | --- |

2.

Do leta 2010 povezati nacionalne/regionalne sisteme kvalifikacij z evropskim ogrodjem kvalifikacij, zlasti s preglednim sklicevanjem svojih ravni kvalifikacij na ravni, določene v Prilogi I, in – po potrebi – z razvijanjem nacionalnih/regionalnih ogrodij kvalifikacij glede na nacionalno/regionalno zakonodajo in prakso.

| 5. | Imenovati nacionalno/regionalno koordinacijsko točko, ki bi podpirala in skupaj z drugimi ustreznimi nacionalnimi/regionalnimi oblastmi usklajevala nacionalni/regionalni sistem kvalifikacij in evropsko ogrodje kvalifikacij.

  V državah članicah, kjer vzpostavitev regionalne točke zaradi ustave ni mogoča, morajo biti regije, ki imajo zakonodajne pristojnosti, primerno in zadostno zastopane v nacionalni točki.


  V vsakem primeru morajo nacionalne oz. regionalne točke, kolikor je to mogoče, temeljiti na že obstoječih strukturah. Če pa je vzpostavitev nove strukture neizogibna, je treba čimbolj zmanjšati upravne stroške.


  Nenazadnje mora sklep o vzpostavitvi nacionalne oz. regionalne točke v vsaki državi članici izdati pristojen organ.

  Naloge središča
  koordinacijske točke so: (...) |
| --- | --- |

5.

Imenovati nacionalno/regionalno koordinacijsko točko, ki bi podpirala in skupaj z drugimi ustreznimi nacionalnimi/regionalnimi oblastmi usklajevala nacionalni/regionalni sistem kvalifikacij in evropsko ogrodje kvalifikacij.

V državah članicah, kjer vzpostavitev regionalne točke zaradi ustave ni mogoča, morajo biti regije, ki imajo zakonodajne pristojnosti, primerno in zadostno zastopane v nacionalni točki.

V vsakem primeru morajo nacionalne oz. regionalne točke, kolikor je to mogoče, temeljiti na že obstoječih strukturah. Če pa je vzpostavitev nove strukture neizogibna, je treba čimbolj zmanjšati upravne stroške.

Nenazadnje mora sklep o vzpostavitvi nacionalne oz. regionalne točke v vsaki državi članici izdati pristojen organ.

Naloge središča
  koordinacijske točke so: (...)

| (a) | zagotovitev sodelovanja vseh ustreznih nacionalnih, regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani vključno z – v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso – ustanovami visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter z ustanovami usposabljanja, socialnimi partnerji, področji dejavnosti in strokovnjaki o primerjavi in uporabi kvalifikacij na evropski ravni ob usklajevanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev sodelovanja vseh ustreznih nacionalnih, regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani vključno z – v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso – ustanovami visokošolskega izobraževanja in poklicnega usposabljanja ter z ustanovami usposabljanja, socialnimi partnerji, področji dejavnosti in strokovnjaki o primerjavi in uporabi kvalifikacij na evropski ravni ob usklajevanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

Obrazložitev

Treba je upoštevati pomen lokalne in regionalne ravni, saj so v mnogih državah članicah lokalne in regionalne oblasti neposredno odgovorne in pristojne za področje izobraževanja in usposabljanja, med drugim za vzpostavljanje ogrodij kvalifikacij. Odgovorne so za zagotavljanje storitev izobraževanja in usposabljanja, ki omogočajo vseživljenjsko učenje z zagotavljanjem predšolskih in šolskih storitev, storitev za mladino, odrasle in za skupnost.

Kontaktna točka na ravni držav članic, za katero si prizadeva Komisija, lahko služi le kot mesto za usklajevanje, ki zagotavlja sodelovanje na vseh ravneh.

Zaradi obsežnega postopka posvetovanja pri povezovanju nacionalnih/regionalnih ogrodij kvalifikacij z evropskim ogrodjem kvalifikacij in zaradi dejstva, da bo priporočilo sprejeto šele konec leta 2007 ali v začetku leta 2008, je leto 2010 bolj realen rok kot leto 2009.

2.15   Podpora nameri Komisije

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| PODPIRATA KOMISIJO PRI:






  2. | Ustanovitvi svetovalne skupine evropskega ogrodja kvalifikacij (vključno s predstavniki nacionalnih središč, evropskimi socialnimi partnerji in po potrebi drugimi zainteresiranimi stranmi) za spremljanje, usklajevanje in zagotavljanje kakovosti in celotne skladnosti procesa sklicevanja sistemov kvalifikacij na evropsko ogrodje kvalifikacij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

PODPIRATA KOMISIJO PRI:

2.

Ustanovitvi svetovalne skupine evropskega ogrodja kvalifikacij (vključno s predstavniki nacionalnih središč, evropskimi socialnimi partnerji in po potrebi drugimi zainteresiranimi stranmi) za spremljanje, usklajevanje in zagotavljanje kakovosti in celotne skladnosti procesa sklicevanja sistemov kvalifikacij na evropsko ogrodje kvalifikacij.

| 3. | Spremljanju delovanja, sprejetega na podlagi tega priporočila ... |
| --- | --- |

3.

Spremljanju delovanja, sprejetega na podlagi tega priporočila ...

PODPIRATA KOMISIJO PRI:

| 2. | Ustanovitvi svetovalne skupine evropskega ogrodja kvalifikacij (vključno s predstavniki nacionalnih/regionalnih središč, evropskimi socialnimi partnerji in po potrebi drugimi zainteresiranimi stranmi) za spremljanje, usklajevanje in zagotavljanje kakovosti in celotne skladnosti procesa sklicevanja nacionalnih/regionalnih sistemov kvalifikacij na evropsko ogrodje kvalifikacij.

  Ocenjevanju, v sodelovanju z državami članicami, ... |
| --- | --- |

2.

Ustanovitvi svetovalne skupine evropskega ogrodja kvalifikacij (vključno s predstavniki nacionalnih/regionalnih središč, evropskimi socialnimi partnerji in po potrebi drugimi zainteresiranimi stranmi) za spremljanje, usklajevanje in zagotavljanje kakovosti in celotne skladnosti procesa sklicevanja nacionalnih/regionalnih sistemov kvalifikacij na evropsko ogrodje kvalifikacij.

Ocenjevanju, v sodelovanju z državami članicami, ...

Obrazložitev

Ker se ogrodja kvalifikacij razvijajo na nacionalni/regionalni ravni morajo Komisijo pri ocenjevanju podpirati države članice.

2.16   Opredelitve

OR obžaluje, da poleg nacionalnih ogrodij kvalifikacij niso omenjena tudi regionalna ogrodja kvalifikacij. Za razliko od definicije v predlogu Komisije je treba poudariti, da so v nekaterih državah članicah regionalna ogrodja kvalifikacij opredeljena samostojno in jih zato ne moremo obravnavati le kot „pod-ogrodja“ nacionalnih ogrodij kvalifikacij.

2.17   Priloga I: deskriptorji

OR priznava, da seznam deskriptorjev vzpostavlja občutljivo ravnotežje med različnimi okoliščinami pridobivanja kvalifikacij.

Opozarja na nujnost zagotavljanja združljivosti med opredelitvijo deskriptorjev za ravni 5 do 8 in deskriptorji splošnega ogrodja kvalifikacij za območje evropskega visokega šolstva, ki so ga sprejeli ministri, pristojni za visoko šolstvo, v okviru bolonjskega procesa leta 2005. V tem okviru je treba omeniti, da bolonjsko ogrodje kvalifikacij opredeljuje ravni ne le glede na učne izide ampak tudi glede na kreditno točkovanje v okviru Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk, kar omogoča lažjo primerjavo.

OR zato pozdravlja namero Komisije, da razvije sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, in meni, da je dolgoročno potreben sistem prenašanja kreditnih točk v celotnem procesu vseživljenjskega učenja, da bi omogočili učinkovitejše izvajanje evropskega ogrodja kvalifikacij.

2.18   Priloga II: skupna načela zagotavljanja kakovosti

Čeprav OR poudarja povezavo med preglednostjo (evropsko ogrodje kvalifikacij), zagotavljanjem kakovosti in priznavanjem kvalifikacij, želi pripomniti, da je priloga II preveč splošna, da bi nadomestila sedanje podrobno izdelane sisteme, načela in standarde, ki so jih specifični sektorji izobraževanja in usposabljanja razvili za evropsko sodelovanje na področju zagotavljanja kakovosti. Poleg tega se zdi, da so nekatera načela manj ustrezna v okviru ocenjevanja šolske izobrazbe. Zato želi OR znova opozoriti na vodilno vlogo Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2001o evropskem sodelovanju pri evalvaciji kakovosti v šolskem izobraževanju (UL L 60, 1.3.2001, str. 51-53), Priporočila Evropskega parlamenta in sveta z dne 15. februarja 2006o nadaljnjem evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu (UL L 64, 4.3.2006, str. 60) in Sklepe Sveta o zagotavljanju kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju z dne 18. maja 2004 (9599/04).

V Bruslju, 14. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 164, 5.7.2005, str. 59.

1

(2)  CdR 21/2000 fin.

2

(3)  Sklepi konference OR v Helsinkih z naslovom Ob virih znanja – osnovna izobrazba kot temelj konkurenčnosti, 29. septembra 2006.

3

(4)  http://www.cor.europa.eu/en/presentation/educ.asp.

4

(5)  CdR 154/2005 fin.

5

(6)  CdR 31/2006 fin.

6

(7)  Resolucija Evropskega parlamenta o oblikovanju Evropskega okvira za priznavanje kvalifikacij (2006/2002 (INI)).

7

---

| 30.6.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/85 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/85

---

Mnenje Odbora regij o vmesnem pregledu Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001

(2007/C 146/13)

ODBOR REGIJ

| — | meni, da je prednostni cilj evropske prometne politike ustvariti pogoje, ki zagotavljajo učinkovitost in trajnost vseevropskega prometa. To vključuje prizadevanje za odpravljanje pomanjkljivosti omrežja TEN-T na čezmejni ravni z zmanjševanjem izoliranosti mejnih območij, ki so ostanek nekdanje razdelitve Evrope in „železne zavese“, pa tudi na mejah sedanje EU-27 z državama kandidatkama (Hrvaška, Turčija) ter na meji med EU in sosednjimi državami in regijami, kot so na primer sredozemske države Severne Afrike in vozlišča Gibraltarske ožine; |
| --- | --- |

—

meni, da je prednostni cilj evropske prometne politike ustvariti pogoje, ki zagotavljajo učinkovitost in trajnost vseevropskega prometa. To vključuje prizadevanje za odpravljanje pomanjkljivosti omrežja TEN-T na čezmejni ravni z zmanjševanjem izoliranosti mejnih območij, ki so ostanek nekdanje razdelitve Evrope in „železne zavese“, pa tudi na mejah sedanje EU-27 z državama kandidatkama (Hrvaška, Turčija) ter na meji med EU in sosednjimi državami in regijami, kot so na primer sredozemske države Severne Afrike in vozlišča Gibraltarske ožine;

| — | prav tako opozarja, da je treba uresničiti cilje evropske prometne politike predvsem s pripravo pravnega in institucionalnega okvira, ki omogoča uravnoteženo delovanje različnih akterjev (udeleženci trga itd.) na področju prometa. Regulacija in ukrepanje javnih oblasti se lahko izvajata samo, ko je to potrebno zaradi tržne nepopolnosti in morata biti sprejemljiva za nacionalne, regionalne ali občinske proračune; |
| --- | --- |

—

prav tako opozarja, da je treba uresničiti cilje evropske prometne politike predvsem s pripravo pravnega in institucionalnega okvira, ki omogoča uravnoteženo delovanje različnih akterjev (udeleženci trga itd.) na področju prometa. Regulacija in ukrepanje javnih oblasti se lahko izvajata samo, ko je to potrebno zaradi tržne nepopolnosti in morata biti sprejemljiva za nacionalne, regionalne ali občinske proračune;

| — | meni, da je nujno uravnotežiti modalno porazdelitev kopenskega prometa ter se izogibati temu, da se prometni tokovi skoraj izključno koncentrirajo na evropske ceste. Obenem pa je treba po mnenju Odbora širiti strategije za spodbujanje intermodalnosti in večmodalnosti, ki zagotavljajo splošno učinkovitost prometnih sistemov. |
| --- | --- |

—

meni, da je nujno uravnotežiti modalno porazdelitev kopenskega prometa ter se izogibati temu, da se prometni tokovi skoraj izključno koncentrirajo na evropske ceste. Obenem pa je treba po mnenju Odbora širiti strategije za spodbujanje intermodalnosti in večmodalnosti, ki zagotavljajo splošno učinkovitost prometnih sistemov.

ODBOR REGIJ JE —

ob upoštevanju Bele knjige o evropski prometni politiki iz leta 2001, ki opredeljuje smernice te politike do leta 2010 in hkrati predvideva vmesni pregled izvajanja bele knjige do leta 2006, in sporočila Komisije o logistiki tovornega prometa v Evropi — ključ do trajnostne mobilnosti (COM 336 konč.);

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 25. aprila 2006, da komisijo za politiko ozemeljske kohezije zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 22. junija 2006 z naslovom Naj Evropa ostane v gibanju — Trajnostna mobilnost za našo celino — Vmesni pregled Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001;

ob upoštevanju prejšnjih mnenj Odbora, zlasti mnenja o Beli knjigi o evropski prometni politiki do leta 2010: čas odločitev (CdR 54/2001 fin) (1); in mnenja o koridorjih in TEN-T: vzvod za rast in sredstvo kohezije (CdR 291/2003 fin) (2); mnenja o nizko cenovnih letalskih prevoznikih in teritorialnem razvoju (CdR 63/2004 fin) (3); mnenja o osnutku smernic Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (CdR 76/2005 fin); mnenja o varnosti vseh načinov prevoza, vključno z vprašanjem financiranja (CdR 209/2005 fin); in mnenja o tretjem paketu za pomorsko varnost (CdR 43/2006 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 119/2006 rev. 2), ki ga je 11. decembra 2006 sprejela komisija za politiko ozemeljske kohezije (poročevalec: Jan Zahradník (EPP/CZ), predsednik regionalnega sveta Južne Češke (Hejtman Jihočeského kraje)),

na 68. plenarnem zasedanju 13. in 14. februarja 2007 (seja z dne 14. februarja) sprejel naslednje mnenje:

ob upoštevanju naslednjega:

| 1) | rezultatov javnih posvetovanj, ki jih je opravila Komisija pri vmesnem pregledu Bele knjige o evropski prometni politiki; |
| --- | --- |

1)

rezultatov javnih posvetovanj, ki jih je opravila Komisija pri vmesnem pregledu Bele knjige o evropski prometni politiki;

| 2) | pripomb predstavnikov regij in mest Evrope v okviru javnih posvetovanj; |
| --- | --- |

2)

pripomb predstavnikov regij in mest Evrope v okviru javnih posvetovanj;

| 3) | razvoja na svetovni ravni, napredovanja na področju evropske integracije in razvoja prometnega sektorja v zadnjih petih letih, za katera so značilni nekateri novi pojavi, zlasti: |
| --- | --- |

3)

razvoja na svetovni ravni, napredovanja na področju evropske integracije in razvoja prometnega sektorja v zadnjih petih letih, za katera so značilni nekateri novi pojavi, zlasti:

širitev Evropske unije leta 2004 in 2007, pri čemer lahko ugotovimo, da:

| — | se je s pridružitvijo dvanajstih držav članic površina Evropske unije povečala za približno 1 100 000 km2 (kar predstavlja 36 % ozemlja EU-15); |
| --- | --- |

—

se je s pridružitvijo dvanajstih držav članic površina Evropske unije povečala za približno 1 100 000 km2 (kar predstavlja 36 % ozemlja EU-15);

| — | je bila kakovost prometne infrastrukture v novih državah članicah — in je še vedno — precej slabša kot v državah EU-15; |
| --- | --- |

—

je bila kakovost prometne infrastrukture v novih državah članicah — in je še vedno — precej slabša kot v državah EU-15;

| — | izvajanje notranjega trga v teh državah spremlja novo silovito povečanje obsega prometa, zlasti cestnega tovornega prometa; |
| --- | --- |

—

izvajanje notranjega trga v teh državah spremlja novo silovito povečanje obsega prometa, zlasti cestnega tovornega prometa;

| — | prometno omrežje v novih državah članicah ni prilagojeno novim pogojem, še zlasti ne v obmejnih območjih v bližini velikih aglomeracij in močnih industrijskih območjih, |
| --- | --- |

—

prometno omrežje v novih državah članicah ni prilagojeno novim pogojem, še zlasti ne v obmejnih območjih v bližini velikih aglomeracij in močnih industrijskih območjih,

prenovljena lizbonska strategija, ki:

| — | ugotavlja, da je rast BDP manjša od predvidene; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je rast BDP manjša od predvidene;

| — | namenja velik pomen razvoju prometnega sektorja kot bistvenemu nosilcu gospodarske rasti; |
| --- | --- |

—

namenja velik pomen razvoju prometnega sektorja kot bistvenemu nosilcu gospodarske rasti;

| — | obravnava evropsko prometno politiko kot odločilen dejavnik za podporo konkurenčnosti EU; |
| --- | --- |

—

obravnava evropsko prometno politiko kot odločilen dejavnik za podporo konkurenčnosti EU;

| — | še najprej umešča mobilnost med glavne cilje evropske prometne politike, |
| --- | --- |

—

še najprej umešča mobilnost med glavne cilje evropske prometne politike,

nezadostna finančna sredstva:

| — | raven sredstev, namenjenih prometni infrastrukturi, je v vseh državah članicah EU padla pod 1 % BDP; finančna perspektiva za obdobje 2007–2013 predvideva za to področje 8 milijard evrov (čeprav je Komisija ocenila potrebe na več kot 20 milijard evrov); |
| --- | --- |

—

raven sredstev, namenjenih prometni infrastrukturi, je v vseh državah članicah EU padla pod 1 % BDP; finančna perspektiva za obdobje 2007–2013 predvideva za to področje 8 milijard evrov (čeprav je Komisija ocenila potrebe na več kot 20 milijard evrov);

| — | samo za 30 evropskih prednostnih projektov omrežja TEN-T bi bilo treba po ocenah nameniti 250 milijard evrov (ali 0,16 % evropskega BDP), za uresničitev vseh projektov v interesu Skupnosti pa bi bilo potrebnih dodatnih 600 milijard evrov, |
| --- | --- |

—

samo za 30 evropskih prednostnih projektov omrežja TEN-T bi bilo treba po ocenah nameniti 250 milijard evrov (ali 0,16 % evropskega BDP), za uresničitev vseh projektov v interesu Skupnosti pa bi bilo potrebnih dodatnih 600 milijard evrov,

globalizacija svetovnega gospodarstva:

| — | zanjo je značilno povečanje trgovinskih izmenjav med Evropo in azijskimi trgi, kar ustvarja nove zahteve glede zmogljivosti, usmerjanja, kompatibilnosti in modalne strukture sektorjev evropskega prometnega omrežja; |
| --- | --- |

—

zanjo je značilno povečanje trgovinskih izmenjav med Evropo in azijskimi trgi, kar ustvarja nove zahteve glede zmogljivosti, usmerjanja, kompatibilnosti in modalne strukture sektorjev evropskega prometnega omrežja;

| — | pri čemer je treba ugotoviti, da sta samo sektorja zračnega in pomorskega prometa resnično globalizirana. |
| --- | --- |

—

pri čemer je treba ugotoviti, da sta samo sektorja zračnega in pomorskega prometa resnično globalizirana.

tveganja, povezana s terorizmom:

| — | ob napadih v New Yorku, Madridu in Londonu se je razkrila ranljivost prometnih sistemov, katerih varnost in zanesljivost sta ogroženi, |
| --- | --- |

—

ob napadih v New Yorku, Madridu in Londonu se je razkrila ranljivost prometnih sistemov, katerih varnost in zanesljivost sta ogroženi,

in ob upoštevanju interesov evropskih regij in mest, ki temeljijo na znanih dejstvih:

| — | njihovo vključevanje v vseevropski prometni sistem in v omrežje TEN-T je ključni pogoj, da bi lahko popolnoma izkoristili prednosti prostega trga, kar neposredno vpliva na njihovo konkurenčnost in gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

njihovo vključevanje v vseevropski prometni sistem in v omrežje TEN-T je ključni pogoj, da bi lahko popolnoma izkoristili prednosti prostega trga, kar neposredno vpliva na njihovo konkurenčnost in gospodarstvo;

| — | razvoj prometnih infrastruktur omogoča lažji potek trgovine, ki je gibalo gospodarske rasti, prispeva k ozemeljski koheziji in omogoča izgradnjo Evrope, ki je blizu državljanom in lokalnim skupnostim; |
| --- | --- |

—

razvoj prometnih infrastruktur omogoča lažji potek trgovine, ki je gibalo gospodarske rasti, prispeva k ozemeljski koheziji in omogoča izgradnjo Evrope, ki je blizu državljanom in lokalnim skupnostim;

| — | edini način, da dejansko povežemo razširjeno Evropo in zagotovimo njeno ozemeljsko kohezijo, je izboljšanje pomanjkljivih povezav in odpravljanje ovir na glavnih koridorjih vseevropskega omrežja TEN-T, razširitev glavnih koridorjev omrežja na sosednje regije in države ter prizadevanje za odpravljanje pomanjkljivosti v obmejnih območjih; |
| --- | --- |

—

edini način, da dejansko povežemo razširjeno Evropo in zagotovimo njeno ozemeljsko kohezijo, je izboljšanje pomanjkljivih povezav in odpravljanje ovir na glavnih koridorjih vseevropskega omrežja TEN-T, razširitev glavnih koridorjev omrežja na sosednje regije in države ter prizadevanje za odpravljanje pomanjkljivosti v obmejnih območjih;

| — | čeprav gre za vseevropski promet, se pozitivni in negativni učinki občutijo tudi na regionalni in lokalni ravni, saj so tesno povezani z regionalnim razvojem in urbanističnim planiranjem; |
| --- | --- |

—

čeprav gre za vseevropski promet, se pozitivni in negativni učinki občutijo tudi na regionalni in lokalni ravni, saj so tesno povezani z regionalnim razvojem in urbanističnim planiranjem;

| — | nasprotno pa mestni in regionalni promet znatno prispevata k negativnim učinkom prometa, na primer z emisijami CO2, hrupom in izgubami zaradi nesreč; |
| --- | --- |

—

nasprotno pa mestni in regionalni promet znatno prispevata k negativnim učinkom prometa, na primer z emisijami CO2, hrupom in izgubami zaradi nesreč;

| — | lokalne in regionalne skupnosti so neposredno pristojne za izgradnjo in razvoj mestnih in regionalnih prometnih sistemov, da bi ustvarili potrebne pogoje za izboljšanje njihovega delovanja in vplivali na njihovo varnost in zanesljivost; |
| --- | --- |

—

lokalne in regionalne skupnosti so neposredno pristojne za izgradnjo in razvoj mestnih in regionalnih prometnih sistemov, da bi ustvarili potrebne pogoje za izboljšanje njihovega delovanja in vplivali na njihovo varnost in zanesljivost;

| — | skupno delovanje na vseh ravneh, od organov Skupnosti do lokalnih skupnosti, ki temelji na načelu dejanske subsidiarnosti, sodelovanja, izmenjav informacij in ustreznih gospodarskih spodbud (programov), bi lahko prispevalo k izboljšanju rezultatov na področju mestnega in regionalnega prometa — |
| --- | --- |

—

skupno delovanje na vseh ravneh, od organov Skupnosti do lokalnih skupnosti, ki temelji na načelu dejanske subsidiarnosti, sodelovanja, izmenjav informacij in ustreznih gospodarskih spodbud (programov), bi lahko prispevalo k izboljšanju rezultatov na področju mestnega in regionalnega prometa —

1.   Splošne ugotovitve

| 1.1 | Odbor regij se strinja s stališčem Komisije, da mora biti mobilnost eden glavnih ciljev prometne politike EU in obnovljene lizbonske strategije. Zagotoviti je treba razvoj učinkovitih, varnih, trajnih in zanesljivih vrst prometa in nameniti posebno pozornost kombinaciji različnih vrst prometa (somodalnosti). |
| --- | --- |

1.1

Odbor regij se strinja s stališčem Komisije, da mora biti mobilnost eden glavnih ciljev prometne politike EU in obnovljene lizbonske strategije. Zagotoviti je treba razvoj učinkovitih, varnih, trajnih in zanesljivih vrst prometa in nameniti posebno pozornost kombinaciji različnih vrst prometa (somodalnosti).

| 1.2 | Odbor ugotavlja, da je promet eden izmed temeljnih delov evropskega povezovanja, saj omogoča prost pretok oseb in blaga. Prav tako je povezan z razvojem, ki ga želi Evropska unija, namreč z gospodarsko rastjo. Odbor zato nasprotuje zamisli o evropski integraciji, ki bi skušala doseči regulacijo sektorja v obliki neusklajenih zmanjšanj in omejitev, saj za to področje ni enostavne rešitve. Nasprotno, nujno je treba sprejeti nove zakonodajne ukrepe, da bi različno liberalizirali razne panoge prometnega sektorja v skladu z lokalnimi in regionalnimi pogoji, uskladili pogoje, ki se nanašajo na različne vrste prometa, ter spodbujali njihovo interoperabilnost in sodelovanje. |
| --- | --- |

1.2

Odbor ugotavlja, da je promet eden izmed temeljnih delov evropskega povezovanja, saj omogoča prost pretok oseb in blaga. Prav tako je povezan z razvojem, ki ga želi Evropska unija, namreč z gospodarsko rastjo. Odbor zato nasprotuje zamisli o evropski integraciji, ki bi skušala doseči regulacijo sektorja v obliki neusklajenih zmanjšanj in omejitev, saj za to področje ni enostavne rešitve. Nasprotno, nujno je treba sprejeti nove zakonodajne ukrepe, da bi različno liberalizirali razne panoge prometnega sektorja v skladu z lokalnimi in regionalnimi pogoji, uskladili pogoje, ki se nanašajo na različne vrste prometa, ter spodbujali njihovo interoperabilnost in sodelovanje.

| 1.3 | Po mnenju Odbora regij je prednostni cilj evropske prometne politike ustvariti pogoje, ki zagotavljajo učinkovitost in trajnost vseevropskega prometa. To vključuje:






  — | razvoj prostega prometnega trga; |
| --- | --- | --- |

1.3

Po mnenju Odbora regij je prednostni cilj evropske prometne politike ustvariti pogoje, ki zagotavljajo učinkovitost in trajnost vseevropskega prometa. To vključuje:

—

razvoj prostega prometnega trga;

| — | razvoj homogenega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), |
| --- | --- |

—

razvoj homogenega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T),

| — | dopolnitev manjkajočih povezav in odpravljanje obstoječih ovir na glavnih koridorjih vseevropskega prometnega omrežja TEN-T, |
| --- | --- |

—

dopolnitev manjkajočih povezav in odpravljanje obstoječih ovir na glavnih koridorjih vseevropskega prometnega omrežja TEN-T,

| — | povezavo glavnih koridorjev tega omrežja s koridorji iz sosednjih regij in držav, kar bo spodbujalo ozemeljsko kohezijo v najbolj obrobnih regijah na zunanjih mejah Unije, |
| --- | --- |

—

povezavo glavnih koridorjev tega omrežja s koridorji iz sosednjih regij in držav, kar bo spodbujalo ozemeljsko kohezijo v najbolj obrobnih regijah na zunanjih mejah Unije,

| — | prizadevanje za odpravljanje pomanjkljivosti omrežja TEN-T na čezmejni ravni z zmanjševanjem izoliranosti mejnih območij, ki so ostanek nekdanje razdelitve Evrope in „železne zavese“, pa tudi na mejah sedanje EU-27 z državama kandidatkama (Hrvaška, Turčija) ter na meji med EU in sosednjimi državami in regijami, kot so na primer sredozemske države Severne Afrike in vozlišča Gibraltarske ožine; |
| --- | --- |

—

prizadevanje za odpravljanje pomanjkljivosti omrežja TEN-T na čezmejni ravni z zmanjševanjem izoliranosti mejnih območij, ki so ostanek nekdanje razdelitve Evrope in „železne zavese“, pa tudi na mejah sedanje EU-27 z državama kandidatkama (Hrvaška, Turčija) ter na meji med EU in sosednjimi državami in regijami, kot so na primer sredozemske države Severne Afrike in vozlišča Gibraltarske ožine;

| — | zagotavljanje splošnega in preprostega dostopa regij in mest do vseevropskega prometnega omrežja, kar bi okrepilo ozemeljsko kohezijo; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje splošnega in preprostega dostopa regij in mest do vseevropskega prometnega omrežja, kar bi okrepilo ozemeljsko kohezijo;

| — | uvedbo vseevropskih omrežij in razvijanje pomembne infrastrukture, ki bi izboljšala vsaj povezave najbolj naseljenih območij vsake države z ostalim delom Evrope. To bi omogočilo do konca razviti notranji trg in utrditi evropsko zavest; |
| --- | --- |

—

uvedbo vseevropskih omrežij in razvijanje pomembne infrastrukture, ki bi izboljšala vsaj povezave najbolj naseljenih območij vsake države z ostalim delom Evrope. To bi omogočilo do konca razviti notranji trg in utrditi evropsko zavest;

| — | učinkovito uporabo vseh razpoložljivih vrst prometa v okviru vseevropskega prometa, da bi čim bolj izkoristili zmogljivosti, interoperabilnost in sinergije obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

—

učinkovito uporabo vseh razpoložljivih vrst prometa v okviru vseevropskega prometa, da bi čim bolj izkoristili zmogljivosti, interoperabilnost in sinergije obstoječe infrastrukture;

| — | izgradnjo nove infrastrukture vseevropskega prometa na mestih, kjer obstoječa oprema, kljub vsem poskusom v skladu z zgoraj navedenim pogojem, ne zadostuje, da bi rešili težave preobremenjenih območij (zastoji); |
| --- | --- |

—

izgradnjo nove infrastrukture vseevropskega prometa na mestih, kjer obstoječa oprema, kljub vsem poskusom v skladu z zgoraj navedenim pogojem, ne zadostuje, da bi rešili težave preobremenjenih območij (zastoji);

| — | ukinitev fizičnih, tehničnih in organizacijskih preprek, ki ovirajo optimalni pretok blaga in oseb ter prometa med državami članicami; |
| --- | --- |

—

ukinitev fizičnih, tehničnih in organizacijskih preprek, ki ovirajo optimalni pretok blaga in oseb ter prometa med državami članicami;

| — | čim boljši odgovor na zahteve medcelinskega prometa ob upoštevanju geografske širitve Evropske unije ali nove ozemeljske razporeditve držav članic; |
| --- | --- |

—

čim boljši odgovor na zahteve medcelinskega prometa ob upoštevanju geografske širitve Evropske unije ali nove ozemeljske razporeditve držav članic;

| — | učinkovito organizacijo prometa; dodeljevanje zmogljivosti na občutljivih območjih (občutljivih regijah) z instrumenti, ki se prilagajajo trgu, na primer tržna izmenjava pravic do tranzitnega prometa. |
| --- | --- |

—

učinkovito organizacijo prometa; dodeljevanje zmogljivosti na občutljivih območjih (občutljivih regijah) z instrumenti, ki se prilagajajo trgu, na primer tržna izmenjava pravic do tranzitnega prometa.

| 1.4 | Po mnenju Odbora regij je sekundarni cilj evropske prometne politike najti skupni pristop za reševanje vprašanj, ki jih ni smiselno reševati posamezno na ravni vsake države članice, regije in mesta, ter ob tem natančno upoštevati dejansko subsidiarnost, zlasti z:






  — | zmanjšanjem vpliva prometa na okolje, vključno z uresničevanjem obveznosti iz Kjotskega protokola glede zmanjševanja emisij CO2; |
| --- | --- | --- |

1.4

Po mnenju Odbora regij je sekundarni cilj evropske prometne politike najti skupni pristop za reševanje vprašanj, ki jih ni smiselno reševati posamezno na ravni vsake države članice, regije in mesta, ter ob tem natančno upoštevati dejansko subsidiarnost, zlasti z:

—

zmanjšanjem vpliva prometa na okolje, vključno z uresničevanjem obveznosti iz Kjotskega protokola glede zmanjševanja emisij CO2;

| — | zagotavljanjem energetske trajnosti prometa in uporabe alternativnih virov energije, med katere spadajo biogoriva; |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem energetske trajnosti prometa in uporabe alternativnih virov energije, med katere spadajo biogoriva;

| — | okrepitvijo varnostnih standardov in zmanjšanjem tveganj prometnih nesreč; |
| --- | --- |

—

okrepitvijo varnostnih standardov in zmanjšanjem tveganj prometnih nesreč;

| — | spodbujanjem inovativnih pobud v prometnem sektorju; |
| --- | --- |

—

spodbujanjem inovativnih pobud v prometnem sektorju;

| — | omogočanjem celotni EU, torej vsem državam članicam, da se prilagodijo spremembam, ki so neločljivo povezane s prometnimi trgi na svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

omogočanjem celotni EU, torej vsem državam članicam, da se prilagodijo spremembam, ki so neločljivo povezane s prometnimi trgi na svetovni ravni.

| 1.5 | Odbor regij ob tem opozarja, da je treba uresničiti cilje evropske prometne politike predvsem s pripravo pravnega in institucionalnega okvira, ki omogoča uravnoteženo delovanje različnih akterjev (udeleženci trga itd.) na področju prometa. Regulacija in ukrepanje javnih oblasti se lahko izvajata samo, ko je to potrebno zaradi tržne nepopolnosti in morata biti sprejemljiva za nacionalne, regionalne ali občinske proračune. |
| --- | --- |

1.5

Odbor regij ob tem opozarja, da je treba uresničiti cilje evropske prometne politike predvsem s pripravo pravnega in institucionalnega okvira, ki omogoča uravnoteženo delovanje različnih akterjev (udeleženci trga itd.) na področju prometa. Regulacija in ukrepanje javnih oblasti se lahko izvajata samo, ko je to potrebno zaradi tržne nepopolnosti in morata biti sprejemljiva za nacionalne, regionalne ali občinske proračune.

| 1.6 | Glede na ugotovitve bele knjige iz leta 2001 Odbor regij meni, da je za uresničitev ciljev evropske prometne politike potrebno naslednje:






  — | prihodnji instrumenti evropske prometne politike morajo imeti jasno strukturo, ki odraža prej navedene prednostne naloge, |
| --- | --- | --- |

1.6

Glede na ugotovitve bele knjige iz leta 2001 Odbor regij meni, da je za uresničitev ciljev evropske prometne politike potrebno naslednje:

—

prihodnji instrumenti evropske prometne politike morajo imeti jasno strukturo, ki odraža prej navedene prednostne naloge,

| — | sklop instrumentov in ukrepov, ki so določeni glede na prednostne naloge, mora biti organiziran v skladu z načelom dejanske subsidiarnosti, tako da oblikuje koherentne celote, specifične za vsako stopnjo javne uprave in v skladu z njihovimi zmogljivostmi in pristojnostmi, |
| --- | --- |

—

sklop instrumentov in ukrepov, ki so določeni glede na prednostne naloge, mora biti organiziran v skladu z načelom dejanske subsidiarnosti, tako da oblikuje koherentne celote, specifične za vsako stopnjo javne uprave in v skladu z njihovimi zmogljivostmi in pristojnostmi,

| — | zagotoviti zadostna finančna sredstva za izvajanje teh instrumentov in ukrepov na vseh ravneh, kjer promet vpliva na gospodarske dosežke EU in na kakovost življenja državljanov. |
| --- | --- |

—

zagotoviti zadostna finančna sredstva za izvajanje teh instrumentov in ukrepov na vseh ravneh, kjer promet vpliva na gospodarske dosežke EU in na kakovost življenja državljanov.

| 1.7. | Odbor meni, da je nujno vzpostaviti ustrezne načine za lažjo udeležbo regionalnih uprav pri opredeljevanju evropske prometne politike. Vmesni pregled bele knjige ne določa jasno vloge, ki naj bi jo imele regije v tem okviru. |
| --- | --- |

1.7.

Odbor meni, da je nujno vzpostaviti ustrezne načine za lažjo udeležbo regionalnih uprav pri opredeljevanju evropske prometne politike. Vmesni pregled bele knjige ne določa jasno vloge, ki naj bi jo imele regije v tem okviru.

| 1.8. | Odbor meni, da sedanja različica vmesnega pregleda bele knjige ne poudarja v zadostni meri prednostnih nalog vseh predlaganih pobud, in se boji, da bo učinkovitost celotnega dokumenta zaradi tega manjša. Zato zahteva, da se seznam pobud (Delovni načrt — zbirka glavnih ukrepov) spremeni tako, da ne bi bil več zasnovan kronološko, temveč bi bili cilji in področja pristojnosti razvrščeni glede na pomembnost in v skladu z načelom subsidiarnosti. Odbor regij meni, da je treba uvesti koordinatorje, ki bodo odgovorni za različne ukrepe. Odbor namreč meni, da cilj teh ukrepov ni toliko objava dokumenta kot resnična sprememba, ki jo lahko dosežemo s strogim izvajanjem teh ukrepov. |
| --- | --- |

1.8.

Odbor meni, da sedanja različica vmesnega pregleda bele knjige ne poudarja v zadostni meri prednostnih nalog vseh predlaganih pobud, in se boji, da bo učinkovitost celotnega dokumenta zaradi tega manjša. Zato zahteva, da se seznam pobud (Delovni načrt — zbirka glavnih ukrepov) spremeni tako, da ne bi bil več zasnovan kronološko, temveč bi bili cilji in področja pristojnosti razvrščeni glede na pomembnost in v skladu z načelom subsidiarnosti. Odbor regij meni, da je treba uvesti koordinatorje, ki bodo odgovorni za različne ukrepe. Odbor namreč meni, da cilj teh ukrepov ni toliko objava dokumenta kot resnična sprememba, ki jo lahko dosežemo s strogim izvajanjem teh ukrepov.

| 1.9 | Odbor regij nadalje zahteva, da se, preden javne oblasti sprejmejo nov niz predpisov ali pobud, preveri, ali je možno doseči iste rezultate z izvajanjem tržnih mehanizmov na področju prometa. |
| --- | --- |

1.9

Odbor regij nadalje zahteva, da se, preden javne oblasti sprejmejo nov niz predpisov ali pobud, preveri, ali je možno doseči iste rezultate z izvajanjem tržnih mehanizmov na področju prometa.

| 1.10 | Ob upoštevanju prejšnjih točk Odbor predlaga, da se k naslovu Bele knjige 2006 doda: Čas dejanj, pri čemer se sklicujemo na Belo knjigo 2001 s podnaslovom Čas odločitev. Edino zagotovilo za doseganje načrtovanih rezultatov je namreč prenos odločitev, sprejetih na ravni Skupnosti, v prometne politike na ravni držav članic, nato pa v regionalne in občinske uprave do njihove dejanske uresničitve. |
| --- | --- |

1.10

Ob upoštevanju prejšnjih točk Odbor predlaga, da se k naslovu Bele knjige 2006 doda: Čas dejanj, pri čemer se sklicujemo na Belo knjigo 2001 s podnaslovom Čas odločitev. Edino zagotovilo za doseganje načrtovanih rezultatov je namreč prenos odločitev, sprejetih na ravni Skupnosti, v prometne politike na ravni držav članic, nato pa v regionalne in občinske uprave do njihove dejanske uresničitve.

2.   Kopenski promet

| 2.1 | Odbor regij meni, da je nujno treba uravnotežiti modalno porazdelitev kopenskega prometa ter se izogibati temu, da se prometni tokovi skoraj izključno koncentrirajo na evropske ceste Obenem pa je treba po mnenju Odbora širiti strategije za spodbujanje intermodalnosti in večmodalnosti, ki zagotavljajo splošno učinkovitost prometnih sistemov. |
| --- | --- |

2.1

Odbor regij meni, da je nujno treba uravnotežiti modalno porazdelitev kopenskega prometa ter se izogibati temu, da se prometni tokovi skoraj izključno koncentrirajo na evropske ceste Obenem pa je treba po mnenju Odbora širiti strategije za spodbujanje intermodalnosti in večmodalnosti, ki zagotavljajo splošno učinkovitost prometnih sistemov.

| 2.2 | Odbor regij pozdravlja predlog Komisije za pospešitev odpravljanja tehničnih in funkcionalnih ovir na področju mednarodnega železniškega prometa, ki spodbuja tudi poenotenje ter pozitivno in učinkovito standardizacijo voznih sredstev. |
| --- | --- |

2.2

Odbor regij pozdravlja predlog Komisije za pospešitev odpravljanja tehničnih in funkcionalnih ovir na področju mednarodnega železniškega prometa, ki spodbuja tudi poenotenje ter pozitivno in učinkovito standardizacijo voznih sredstev.

| 2.3 | Poleg tega Odbor meni, da je za izboljšanje konkurenčnosti železniškega prometa v primerjavi s cestnim in za ustreznejši delež v celotnem obsegu prometa treba zlasti dokončno uskladiti pogoje, ki uravnavajo železniški in cestni promet, kot predvideva bela knjiga iz leta 2001. |
| --- | --- |

2.3

Poleg tega Odbor meni, da je za izboljšanje konkurenčnosti železniškega prometa v primerjavi s cestnim in za ustreznejši delež v celotnem obsegu prometa treba zlasti dokončno uskladiti pogoje, ki uravnavajo železniški in cestni promet, kot predvideva bela knjiga iz leta 2001.

| 2.4 | Izkušnje kažejo, da imajo procesi liberalizacije znatne posledice za pravne odnose med prevoznikom in njegovimi strankami, dobavitelji, uporabniki teh storitev in delodajalci ter prav tako na področju lastninskega prava. Zato Odbor regij priporoča, da se pripravi ocena učinka ukrepov na področju liberalizacije, ki so se v nekaterih državah že izvajali, in metodologija na podlagi izkušenj nekaterih držav članic za liberalizacijo v posameznih železniških družbah na ravni Skupnosti. Priporoča tudi, da se pripravijo minimalne pravne norme za zagotavljanje ustrezne in uravnotežene zaščite pravic vseh akterjev, prizadetih zaradi liberalizacije prometnega sektorja v omrežju (prevoznikov, uporabnikov in zakonodajalcev ter javne uprave in nadzornega organa ter delojemalcev). |
| --- | --- |

2.4

Izkušnje kažejo, da imajo procesi liberalizacije znatne posledice za pravne odnose med prevoznikom in njegovimi strankami, dobavitelji, uporabniki teh storitev in delodajalci ter prav tako na področju lastninskega prava. Zato Odbor regij priporoča, da se pripravi ocena učinka ukrepov na področju liberalizacije, ki so se v nekaterih državah že izvajali, in metodologija na podlagi izkušenj nekaterih držav članic za liberalizacijo v posameznih železniških družbah na ravni Skupnosti. Priporoča tudi, da se pripravijo minimalne pravne norme za zagotavljanje ustrezne in uravnotežene zaščite pravic vseh akterjev, prizadetih zaradi liberalizacije prometnega sektorja v omrežju (prevoznikov, uporabnikov in zakonodajalcev ter javne uprave in nadzornega organa ter delojemalcev).

| 2.5 | Odbor ugotavlja, da igra cestni promet še naprej ključno vlogo za lokalne in regionalne skupnosti, saj je v številnih regijah edino sredstvo za zagotavljanje dostopnosti in mobilnosti. Za izpopolnjevanje celotnega prometnega sistema so zlasti pomembne možnosti intermodalnega povezovanja. |
| --- | --- |

2.5

Odbor ugotavlja, da igra cestni promet še naprej ključno vlogo za lokalne in regionalne skupnosti, saj je v številnih regijah edino sredstvo za zagotavljanje dostopnosti in mobilnosti. Za izpopolnjevanje celotnega prometnega sistema so zlasti pomembne možnosti intermodalnega povezovanja.

| 2.6. | Odbor meni, da je treba v sedanjih razmerah, ko javne naložbe zaostajajo, dati prednost spodbujanju projektov železniške osi za hitre vlake tudi v okviru TEN-T. Poleg tega je treba spodbujati tudi krepitev železniških avtocest, ki dopolnjujejo TEN-T. Zato je treba poudariti opredeljevanje in razvijanje projektov na področju železniških avtocest, ki so projekti trajnostnega prometa, in čeprav v TEN-T niso predvideni, potekajo vzporedno in dopolnjujejo projekte v okviru TEN-T, zato si zaslužijo, da bi jih EU financirala. |
| --- | --- |

2.6.

Odbor meni, da je treba v sedanjih razmerah, ko javne naložbe zaostajajo, dati prednost spodbujanju projektov železniške osi za hitre vlake tudi v okviru TEN-T. Poleg tega je treba spodbujati tudi krepitev železniških avtocest, ki dopolnjujejo TEN-T. Zato je treba poudariti opredeljevanje in razvijanje projektov na področju železniških avtocest, ki so projekti trajnostnega prometa, in čeprav v TEN-T niso predvideni, potekajo vzporedno in dopolnjujejo projekte v okviru TEN-T, zato si zaslužijo, da bi jih EU financirala.

| 2.7 | Odbor regij pozdravlja predlog Komisije za sisteme pametnega zaračunavanja uporabe infrastrukture in dodeljevanje zmogljivosti v mestih in občutljivih območjih (občutljivih regijah) z instrumenti, ki se prilagajajo trgu, na primer tržna izmenjava pravic do tranzitnega prometa. |
| --- | --- |

2.7

Odbor regij pozdravlja predlog Komisije za sisteme pametnega zaračunavanja uporabe infrastrukture in dodeljevanje zmogljivosti v mestih in občutljivih območjih (občutljivih regijah) z instrumenti, ki se prilagajajo trgu, na primer tržna izmenjava pravic do tranzitnega prometa.

| 2.8 | Čeprav je treba odločno podpreti pobude za spodbujanje trajnejših oblik prometa, kot sta železniški in pomorski, ki jih predlaga bela knjiga, pa je treba upoštevati tudi dejstvo, da mnoga območja nimajo ustrezne železniške ali pomorske infrastrukture, zato bi bile za prehod s cestnega prometa na ekološko trajnejše oblike prometa potrebne velike naložbe v tovrstno infrastrukturo. |
| --- | --- |

2.8

Čeprav je treba odločno podpreti pobude za spodbujanje trajnejših oblik prometa, kot sta železniški in pomorski, ki jih predlaga bela knjiga, pa je treba upoštevati tudi dejstvo, da mnoga območja nimajo ustrezne železniške ali pomorske infrastrukture, zato bi bile za prehod s cestnega prometa na ekološko trajnejše oblike prometa potrebne velike naložbe v tovrstno infrastrukturo.

3.   Zračni promet

| 3.1 | Odbor regij pozdravlja pojav regionalnih letališč in nizko cenovnih letalskih prevoznikov, zaradi katerih je postal zračni promet v zadnjih letih dostopnejši potnikom in je tako ustrezna alternativa kopenskemu prevozu potnikov na dolge razdalje. Ob tem pa se ne sme pozabiti na negativne učinke tega trenda. |
| --- | --- |

3.1

Odbor regij pozdravlja pojav regionalnih letališč in nizko cenovnih letalskih prevoznikov, zaradi katerih je postal zračni promet v zadnjih letih dostopnejši potnikom in je tako ustrezna alternativa kopenskemu prevozu potnikov na dolge razdalje. Ob tem pa se ne sme pozabiti na negativne učinke tega trenda.

| 3.2 | V skladu s prejšnjimi mnenji Odbor poudarja pomembno vlogo regionalnih letališč za regionalni razvoj in izvajanje ozemeljske kohezije (medsebojne povezave regij, povečana mobilnost, koristi prostega prometa, gospodarski razvoj ter prenova obrobnih in manj razvitih regij). V tej zvezi Odbor pozdravlja pobudo Komisije za ustvarjanje ugodnih pogojev za večji razvoj potenciala zračnega prometa na ravni medregionalnih segmentov trga zračnega prometa. |
| --- | --- |

3.2

V skladu s prejšnjimi mnenji Odbor poudarja pomembno vlogo regionalnih letališč za regionalni razvoj in izvajanje ozemeljske kohezije (medsebojne povezave regij, povečana mobilnost, koristi prostega prometa, gospodarski razvoj ter prenova obrobnih in manj razvitih regij). V tej zvezi Odbor pozdravlja pobudo Komisije za ustvarjanje ugodnih pogojev za večji razvoj potenciala zračnega prometa na ravni medregionalnih segmentov trga zračnega prometa.

| 3.3 | Ob tem Odbor opozarja na svoje prejšnje pozive za uravnotežen pristop med preglednostjo in upravičenostjo do pomoči, ki sta nujni na področju državnih pomoči, in zmožnostjo lokalnih in regionalnih skupnosti, da financirajo regionalna letališča in razvoj novih povezav, ki bi omogočale povezavo regij z drugimi deli Evrope. |
| --- | --- |

3.3

Ob tem Odbor opozarja na svoje prejšnje pozive za uravnotežen pristop med preglednostjo in upravičenostjo do pomoči, ki sta nujni na področju državnih pomoči, in zmožnostjo lokalnih in regionalnih skupnosti, da financirajo regionalna letališča in razvoj novih povezav, ki bi omogočale povezavo regij z drugimi deli Evrope.

| 3.4 | Zaradi posebnega položaja najbolj oddaljenih regij, za katere je pomorski in zračni promet edini način dostopa do ostalega dela Evropske unije in sveta, bi bilo treba zanje uvesti potrebne izjeme pri morebitnih ukrepih na področju boja proti podnebnim spremembam v sektorjih pomorskega in zračnega prometa, glede na to, da je njihov delež emisij toplogrednih plinov v primerjavi s celotno EU manjši od 0,5 % celotnega obsega emisij v teh dveh sektorjih in da to nikakor ne bi ogrozilo mednarodnih obveznosti, ki jih je na tem področju sprejela Evropska unija. |
| --- | --- |

3.4

Zaradi posebnega položaja najbolj oddaljenih regij, za katere je pomorski in zračni promet edini način dostopa do ostalega dela Evropske unije in sveta, bi bilo treba zanje uvesti potrebne izjeme pri morebitnih ukrepih na področju boja proti podnebnim spremembam v sektorjih pomorskega in zračnega prometa, glede na to, da je njihov delež emisij toplogrednih plinov v primerjavi s celotno EU manjši od 0,5 % celotnega obsega emisij v teh dveh sektorjih in da to nikakor ne bi ogrozilo mednarodnih obveznosti, ki jih je na tem področju sprejela Evropska unija.

4.   Pomorski promet in promet po plovnih poteh

| 4.1 | Odbor regij se strinja s priporočili Komisije glede nadaljnjega prizadevanja za razvoj pomorskega prometa na kratke razdalje in „pomorskih avtocest“ kot alternativ cestnemu prometu. Poleg tega dodaja, da se je že zavzel za to, da bi: |
| --- | --- |

4.1

Odbor regij se strinja s priporočili Komisije glede nadaljnjega prizadevanja za razvoj pomorskega prometa na kratke razdalje in „pomorskih avtocest“ kot alternativ cestnemu prometu. Poleg tega dodaja, da se je že zavzel za to, da bi:

| 4.2 | operativni programi za obdobje 2007–2013 predvideli izvajanje projektov, ki spodbujajo pomorski promet (boj proti onesnaževanju, prometna varnost, upravljanje infrastruktur plovnih poti); |
| --- | --- |

4.2

operativni programi za obdobje 2007–2013 predvideli izvajanje projektov, ki spodbujajo pomorski promet (boj proti onesnaževanju, prometna varnost, upravljanje infrastruktur plovnih poti);

| 4.3 | bilo storjenega več za izboljšanje zmogljivosti in razvoj infrastruktur kopenskega dostopa do pristanišč, za izgradnjo logističnih mrež za distribucijo, pri tem pa bi bolj upoštevali posebne potrebe otokov na teh področjih; |
| --- | --- |

4.3

bilo storjenega več za izboljšanje zmogljivosti in razvoj infrastruktur kopenskega dostopa do pristanišč, za izgradnjo logističnih mrež za distribucijo, pri tem pa bi bolj upoštevali posebne potrebe otokov na teh področjih;

| 4.4 | bile otoške regije Unije bolj povezane v sistem „pomorskih avtocest“, da bi se izboljšal njihov dostop do skupnega trga. |
| --- | --- |

4.4

bile otoške regije Unije bolj povezane v sistem „pomorskih avtocest“, da bi se izboljšal njihov dostop do skupnega trga.

| 4.5 | Poleg tega Odbor podpira predlog Komisije o pripravi strategije za celostni razvoj „skupnega evropskega morskega območja“, ki bi prispeval k razvoju skupnega trga na tem področju. |
| --- | --- |

4.5

Poleg tega Odbor podpira predlog Komisije o pripravi strategije za celostni razvoj „skupnega evropskega morskega območja“, ki bi prispeval k razvoju skupnega trga na tem področju.

| 4.6 | Odbor pozdravlja tudi ukrepe v zvezi s pristanišči in je pripravljen sodelovati pri razpravah o njihovi pripravi. Poleg tega želi opozoriti na pomen vezi, ki obstajajo med pristanišči in mesti oziroma regijami v zaledju. |
| --- | --- |

4.6

Odbor pozdravlja tudi ukrepe v zvezi s pristanišči in je pripravljen sodelovati pri razpravah o njihovi pripravi. Poleg tega želi opozoriti na pomen vezi, ki obstajajo med pristanišči in mesti oziroma regijami v zaledju.

| 4.7 | Odbor podpira mesta in regije v zaledju pomembnejših morskih pristanišč, ki želijo dejansko povezati svoje cestne povezave z omrežjem TEN-T in se priključiti evropskim cestnim transverzalam (t. i. „landbridges“). |
| --- | --- |

4.7

Odbor podpira mesta in regije v zaledju pomembnejših morskih pristanišč, ki želijo dejansko povezati svoje cestne povezave z omrežjem TEN-T in se priključiti evropskim cestnim transverzalam (t. i. „landbridges“).

| 4.8 | Poleg tega Odbor opaža, da promet po celinskih plovnih poteh že dolgo ni deležen prave pozornosti kot alternativa cestnemu prometu, in pozdravlja predlog Komisije o ustanovitvi programa za spodbujanje razvoja plovnih poti. Hkrati v zvezi z zahtevo Komisije za večjo sinergijo politik Skupnosti (prometne, energetske in okoljske) opozarja na veliko neskladnost v mnogih primerih glede pristopa v zvezi z izgradnjo celinskih plovnih poti. Po eni strani se namreč spodbuja izgradnja plovnih poti in razvoj rečnega prometa kot nujne alternative, po drugi strani pa izvajanje teh ukrepov ni možno zaradi predpisov s prestrogimi okoljskimi zahtevami. |
| --- | --- |

4.8

Poleg tega Odbor opaža, da promet po celinskih plovnih poteh že dolgo ni deležen prave pozornosti kot alternativa cestnemu prometu, in pozdravlja predlog Komisije o ustanovitvi programa za spodbujanje razvoja plovnih poti. Hkrati v zvezi z zahtevo Komisije za večjo sinergijo politik Skupnosti (prometne, energetske in okoljske) opozarja na veliko neskladnost v mnogih primerih glede pristopa v zvezi z izgradnjo celinskih plovnih poti. Po eni strani se namreč spodbuja izgradnja plovnih poti in razvoj rečnega prometa kot nujne alternative, po drugi strani pa izvajanje teh ukrepov ni možno zaradi predpisov s prestrogimi okoljskimi zahtevami.

| 4.9 | Odbor meni, da morajo spodbujevalni ukrepi na področju pomorskih avtocest vključevati temeljito analizo njihovega vpliva na obstoječe sisteme pristanišč, opredeljevati način odprave negativnih posledic, ki bi jih te lahko imele nanje, ter določiti način dodeljevanja prednostne pomoči, da bi rešili probleme, s katerimi se soočajo oddaljena in otoška območja. |
| --- | --- |

4.9

Odbor meni, da morajo spodbujevalni ukrepi na področju pomorskih avtocest vključevati temeljito analizo njihovega vpliva na obstoječe sisteme pristanišč, opredeljevati način odprave negativnih posledic, ki bi jih te lahko imele nanje, ter določiti način dodeljevanja prednostne pomoči, da bi rešili probleme, s katerimi se soočajo oddaljena in otoška območja.

| 4.10 | Odbor meni, da bi morali prihodnji predpisi o razvoju pomoči za pomorske avtoceste formalno vključevati udeležbo regij. |
| --- | --- |

4.10

Odbor meni, da bi morali prihodnji predpisi o razvoju pomoči za pomorske avtoceste formalno vključevati udeležbo regij.

5.   Lokalno in regionalno prometno omrežje

| 5.1 | Odbor meni, da bi bilo zlasti na področju mestnega prometa najbolje, da prometna sredstva sploh ne bi bila potrebna. Pri tem torej ne gre samo za posebne ukrepe prometne politike, temveč so potrebni ukrepi tudi na drugih področjih političnega odločanja, kot so urbanistično planiranje, regionalni razvoj in stanovanjska politika. To še zlasti velja za nove države članice, kjer so pogosto potrebni ukrepi, ki bi omogočili selitev zaradi službe in odprtje stanovanjskega trga itd. |
| --- | --- |

5.1

Odbor meni, da bi bilo zlasti na področju mestnega prometa najbolje, da prometna sredstva sploh ne bi bila potrebna. Pri tem torej ne gre samo za posebne ukrepe prometne politike, temveč so potrebni ukrepi tudi na drugih področjih političnega odločanja, kot so urbanistično planiranje, regionalni razvoj in stanovanjska politika. To še zlasti velja za nove države članice, kjer so pogosto potrebni ukrepi, ki bi omogočili selitev zaradi službe in odprtje stanovanjskega trga itd.

| 5.2 | Odbor pozdravlja predlog Komisije o pripravi zelene knjige o mestnem prometu in je pripravljen kot predstavnik evropskih regij in mest aktivno sodelovati pri razpravah zainteresiranih strani, ki bodo potekale pred sprejetjem končnega dokumenta. |
| --- | --- |

5.2

Odbor pozdravlja predlog Komisije o pripravi zelene knjige o mestnem prometu in je pripravljen kot predstavnik evropskih regij in mest aktivno sodelovati pri razpravah zainteresiranih strani, ki bodo potekale pred sprejetjem končnega dokumenta.

| 5.3 | S tem v zvezi Odbor opozarja, da je učinkovitost sistemov urbanega in regionalnega prometa odvisna od tega, v kolikšni meri odgovorijo na potrebe lokalnih skupnosti. Zato je za razliko od vseevropskega prometnega sistema na tem področju zelo težko predvideti potrebne ukrepe in standarde. V skladu z načelom subsidiarnosti mora biti vloga Unije na tem področju v izmenjavi znanj in oblikovanju programov za prenos in izvedbo preizkušenih metod ter preizkušanju inovativnih pristopov (organizacija prometa, inteligentni sistemi, okolju prijazna in energetsko učinkovita goriva, mobilnost kot pogoj za regionalni razvoj). |
| --- | --- |

5.3

S tem v zvezi Odbor opozarja, da je učinkovitost sistemov urbanega in regionalnega prometa odvisna od tega, v kolikšni meri odgovorijo na potrebe lokalnih skupnosti. Zato je za razliko od vseevropskega prometnega sistema na tem področju zelo težko predvideti potrebne ukrepe in standarde. V skladu z načelom subsidiarnosti mora biti vloga Unije na tem področju v izmenjavi znanj in oblikovanju programov za prenos in izvedbo preizkušenih metod ter preizkušanju inovativnih pristopov (organizacija prometa, inteligentni sistemi, okolju prijazna in energetsko učinkovita goriva, mobilnost kot pogoj za regionalni razvoj).

| 5.4 | Težave na področju prometa se pojavljajo predvsem v velikih mestih, mestnih strnjenih naseljih in predmestjih; zaradi velike urbanizacije teh območij je gradnja in posodabljanje prometne infrastrukture zelo draga. Zato bi bilo treba zelo pozorno spremljati razvoj te infrastrukture in jo na vseh ravneh opremiti z moderno tehnologijo ter spodbujati tudi infrastrukturo, ki ni neposredno del omrežja TEN-T. Treba je spodbujati mestni promet, ki manj onesnažuje okolje, da bi tako pripomogli k zmanjšanju onesnaženja naših mest ter izboljšali kakovost življenja njihovih prebivalcev. Odbor regij poziva Komisijo, da v analizo pri pripravi zelene knjige o mestnem prometu vključi tudi te vidike. |
| --- | --- |

5.4

Težave na področju prometa se pojavljajo predvsem v velikih mestih, mestnih strnjenih naseljih in predmestjih; zaradi velike urbanizacije teh območij je gradnja in posodabljanje prometne infrastrukture zelo draga. Zato bi bilo treba zelo pozorno spremljati razvoj te infrastrukture in jo na vseh ravneh opremiti z moderno tehnologijo ter spodbujati tudi infrastrukturo, ki ni neposredno del omrežja TEN-T. Treba je spodbujati mestni promet, ki manj onesnažuje okolje, da bi tako pripomogli k zmanjšanju onesnaženja naših mest ter izboljšali kakovost življenja njihovih prebivalcev. Odbor regij poziva Komisijo, da v analizo pri pripravi zelene knjige o mestnem prometu vključi tudi te vidike.

| 5.5 | Odbor regij poziva Evropsko komisijo, da se posebej osredotoči na mestni promet in ustrezno pregleda, ali različni operativni programi za obdobje 2007¬2013 namenjajo mestnemu prometu dovolj pozornosti in ali predvidevajo ustrezno dodelitev finančnih sredstev. Odbor regij poudarja, da je mestni promet prav tako pomemben kot vseevropski promet, saj ima večina prometnih tokov izhodišče in končni cilj v mestih, kjer pa so zato najožja „ozka grla“. Zato je kakovost mestnega prometa ključni pogoj za konkurenčnost EU in tudi celotne lizbonske strategije, tako na področju pretoka blaga kot mobilnosti delavcev. |
| --- | --- |

5.5

Odbor regij poziva Evropsko komisijo, da se posebej osredotoči na mestni promet in ustrezno pregleda, ali različni operativni programi za obdobje 2007¬2013 namenjajo mestnemu prometu dovolj pozornosti in ali predvidevajo ustrezno dodelitev finančnih sredstev. Odbor regij poudarja, da je mestni promet prav tako pomemben kot vseevropski promet, saj ima večina prometnih tokov izhodišče in končni cilj v mestih, kjer pa so zato najožja „ozka grla“. Zato je kakovost mestnega prometa ključni pogoj za konkurenčnost EU in tudi celotne lizbonske strategije, tako na področju pretoka blaga kot mobilnosti delavcev.

| 5.6 | Odbor regij meni, da bilo za odpravo „ozkih grl“ pri dostopu v velika mesta treba ob mestnih vpadnicah urediti velika parkirišča s povezavami z mestom, ki bi imela zadostno število parkirnih prostorov — „parkiraj in se odpelji“ — da bi ljudje, ki pridejo v mesto z avtom, lahko tam parkirali in nato uporabili javni prevoz brez izgube časa. |
| --- | --- |

5.6

Odbor regij meni, da bilo za odpravo „ozkih grl“ pri dostopu v velika mesta treba ob mestnih vpadnicah urediti velika parkirišča s povezavami z mestom, ki bi imela zadostno število parkirnih prostorov — „parkiraj in se odpelji“ — da bi ljudje, ki pridejo v mesto z avtom, lahko tam parkirali in nato uporabili javni prevoz brez izgube časa.

6.   Optimizacija infrastruktur in dostop do omrežij

| 6.1 | Odbor meni, da je v interesu trajnostnih vseevropskih prometnih omrežij glavni cilj, hkrati z dokončanjem vseevropskega prometnega omrežja TEN-T in izgradnjo novih infrastruktur, tudi izboljšanje okoliščin, ki omogočajo sistematično uporabo neizkoriščenih zmogljivosti v okviru obstoječih infrastruktur. |
| --- | --- |

6.1

Odbor meni, da je v interesu trajnostnih vseevropskih prometnih omrežij glavni cilj, hkrati z dokončanjem vseevropskega prometnega omrežja TEN-T in izgradnjo novih infrastruktur, tudi izboljšanje okoliščin, ki omogočajo sistematično uporabo neizkoriščenih zmogljivosti v okviru obstoječih infrastruktur.

| 6.2 | Odbor toplo pozdravlja mnenje Komisije, da je nujno treba zmanjšati zastoje v prometu in izboljšati dostop do prometnih omrežij. Po mnenju Odbora gre za nujni pogoj, da bi v celoti izkoristili možnosti prostega pretoka ljudi in dosegli večjo ozemeljsko kohezijo. |
| --- | --- |

6.2

Odbor toplo pozdravlja mnenje Komisije, da je nujno treba zmanjšati zastoje v prometu in izboljšati dostop do prometnih omrežij. Po mnenju Odbora gre za nujni pogoj, da bi v celoti izkoristili možnosti prostega pretoka ljudi in dosegli večjo ozemeljsko kohezijo.

| 6.3 | Vendar pa se Odbor ne strinja s Komisijo, da ima Evropa gosto prometno omrežje in na splošno visoko kakovostno infrastrukturo. Vztraja na razlikah v kakovosti obstoječe prometne infrastrukture v starih in novih državah članicah. Hkrati opaža, da se v novih državah članicah zaradi povečanega prometa od širitve leta 2004 naprej stanje njihovega omrežja še naprej slabša, s tem pa se razlike med starimi in novimi državami članicami še povečujejo. Zato Odbor meni, da bi bilo treba med predlagane ukrepe v okviru vmesnega pregleda bele knjige dodati še resno in natančno oceno stanja prometne infrastrukture v EU-27, da bi imele evropske institucije bolj primerno podlago za sprejemanje odločitev na tem področju. |
| --- | --- |

6.3

Vendar pa se Odbor ne strinja s Komisijo, da ima Evropa gosto prometno omrežje in na splošno visoko kakovostno infrastrukturo. Vztraja na razlikah v kakovosti obstoječe prometne infrastrukture v starih in novih državah članicah. Hkrati opaža, da se v novih državah članicah zaradi povečanega prometa od širitve leta 2004 naprej stanje njihovega omrežja še naprej slabša, s tem pa se razlike med starimi in novimi državami članicami še povečujejo. Zato Odbor meni, da bi bilo treba med predlagane ukrepe v okviru vmesnega pregleda bele knjige dodati še resno in natančno oceno stanja prometne infrastrukture v EU-27, da bi imele evropske institucije bolj primerno podlago za sprejemanje odločitev na tem področju.

| 6.4 | Hkrati Odbor opozarja na možnost novih ozkih grl na glavnih prometnicah v obmejnih območjih ter v oddaljenih in izoliranih območjih na novih zunanjih mejah Unije. Zato bi bilo treba dokončati postopek revizije omrežij TEN-T in jih s tem razširiti na regije in države, ki mejijo na Unijo. |
| --- | --- |

6.4

Hkrati Odbor opozarja na možnost novih ozkih grl na glavnih prometnicah v obmejnih območjih ter v oddaljenih in izoliranih območjih na novih zunanjih mejah Unije. Zato bi bilo treba dokončati postopek revizije omrežij TEN-T in jih s tem razširiti na regije in države, ki mejijo na Unijo.

| 6.5 | Odbor aktivno podpira regionalne projekte za razvoj prometne infrastrukture, zlasti čezmejno razsežnost, in poziva Komisijo, naj jim še naprej nudi ugodne pogoje prek programov, ki omogočajo izrabo sredstev kohezijske politike za obdobje 2007–2013 in programov za spodbujanje medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

6.5

Odbor aktivno podpira regionalne projekte za razvoj prometne infrastrukture, zlasti čezmejno razsežnost, in poziva Komisijo, naj jim še naprej nudi ugodne pogoje prek programov, ki omogočajo izrabo sredstev kohezijske politike za obdobje 2007–2013 in programov za spodbujanje medregionalnega sodelovanja.

| 6.6 | Odbor poleg tega poziva Komisijo, naj s pomočjo finančnih instrumentov (proračuna za omrežja TEN-T, EIB, EBRD, javno-zasebnih partnerstev itd.) in institucionalnih instrumentov (evropskega koordinatorja) uvede program pomoči za hitro ukinitev čezmejnih ozkih grl in dokončanje manjkajočih povezav v okviru 30 prednostnih projektov TEN-T, določenih leta 2004, ter ostalih povezav, ki so se pozneje izkazale za potrebne, zaradi enotnosti omrežja TEN-T. Nacionalne prometne politike so bile na tem področju dolgo neučinkovite, kar je posebno slabo vplivalo na regionalni razvoj, ozemeljsko kohezijo in izkoriščanje vseh možnosti, ki jih ponujata prost pretok oseb in čezmejno sodelovanje. Poleg tega je treba finančne mehanizme nameniti tudi drugim projektom, ki dopolnjujejo TEN-T, zlasti tistim, ki so usmerjeni v izboljšanje dostopnosti: kopenske in železniške povezave, dostop do pristanišč, območja logističnih dejavnosti, povezana z območji zamenjave oblike prevoza, dostop do mest itd. |
| --- | --- |

6.6

Odbor poleg tega poziva Komisijo, naj s pomočjo finančnih instrumentov (proračuna za omrežja TEN-T, EIB, EBRD, javno-zasebnih partnerstev itd.) in institucionalnih instrumentov (evropskega koordinatorja) uvede program pomoči za hitro ukinitev čezmejnih ozkih grl in dokončanje manjkajočih povezav v okviru 30 prednostnih projektov TEN-T, določenih leta 2004, ter ostalih povezav, ki so se pozneje izkazale za potrebne, zaradi enotnosti omrežja TEN-T. Nacionalne prometne politike so bile na tem področju dolgo neučinkovite, kar je posebno slabo vplivalo na regionalni razvoj, ozemeljsko kohezijo in izkoriščanje vseh možnosti, ki jih ponujata prost pretok oseb in čezmejno sodelovanje. Poleg tega je treba finančne mehanizme nameniti tudi drugim projektom, ki dopolnjujejo TEN-T, zlasti tistim, ki so usmerjeni v izboljšanje dostopnosti: kopenske in železniške povezave, dostop do pristanišč, območja logističnih dejavnosti, povezana z območji zamenjave oblike prevoza, dostop do mest itd.

| 6.7 | Poleg tega Odbor poudarja, da je treba uravnovesiti osi zahod-vzhod in sever-jug vseevropskih koridorjev TEN-T. Da bi zagotovili učinkovitejšo uporabo zmogljivosti baltskih in jadranskih pristanišč, bi bilo treba pri prihodnji širitvi omrežja TEN-T upoštevati ugotovitve projekta INTERREG IIIB „A-B Landbridge“ („kopenski most Jadran-Baltik“), kamor so vključene regije iz Italije, Avstrije, Češke, Nemčije in Poljske ter regije iz držav nečlanic, kot sta Norveška in Hrvaška. |
| --- | --- |

6.7

Poleg tega Odbor poudarja, da je treba uravnovesiti osi zahod-vzhod in sever-jug vseevropskih koridorjev TEN-T. Da bi zagotovili učinkovitejšo uporabo zmogljivosti baltskih in jadranskih pristanišč, bi bilo treba pri prihodnji širitvi omrežja TEN-T upoštevati ugotovitve projekta INTERREG IIIB „A-B Landbridge“ („kopenski most Jadran-Baltik“), kamor so vključene regije iz Italije, Avstrije, Češke, Nemčije in Poljske ter regije iz držav nečlanic, kot sta Norveška in Hrvaška.

7.   Interoperabilnost in usklajevanje vrst prometa

| 7.1 | Odbor s pridržkom sprejema tezo o somodalnosti, predlagano v vmesnem pregledu Bele knjige o evropski prometni politiki, in se strinja s tem, da imajo vse vrste prometa posebno vlogo v evropskem prometnem sistemu. Izboljšanje prometa na naravni način je možno le z dejansko interoperabilnostjo vrst prometa pod pravičnimi tržnimi pogoji. Dejansko je prometni sektor (povpraševanje po storitvah prevoza) zasnovan tako, da se izkorišča najbolj dostopna prometna rešitev („vrsta prometa“). Prometni položaj v Evropi lahko izboljšamo samo z oblikovanjem enakih pogojev za vse vrste prometa, ki ne daje prednosti samo eni od njih. Obžalovanja vredno dejstvo, da je cestni promet zelo priljubljen celo v tistih segmentih prometnega trga, ki bi iz ekoloških razlogov bolj ustrezali železniškemu, rečnemu in somodalnemu prometu, je posledica ne le nepopolne uskladitve med različnimi vrstami prevoznih sredstev, zunanjih stroškov, nedokončane interoperabilnosti železniškega sektorja, nedokončanega preoblikovanja železniškega sektorja, temveč tudi nezadovoljive tehnične ravni železniškega in somodalnega prometa. Zaradi tega je treba podpirati raziskave in razvoj ne le na področju telematskih in informacijskih sistemov, temveč tudi na področju tehnologij procesov upravljanja železniškega in somodalnega prometa, učinkovite standardizacije, poenotenja in homologacije. |
| --- | --- |

7.1

Odbor s pridržkom sprejema tezo o somodalnosti, predlagano v vmesnem pregledu Bele knjige o evropski prometni politiki, in se strinja s tem, da imajo vse vrste prometa posebno vlogo v evropskem prometnem sistemu. Izboljšanje prometa na naravni način je možno le z dejansko interoperabilnostjo vrst prometa pod pravičnimi tržnimi pogoji. Dejansko je prometni sektor (povpraševanje po storitvah prevoza) zasnovan tako, da se izkorišča najbolj dostopna prometna rešitev („vrsta prometa“). Prometni položaj v Evropi lahko izboljšamo samo z oblikovanjem enakih pogojev za vse vrste prometa, ki ne daje prednosti samo eni od njih. Obžalovanja vredno dejstvo, da je cestni promet zelo priljubljen celo v tistih segmentih prometnega trga, ki bi iz ekoloških razlogov bolj ustrezali železniškemu, rečnemu in somodalnemu prometu, je posledica ne le nepopolne uskladitve med različnimi vrstami prevoznih sredstev, zunanjih stroškov, nedokončane interoperabilnosti železniškega sektorja, nedokončanega preoblikovanja železniškega sektorja, temveč tudi nezadovoljive tehnične ravni železniškega in somodalnega prometa. Zaradi tega je treba podpirati raziskave in razvoj ne le na področju telematskih in informacijskih sistemov, temveč tudi na področju tehnologij procesov upravljanja železniškega in somodalnega prometa, učinkovite standardizacije, poenotenja in homologacije.

| 7.2 | Vendar pa želi Odbor opozoriti na svojo zavezanost evropski proaktivni politiki za spremembo vrst prevoza, ki najmanj onesnažuje okolje in je v okviru prizadevanj Evropske unije v zvezi s Kjotskim protokolom. |
| --- | --- |

7.2

Vendar pa želi Odbor opozoriti na svojo zavezanost evropski proaktivni politiki za spremembo vrst prevoza, ki najmanj onesnažuje okolje in je v okviru prizadevanj Evropske unije v zvezi s Kjotskim protokolom.

| 7.3 | V povezavi z ugotovitvami iz točke 7.1 Odbor regij priporoča nadaljevanje priprave in izvajanje predpisov za internalizacijo zunanjih stroškov v prometu. Cilj je vzpostavitev skupnega evropskega okvira za oblikovanje cestnih infrastruktur prostega ali plačljivega dostopa ter plačljivih ponovno oživljenih železniških prog, kar je nujen pogoj za dejansko konkurenco med različnimi vrstami prometa. Pristojbine ne bi smele izključno pokrivati stroškov izgradnje in vzdrževanja infrastruktur (čeprav je to v tranzicijskih gospodarstvih vir precejšnih dohodkov), temveč morajo biti hkrati instrument, ki se samodejno prilagaja potrebam infrastruktur in tako optimizira njihovo raven uporabe ter upošteva celotne zunanje in notranje stroške, vključno z okoljskimi, vseh vrst prometa. Pristojbine se odražajo na cenah izdelkov, zato bi morale biti naravni dejavnik urejanja trga in zlasti prevelikega povpraševanja po prometu, tako da bi bil najboljši promet tisti, ki ga sploh ne bi bilo. |
| --- | --- |

7.3

V povezavi z ugotovitvami iz točke 7.1 Odbor regij priporoča nadaljevanje priprave in izvajanje predpisov za internalizacijo zunanjih stroškov v prometu. Cilj je vzpostavitev skupnega evropskega okvira za oblikovanje cestnih infrastruktur prostega ali plačljivega dostopa ter plačljivih ponovno oživljenih železniških prog, kar je nujen pogoj za dejansko konkurenco med različnimi vrstami prometa. Pristojbine ne bi smele izključno pokrivati stroškov izgradnje in vzdrževanja infrastruktur (čeprav je to v tranzicijskih gospodarstvih vir precejšnih dohodkov), temveč morajo biti hkrati instrument, ki se samodejno prilagaja potrebam infrastruktur in tako optimizira njihovo raven uporabe ter upošteva celotne zunanje in notranje stroške, vključno z okoljskimi, vseh vrst prometa. Pristojbine se odražajo na cenah izdelkov, zato bi morale biti naravni dejavnik urejanja trga in zlasti prevelikega povpraševanja po prometu, tako da bi bil najboljši promet tisti, ki ga sploh ne bi bilo.

| 7.4 | Odbor regij meni, da bodo novi sistemi pametnega zaračunavanja omogočili optimiziranje prometnih tokov, učinkovito uporabo infrastruktur in preprečevanje zastojev. Podpreti je treba samo tisto obliko zaračunavanja, ki je pregledna, pravična, z možnostjo vknjižbe, jasnim obračunom in preprostim, vendar dovolj prilagodljivim cenikom za optimizacijo časovne in prostorske uporabe infrastruktur. Pristojbina mora biti enakovredna na ravni Unije in ne sme povzročati preusmeritve prometa iz plačljivih infrastruktur v neplačljive. V tem smislu Odbor ponovno poudarja svojo podporo projektu Galileo, ki bi — ob pravilnem izvajanju v vseh državah članicah — lahko omogočil tak sistem. |
| --- | --- |

7.4

Odbor regij meni, da bodo novi sistemi pametnega zaračunavanja omogočili optimiziranje prometnih tokov, učinkovito uporabo infrastruktur in preprečevanje zastojev. Podpreti je treba samo tisto obliko zaračunavanja, ki je pregledna, pravična, z možnostjo vknjižbe, jasnim obračunom in preprostim, vendar dovolj prilagodljivim cenikom za optimizacijo časovne in prostorske uporabe infrastruktur. Pristojbina mora biti enakovredna na ravni Unije in ne sme povzročati preusmeritve prometa iz plačljivih infrastruktur v neplačljive. V tem smislu Odbor ponovno poudarja svojo podporo projektu Galileo, ki bi — ob pravilnem izvajanju v vseh državah članicah — lahko omogočil tak sistem.

| 7.5 | Za večjo podporo sistemu satelitske navigacije Galileo in za spodbujanje enotne uporabe sistema na prometnem področju v vsej Evropi ter boljšo promocijo tega koncepta, še posebej v novih državah članicah, predlaga Odbor regij Evropskemu svetu, da v te projekte tesneje vključi nove države članice in zato simbolično v eni izmed njih ustanovi nadzorni organ GNSS. S tem bi izpolnil tudi svojo neformalno zavezo iz leta 2003, da bodo nove evropske agencije ustanovljene v novih državah članicah Evropske unije. |
| --- | --- |

7.5

Za večjo podporo sistemu satelitske navigacije Galileo in za spodbujanje enotne uporabe sistema na prometnem področju v vsej Evropi ter boljšo promocijo tega koncepta, še posebej v novih državah članicah, predlaga Odbor regij Evropskemu svetu, da v te projekte tesneje vključi nove države članice in zato simbolično v eni izmed njih ustanovi nadzorni organ GNSS. S tem bi izpolnil tudi svojo neformalno zavezo iz leta 2003, da bodo nove evropske agencije ustanovljene v novih državah članicah Evropske unije.

8.   Logistika

| 8.1 | Odbor regij poudarja, da je za izboljšanje interoperabilnosti različnih vrst prometa treba sprejeti ukrepe za podporo logistiki. Na področju tovornega prometa so javne logistične infrastrukture ključni dejavnik interoperabilnosti vrst prevoza blaga in hkrati tudi pomemben člen vzajemnega delovanja med vrstami prometa ter industrijskim in trgovinskim sektorjem. Zato je velikega pomena, da se ustvarijo primerne okoliščine za zagotovitev razvoja učinkovite logistike na evropski ravni. |
| --- | --- |

8.1

Odbor regij poudarja, da je za izboljšanje interoperabilnosti različnih vrst prometa treba sprejeti ukrepe za podporo logistiki. Na področju tovornega prometa so javne logistične infrastrukture ključni dejavnik interoperabilnosti vrst prevoza blaga in hkrati tudi pomemben člen vzajemnega delovanja med vrstami prometa ter industrijskim in trgovinskim sektorjem. Zato je velikega pomena, da se ustvarijo primerne okoliščine za zagotovitev razvoja učinkovite logistike na evropski ravni.

| 8.2 | Odbor regij nudi svojo pomoč za pripravo strateškega okvira, ki je bil predlagan za logistiko tovornega prometa v Evropi, glede na to, da razvoj tega segmenta precej vpliva na regionalni razvoj. V skladu s tem sodeluje v številnih projektih lokalnih in regionalnih skupnosti, strategijah regionalnega razvoja in mestnih projektih. Prav tako ima vlogo pri zasnovi sistemov mestnega in regionalnega prometa ter pri razvoju regionalnih letališč, rečnih pristanišč in javnih logističnih centrov, ki jih je dejansko treba šteti kot prometno infrastrukturo, vključeno v mreže, katerim ti centri nudijo storitve. |
| --- | --- |

8.2

Odbor regij nudi svojo pomoč za pripravo strateškega okvira, ki je bil predlagan za logistiko tovornega prometa v Evropi, glede na to, da razvoj tega segmenta precej vpliva na regionalni razvoj. V skladu s tem sodeluje v številnih projektih lokalnih in regionalnih skupnosti, strategijah regionalnega razvoja in mestnih projektih. Prav tako ima vlogo pri zasnovi sistemov mestnega in regionalnega prometa ter pri razvoju regionalnih letališč, rečnih pristanišč in javnih logističnih centrov, ki jih je dejansko treba šteti kot prometno infrastrukturo, vključeno v mreže, katerim ti centri nudijo storitve.

| 8.3 | Odbor regij pozdravlja namen Komisije, da leta 2007 sprejme akcijski načrt za logistiko tovornega prometa. OR meni, da je treba pri pripravi strateškega okvira za logistiko tovornega prometa v Evropi preveriti tudi, kako bi bilo mogoče s pomočjo prometne politike, naklonjene železnici, spodbujati prenos tovornega prometa s ceste na železnico z uporabo učinkovitejših, bolj gospodarnih in naravnejših instrumentov, ki upoštevajo trg. Te ukrepe, ki so lahko tako v obliki davkov kot predpisov, je treba načrtno spodbujati s podporami, ki bodo delovale kot katalizator. |
| --- | --- |

8.3

Odbor regij pozdravlja namen Komisije, da leta 2007 sprejme akcijski načrt za logistiko tovornega prometa. OR meni, da je treba pri pripravi strateškega okvira za logistiko tovornega prometa v Evropi preveriti tudi, kako bi bilo mogoče s pomočjo prometne politike, naklonjene železnici, spodbujati prenos tovornega prometa s ceste na železnico z uporabo učinkovitejših, bolj gospodarnih in naravnejših instrumentov, ki upoštevajo trg. Te ukrepe, ki so lahko tako v obliki davkov kot predpisov, je treba načrtno spodbujati s podporami, ki bodo delovale kot katalizator.

9.   Varnost

| 9.1 | Odbor regij izraža nezadovoljstvo, saj je kljub trendu izboljšanja, ki ga že nekaj let opažamo v EU-25, število smrtnih žrtev zaradi prometnih nesreč še vedno nesprejemljivo visoko. V celoti podpira predlog Komisije za uvedbo integriranega sistema na področju cestnoprometne varnosti s poudarkom na vedenju uporabnikov, izdelavi in avtomobilskih tehnologijah ter na stanju infrastrukture. |
| --- | --- |

9.1

Odbor regij izraža nezadovoljstvo, saj je kljub trendu izboljšanja, ki ga že nekaj let opažamo v EU-25, število smrtnih žrtev zaradi prometnih nesreč še vedno nesprejemljivo visoko. V celoti podpira predlog Komisije za uvedbo integriranega sistema na področju cestnoprometne varnosti s poudarkom na vedenju uporabnikov, izdelavi in avtomobilskih tehnologijah ter na stanju infrastrukture.

| 9.2 | Odbor ugotavlja, da lahko v času, ko mobilnost oseb in blaga na ravni Evropske unije neprestano narašča, logično pričakujemo, da bodo države članice nadaljevale s svojimi razpravami o približevanju in poenotenju nacionalnih zakonodaj in pravnih predpisov s področja cestnoprometnih predpisov, da bi bili bolj razumljivi voznikom in drugim uporabnikom infrastrukture. To bi prispevalo k izboljšanju varnosti, zmanjšanju števila nesreč in enakim pogojem konkurenčnosti za tržne storitve prevoza. |
| --- | --- |

9.2

Odbor ugotavlja, da lahko v času, ko mobilnost oseb in blaga na ravni Evropske unije neprestano narašča, logično pričakujemo, da bodo države članice nadaljevale s svojimi razpravami o približevanju in poenotenju nacionalnih zakonodaj in pravnih predpisov s področja cestnoprometnih predpisov, da bi bili bolj razumljivi voznikom in drugim uporabnikom infrastrukture. To bi prispevalo k izboljšanju varnosti, zmanjšanju števila nesreč in enakim pogojem konkurenčnosti za tržne storitve prevoza.

| 9.3 | Odbor regij prav tako podpira, vsaj na glavnih vseevropskih koridorjih, poenotenje prometnih znakov, poenotenje parametrov in uvedbo večjezičnih znakov za izboljšanje varnosti z razvojem telematskih sistemov. |
| --- | --- |

9.3

Odbor regij prav tako podpira, vsaj na glavnih vseevropskih koridorjih, poenotenje prometnih znakov, poenotenje parametrov in uvedbo večjezičnih znakov za izboljšanje varnosti z razvojem telematskih sistemov.

10.   Varnost

| 10.1 | Odbor regij ugotavlja, da je treba zaradi terorističnih groženj nujno zagotoviti zaščito prometnih sistemov in odobrava pripravljenost za sprejetje skupnega pristopa na tem področju. |
| --- | --- |

10.1

Odbor regij ugotavlja, da je treba zaradi terorističnih groženj nujno zagotoviti zaščito prometnih sistemov in odobrava pripravljenost za sprejetje skupnega pristopa na tem področju.

| 10.2 | V tej zvezi Odbor vabi Evropsko unijo in države članice, da sprejmejo skupni pristop glede na to, da so zmogljivosti in možnosti regionalnih in občinskih uprav na tem področju omejene. |
| --- | --- |

10.2

V tej zvezi Odbor vabi Evropsko unijo in države članice, da sprejmejo skupni pristop glede na to, da so zmogljivosti in možnosti regionalnih in občinskih uprav na tem področju omejene.

| 10.3 | Vzporedno s tem Odbor regij od organov Skupnosti zahteva, da zainteresiranim stranem pravočasno predložijo svoje morebitne predloge za ukrepe na področju zaščite sistemov, ki neposredno vplivajo na organizacijo in sofinanciranje sistemov regionalnega in mestnega prometa, da bi ti imeli dovolj časa za razpravo in predložitev morebitnih pripomb. |
| --- | --- |

10.3

Vzporedno s tem Odbor regij od organov Skupnosti zahteva, da zainteresiranim stranem pravočasno predložijo svoje morebitne predloge za ukrepe na področju zaščite sistemov, ki neposredno vplivajo na organizacijo in sofinanciranje sistemov regionalnega in mestnega prometa, da bi ti imeli dovolj časa za razpravo in predložitev morebitnih pripomb.

11.   Logistika tovornega prometa v Evropi — ključ do trajnostne mobilnosti

| 11.1 | Odbor regij pozdravlja pobudo Evropske komisije za oblikovanje strateškega okvira, ki bi ponudil odgovor na vprašanje, kako in s katerimi sredstvi lahko Evropska unija prispeva k optimizaciji evropskega prometnega sistema. Vendar Odbor opozarja, da logistika ni cilj sam po sebi, ampak samo eno izmed sredstev za dosego cilja. Poleg tega to ni edini pripomoček, saj logistika lahko deluje le, če so razviti osnovni sestavni deli prometnega sistema, kot so infrastruktura, telematika (informacijski sistemi na področju prometa), interoperabilnost, ustrezna prometna sredstva itd. Odbor se pri tem sklicuje na prejšnje točke tega mnenja o ukrepih, za katere meni, da so bistveni za izboljšanje pogojev evropskega prometa v širšem smislu. |
| --- | --- |

11.1

Odbor regij pozdravlja pobudo Evropske komisije za oblikovanje strateškega okvira, ki bi ponudil odgovor na vprašanje, kako in s katerimi sredstvi lahko Evropska unija prispeva k optimizaciji evropskega prometnega sistema. Vendar Odbor opozarja, da logistika ni cilj sam po sebi, ampak samo eno izmed sredstev za dosego cilja. Poleg tega to ni edini pripomoček, saj logistika lahko deluje le, če so razviti osnovni sestavni deli prometnega sistema, kot so infrastruktura, telematika (informacijski sistemi na področju prometa), interoperabilnost, ustrezna prometna sredstva itd. Odbor se pri tem sklicuje na prejšnje točke tega mnenja o ukrepih, za katere meni, da so bistveni za izboljšanje pogojev evropskega prometa v širšem smislu.

| 11.2 | Odbor ceni, da Evropska komisija priznava tržno razsežnost logistike. K boljšemu izkoriščanju različnih enot prometa in k učinkoviti uporabi prometnih poti prispeva predvsem delovanje tržnih sil. Z drugimi besedami, gre za instrument, ki omogoča boljše upravljanje in učinkovitejšo uporabo prometa. Vprašanje oznak kakovosti bi moralo spadati v pristojnosti prevoznih podjetij ali evropskih sektorskih organizacij. |
| --- | --- |

11.2

Odbor ceni, da Evropska komisija priznava tržno razsežnost logistike. K boljšemu izkoriščanju različnih enot prometa in k učinkoviti uporabi prometnih poti prispeva predvsem delovanje tržnih sil. Z drugimi besedami, gre za instrument, ki omogoča boljše upravljanje in učinkovitejšo uporabo prometa. Vprašanje oznak kakovosti bi moralo spadati v pristojnosti prevoznih podjetij ali evropskih sektorskih organizacij.

| 11.3 | Odbor regij pa meni, da so v primeru neuspešnosti tržnih sil upravičeni zakonodajni ukrepi, da se doseže cilj v trajnost usmerjene mobilnosti in logistike tovornega prometa. Bistveni predpogoj za prevoz tovora po železnici je tudi celovit sistem za modalne izmenjave standardizirane opreme za prevoz tovora. Da bo to mogoče uresničiti in s tem zagotoviti tudi poln gospodarski izkoristek, je treba v primeru nezadostnih tržnih sil uvesti spremljevalne okvirne pogoje, na primer podpore ali zakonodajne ukrepe, da se namenoma, a začasno, da prednost vrstam prometa, ki jih je neizogibno treba podpirati v skladu z obstoječimi posebnimi okoljskimi lokalnimi in regionalnimi pogoji. |
| --- | --- |

11.3

Odbor regij pa meni, da so v primeru neuspešnosti tržnih sil upravičeni zakonodajni ukrepi, da se doseže cilj v trajnost usmerjene mobilnosti in logistike tovornega prometa. Bistveni predpogoj za prevoz tovora po železnici je tudi celovit sistem za modalne izmenjave standardizirane opreme za prevoz tovora. Da bo to mogoče uresničiti in s tem zagotoviti tudi poln gospodarski izkoristek, je treba v primeru nezadostnih tržnih sil uvesti spremljevalne okvirne pogoje, na primer podpore ali zakonodajne ukrepe, da se namenoma, a začasno, da prednost vrstam prometa, ki jih je neizogibno treba podpirati v skladu z obstoječimi posebnimi okoljskimi lokalnimi in regionalnimi pogoji.

| 11.4 | V skladu z zgoraj navedenim Odbor regij ugotavlja, da je logistika po njegovem mnenju ključni dejavnik, ki regije in mesta spodbuja k sprejemanju ukrepov za hitro in učinkovito delovanje prometa na njihovem ozemlju, ki povzroča čim manj negativnih zunanjih učinkov. Poleg tega Odbor meni, da je pomembno razviti „urbano logistiko“, da bi izboljšali okolje v aglomeracijah, pri čemer bi se zgledovali po primerih, ki so omogočili odpravo zastojev. |
| --- | --- |

11.4

V skladu z zgoraj navedenim Odbor regij ugotavlja, da je logistika po njegovem mnenju ključni dejavnik, ki regije in mesta spodbuja k sprejemanju ukrepov za hitro in učinkovito delovanje prometa na njihovem ozemlju, ki povzroča čim manj negativnih zunanjih učinkov. Poleg tega Odbor meni, da je pomembno razviti „urbano logistiko“, da bi izboljšali okolje v aglomeracijah, pri čemer bi se zgledovali po primerih, ki so omogočili odpravo zastojev.

| 11.5 | Kot je navedeno v tem mnenju, je vloga mest in regij na področju razvoja logistike predvsem v ustvarjanju ugodnih teritorialnih pogojev za promet in logistične infrastrukture ter v podpori pri oblikovanju logističnih centrov. Odbor meni, da lahko EU na tem konkretnem področju ukrepa zlasti z instrumenti kohezijske politike ter s prenosom znanja in najboljših praks. |
| --- | --- |

11.5

Kot je navedeno v tem mnenju, je vloga mest in regij na področju razvoja logistike predvsem v ustvarjanju ugodnih teritorialnih pogojev za promet in logistične infrastrukture ter v podpori pri oblikovanju logističnih centrov. Odbor meni, da lahko EU na tem konkretnem področju ukrepa zlasti z instrumenti kohezijske politike ter s prenosom znanja in najboljših praks.

| 11.6 | Po mnenju Odbora regij je ključno opredeliti ovire, ki onemogočajo boljšo uporabo logistike za optimizacijo evropskega prometnega sistema. Pomanjkljiva infrastruktura (ozka grla, manjkajoče povezave, nezadostne povezave med vozlišči in drugimi vrstami povezav, pomanjkanje javnih logističnih centrov), nezadostna združljivost prometnih enot (zlasti med državami EU-15 in EU-10+) ter ovire tehnično-organizacijske narave (izmenjava informaciji med prevozniki, enotni tovorni list itd.). Pri tem bi lahko imel pozitivno vlogo generalni direktorat za energijo in promet (DG TREN) Evropske komisije. |
| --- | --- |

11.6

Po mnenju Odbora regij je ključno opredeliti ovire, ki onemogočajo boljšo uporabo logistike za optimizacijo evropskega prometnega sistema. Pomanjkljiva infrastruktura (ozka grla, manjkajoče povezave, nezadostne povezave med vozlišči in drugimi vrstami povezav, pomanjkanje javnih logističnih centrov), nezadostna združljivost prometnih enot (zlasti med državami EU-15 in EU-10+) ter ovire tehnično-organizacijske narave (izmenjava informaciji med prevozniki, enotni tovorni list itd.). Pri tem bi lahko imel pozitivno vlogo generalni direktorat za energijo in promet (DG TREN) Evropske komisije.

| 11.7 | Odbor prav tako meni, da je bistveno razvijati nove sisteme upravljanja in obveščanja na področju prometa (SEGTF — Evropski sistem za vodenje železniškega prometa, Galileo). Ob tem poudarja potrebo po reševanju vprašanja varnosti podatkovnih sistemov, zlasti pri uporabi okolja z odprto arhitekturo. |
| --- | --- |

11.7

Odbor prav tako meni, da je bistveno razvijati nove sisteme upravljanja in obveščanja na področju prometa (SEGTF — Evropski sistem za vodenje železniškega prometa, Galileo). Ob tem poudarja potrebo po reševanju vprašanja varnosti podatkovnih sistemov, zlasti pri uporabi okolja z odprto arhitekturo.

| 11.8 | Odbor regij pozdravlja prizadevanje Komisije, da bo obravnavala vprašanje specializiranega usposabljanja in certificiranja skupnih evropskih standardov na področju znanj in izkušenj osebja na področju logistike. Hkrati pa opozarja, da je na tem področju treba sodelovati z akterji logističnega sektorja ali s poklicnimi organizacijami na evropski ravni. |
| --- | --- |

11.8

Odbor regij pozdravlja prizadevanje Komisije, da bo obravnavala vprašanje specializiranega usposabljanja in certificiranja skupnih evropskih standardov na področju znanj in izkušenj osebja na področju logistike. Hkrati pa opozarja, da je na tem področju treba sodelovati z akterji logističnega sektorja ali s poklicnimi organizacijami na evropski ravni.

| 11.9 | Odbor prav tako izraža zadovoljstvo, da namerava Evropska komisija sodelovati pri statističnih kazalnikih, povezanih z razvojem logistike. V okviru tega pristopa bi Evropska komisija morala pripraviti sistem kazalnikov, ki bi spremljali in merili razvoj logističnih verig, njihovo učinkovitost, uporabo itd. |
| --- | --- |

11.9

Odbor prav tako izraža zadovoljstvo, da namerava Evropska komisija sodelovati pri statističnih kazalnikih, povezanih z razvojem logistike. V okviru tega pristopa bi Evropska komisija morala pripraviti sistem kazalnikov, ki bi spremljali in merili razvoj logističnih verig, njihovo učinkovitost, uporabo itd.

| 11.10 | Odbor regij obenem poudarja, da bi bilo ob prednostnih projektih mreže TEN-T treba na evropski ravni poudariti posodobitev in razvoj glavnih logističnih vozlišč. Za boljše izkoriščanje logistike in povečanje ravni optimizacije evropskih prometnih sistemov je pomembno tudi preseči pojav „zadnjega kilometra“ (last mile). Zato je treba razviti točke pretovarjanja in točke, ki se nahajajo na skrajnih koncih logistične verige, predvsem pa povezati zmogljivosti glavnih logističnih vozlišč z vsemi vrstami prometnih poti. |
| --- | --- |

11.10

Odbor regij obenem poudarja, da bi bilo ob prednostnih projektih mreže TEN-T treba na evropski ravni poudariti posodobitev in razvoj glavnih logističnih vozlišč. Za boljše izkoriščanje logistike in povečanje ravni optimizacije evropskih prometnih sistemov je pomembno tudi preseči pojav „zadnjega kilometra“ (last mile). Zato je treba razviti točke pretovarjanja in točke, ki se nahajajo na skrajnih koncih logistične verige, predvsem pa povezati zmogljivosti glavnih logističnih vozlišč z vsemi vrstami prometnih poti.

| 11.11 | Odbor regij meni, da je ključnega pomena pobuda Evropske komisije, ki predlaga skupne evropske standarde enot intermodalnega natovarjanja na področju prevoza blaga znotraj Skupnosti. Zelo koristno bi bilo, če bi Evropska unija dosegla zmanjšanje števila možnih struktur različnih vrst kontejnerjev in mobilnih polpriklopnikov, da bi popolnoma izkoristili dovoljene razsežnosti prometa. |
| --- | --- |

11.11

Odbor regij meni, da je ključnega pomena pobuda Evropske komisije, ki predlaga skupne evropske standarde enot intermodalnega natovarjanja na področju prevoza blaga znotraj Skupnosti. Zelo koristno bi bilo, če bi Evropska unija dosegla zmanjšanje števila možnih struktur različnih vrst kontejnerjev in mobilnih polpriklopnikov, da bi popolnoma izkoristili dovoljene razsežnosti prometa.

| 11.12 | Odbor regij opozarja, da uporaba različnih načinov prevoza v eni verigi zahteva več kot le preprosto spremembo mišljenja; pogosto jo omejujejo tudi fizične prepreke. Zlasti v novih državah članicah primanjkuje prometnih poti in ustreznih infrastruktur za pretovarjanja, ki bi omogočale njihovo kombinacijo, ter ustreznih prevoznih enot. Ena izmed možnih rešitev za izboljšanje položaja je, da EIB sprejme ugodno kreditno politiko ali se odloči za dodeljevanje evropske pomoči za nakup vozil ali izgradnjo terminalov. |
| --- | --- |

11.12

Odbor regij opozarja, da uporaba različnih načinov prevoza v eni verigi zahteva več kot le preprosto spremembo mišljenja; pogosto jo omejujejo tudi fizične prepreke. Zlasti v novih državah članicah primanjkuje prometnih poti in ustreznih infrastruktur za pretovarjanja, ki bi omogočale njihovo kombinacijo, ter ustreznih prevoznih enot. Ena izmed možnih rešitev za izboljšanje položaja je, da EIB sprejme ugodno kreditno politiko ali se odloči za dodeljevanje evropske pomoči za nakup vozil ali izgradnjo terminalov.

| 11.13 | Odbor regij podpira tudi preizkus izvedljivosti akcijskega načrta za oblikovanje železniške mreže za prevoz blaga, vendar želi opozoriti na stanje v novih državah članicah. Čeprav je ta zamisel zelo obetavna, se je bati, da naložbe, potrebne za njihovo izvedbo, ne zadostujejo. Države članice in predstavniki prevoznega sektorja bi morali s podporo EU bolj prizadevati za usklajevanje voznih redov mednarodnega tovornega prometa, da bi na primer zagotovili prednost nočnemu tranzitu (hitri vlaki, ki vozijo samo ponoči in brez postankov), ko je potniški promet manjši. |
| --- | --- |

11.13

Odbor regij podpira tudi preizkus izvedljivosti akcijskega načrta za oblikovanje železniške mreže za prevoz blaga, vendar želi opozoriti na stanje v novih državah članicah. Čeprav je ta zamisel zelo obetavna, se je bati, da naložbe, potrebne za njihovo izvedbo, ne zadostujejo. Države članice in predstavniki prevoznega sektorja bi morali s podporo EU bolj prizadevati za usklajevanje voznih redov mednarodnega tovornega prometa, da bi na primer zagotovili prednost nočnemu tranzitu (hitri vlaki, ki vozijo samo ponoči in brez postankov), ko je potniški promet manjši.

V Bruslju, 14. februarja 2007.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 192, 12.8.2002, str. 8.

1

(2)  UL C 109, 30.4.2004, str. 10.

2

(3)  UL C 318, 22.12.2004, str. 7.

3

---