# Euroopa Liidu C 145/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 145 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide30. juuni 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 145

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide30. juuni 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2007/C 145/01 | Nõukogu resolutsioon, 25. juuni 2007, mis käsitleb ühenduse uut töötervishoiu ja tööohutuse strateegiat (2007–2012) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2007/C 145/01

Nõukogu resolutsioon, 25. juuni 2007, mis käsitleb ühenduse uut töötervishoiu ja tööohutuse strateegiat (2007–2012)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | ÜHISAVALDUSED |
| | Euroopa parlamentNõukoguKomisjon |
| 2007/C 145/02 | Kaasotsustamismenetluse praktilist korda käsitlev ühine deklaratsioon (EÜ asutamislepingu artikkel 251) | 5 |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 145/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4693 — Veolia/Sulo) (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 145/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm) (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 145/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 145/06 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 12 |

II   Teatised

ÜHISAVALDUSED

Euroopa parlamentNõukoguKomisjon

2007/C 145/02

Kaasotsustamismenetluse praktilist korda käsitlev ühine deklaratsioon (EÜ asutamislepingu artikkel 251)

5

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 145/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4693 — Veolia/Sulo) (
  1
  )

1

10

2007/C 145/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm) (
  1
  )

1

10

2007/C 145/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare) (
  1
  )

1

11

2007/C 145/06

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

12

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 145/07 | Euro vahetuskurss | 14 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 145/08 | Siduv tariifiinformatsioon | 15 |
| 2007/C 145/09 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 90/396/EMÜ (küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 20 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 145/07

Euro vahetuskurss

14

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 145/08

Siduv tariifiinformatsioon

15

2007/C 145/09

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 90/396/EMÜ (küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

20

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 145/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 31 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 145/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/1

---

NÕUKOGU RESOLUTSIOON,

25. juuni 2007,

mis käsitleb ühenduse uut töötervishoiu ja tööohutuse strateegiat (2007–2012)

(2007/C 145/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse komisjoni 21. veebruari 2007. aasta teatist „Töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamine: ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012”, mis on üks Euroopa sotsiaalmeetmete kavas nimetatud punktidest,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 137 tulemusena on vastu võetud suur hulk töötervishoidu ja tööohutust käsitlevaid ühenduse õigusakte. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 137 tulemusena on vastu võetud suur hulk töötervishoidu ja tööohutust käsitlevaid ühenduse õigusakte.

| (2) | Töö kvaliteet mõjutab märkimisväärselt nii inimeste igapäevaelu kui ka majanduse arengut ning et liikmesriigid on Lissaboni strateegia raames kinnitanud, et töötervishoiu ja tööohutuse poliitikal on majanduskasvu ja tööhõive edendamisel tähtis osa. |
| --- | --- |

(2)

Töö kvaliteet mõjutab märkimisväärselt nii inimeste igapäevaelu kui ka majanduse arengut ning et liikmesriigid on Lissaboni strateegia raames kinnitanud, et töötervishoiu ja tööohutuse poliitikal on majanduskasvu ja tööhõive edendamisel tähtis osa.

| (3) | Euroopa sotsiaalne mudel põhineb hästitoimival majandusel, kõrgetasemelisel sotsiaalkaitsel ja haridusel ning sotsiaalsel dialoogil ja hõlmab seetõttu töö kvaliteedi, eriti töötervishoiu ja tööohutuse parandamist. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa sotsiaalne mudel põhineb hästitoimival majandusel, kõrgetasemelisel sotsiaalkaitsel ja haridusel ning sotsiaalsel dialoogil ja hõlmab seetõttu töö kvaliteedi, eriti töötervishoiu ja tööohutuse parandamist.

| (4) | Euroopa Liit peab tugevdama ettevõtete konkurentsivõimet jätkuvate demograafiliste muutuste kontekstis, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2001. aasta Stockholmi kohtumise, 2002. aasta Barcelona kohtumise ja 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli kohtumise järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liit peab tugevdama ettevõtete konkurentsivõimet jätkuvate demograafiliste muutuste kontekstis, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2001. aasta Stockholmi kohtumise, 2002. aasta Barcelona kohtumise ja 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli kohtumise järeldusi.

| (5) | Uus ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007-2012) (edaspidi „ühenduse strateegia”) peaks jätkama ühenduse eelmise töötervishoidu ja tööohutust käsitleva strateegia (2002–2006) edusamme; viimatinimetatud strateegia põhines üldisel lähenemisel tööalasele heaolule ning viis ennetuspoliitika hoogustumise ja märkimisväärsete edusammudeni. |
| --- | --- |

(5)

Uus ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007-2012) (edaspidi „ühenduse strateegia”) peaks jätkama ühenduse eelmise töötervishoidu ja tööohutust käsitleva strateegia (2002–2006) edusamme; viimatinimetatud strateegia põhines üldisel lähenemisel tööalasele heaolule ning viis ennetuspoliitika hoogustumise ja märkimisväärsete edusammudeni.

| (6) | Olemasolevate õigusaktide rakendamine jääb kõikide liikmesriikide jaoks üheks tähtsamaks kohustuseks, mille täitmine aitab edendada tervist väärtustava ja turvalise töökeskkonna loomist. |
| --- | --- |

(6)

Olemasolevate õigusaktide rakendamine jääb kõikide liikmesriikide jaoks üheks tähtsamaks kohustuseks, mille täitmine aitab edendada tervist väärtustava ja turvalise töökeskkonna loomist.

| (7) | Tööõnnetuste hulk ja kutsehaiguste esinemissagedus, mis on liikmesriigiti erinev, on teatud valdkondades ja mõnede töötajarühmade puhul absoluutarvudes ikka veel liiga suur, ning seetõttu peaks uus strateegia kõnealust olukorda parandama, |
| --- | --- |

(7)

Tööõnnetuste hulk ja kutsehaiguste esinemissagedus, mis on liikmesriigiti erinev, on teatud valdkondades ja mõnede töötajarühmade puhul absoluutarvudes ikka veel liiga suur, ning seetõttu peaks uus strateegia kõnealust olukorda parandama,

VÕTAB VASTU KÄESOLEVA RESOLUTSIOONI:

I.

| 1. | Nõukogu võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, et tööõnnetuste ja kutsehaiguste jätkuvaks, kestvaks ja järjekindlaks vähendamiseks peavad asjaomased osapooled järgima mitmeid eesmärke, sealhulgas:






  a) | panema suuremat rõhku ühenduse õigusaktide rakendamisele; |
| --- | --- | --- |

1.

Nõukogu võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, et tööõnnetuste ja kutsehaiguste jätkuvaks, kestvaks ja järjekindlaks vähendamiseks peavad asjaomased osapooled järgima mitmeid eesmärke, sealhulgas:

a)

panema suuremat rõhku ühenduse õigusaktide rakendamisele;

| b) | toetama ühenduse õigusaktide järgimist, eelkõige riskantseteks peetavates valdkondades ja ettevõtetes ning kõige ohustatumate töötajarühmade puhul; |
| --- | --- |

b)

toetama ühenduse õigusaktide järgimist, eelkõige riskantseteks peetavates valdkondades ja ettevõtetes ning kõige ohustatumate töötajarühmade puhul;

| c) | kohandama õigusraamistikku vastavalt muutustele tööelus ning lihtsustama seda; |
| --- | --- |

c)

kohandama õigusraamistikku vastavalt muutustele tööelus ning lihtsustama seda;

| d) | edendama riiklike strateegiate väljatöötamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

d)

edendama riiklike strateegiate väljatöötamist ja rakendamist;

| e) | looma üldkultuuri, mis väärtustab tervist ja riskide ennetamist, ergutades töötajaid oma käitumisharjumusi muutma ning julgustades samas tööandjaid edendama paremat suhtumist tervisesse; |
| --- | --- |

e)

looma üldkultuuri, mis väärtustab tervist ja riskide ennetamist, ergutades töötajaid oma käitumisharjumusi muutma ning julgustades samas tööandjaid edendama paremat suhtumist tervisesse;

| f) | lõplikult välja töötama meetodeid uute võimalike riskide tuvastamiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

f)

lõplikult välja töötama meetodeid uute võimalike riskide tuvastamiseks ja hindamiseks;

| g) | hindama ühenduse strateegia rakendamist; |
| --- | --- |

g)

hindama ühenduse strateegia rakendamist;

| h) | edendama töötervishoidu ja tööohutust rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

h)

edendama töötervishoidu ja tööohutust rahvusvahelisel tasandil.

| 2. | Nõukogu võtab teadmiseks komisjoni arvamuse, et nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb üldist lähenemist edasi arendada, võttes arvesse järgmisi tegevusvaldkondi:






  a) | Liikmesriikide strateegiates tuleks esmatähtsaks pidada selliste vahendite rakendamist, mis tagavad õigusaktide järgimise kõrge taseme, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning kõrge riskiga valdkondades:






  — | heade tavade levitamine kohalikul tasandil; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Nõukogu võtab teadmiseks komisjoni arvamuse, et nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb üldist lähenemist edasi arendada, võttes arvesse järgmisi tegevusvaldkondi:

a)

Liikmesriikide strateegiates tuleks esmatähtsaks pidada selliste vahendite rakendamist, mis tagavad õigusaktide järgimise kõrge taseme, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning kõrge riskiga valdkondades:

—

heade tavade levitamine kohalikul tasandil;

| — | koolitus ja haridus; |
| --- | --- |

—

koolitus ja haridus;

| — | lihtsate vahendite ja suuniste väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

lihtsate vahendite ja suuniste väljatöötamine;

| — | parem juurdepääs kõrge kvaliteediga profülaktilistele teenustele; |
| --- | --- |

—

parem juurdepääs kõrge kvaliteediga profülaktilistele teenustele;

| — | piisavate rahaliste vahendite ja asjakohase personali tagamine tööinspektsioonidele; |
| --- | --- |

—

piisavate rahaliste vahendite ja asjakohase personali tagamine tööinspektsioonidele;

| — | majanduslike stiimulite kasutamine liikmesriikide ja ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

—

majanduslike stiimulite kasutamine liikmesriikide ja ühenduse tasandil.

Nimetatud strateegiad peaksid — vajaduse korral ning kooskõlas liikmesriikide prioriteetide ja oludega — keskenduma demograafilistele muutustele, tervisekontrollide ennetavale tõhususele, töötajate taastusravile ja taasintegreerumisele, paremale ja tõhusamale jõustamisele ning poliitikavaldkondade sidususe tugevdamisele.

| b) | Liikmesriikide strateegiad peaksid püüdma sätestada mõõdetavaid eesmärke tööõnnetuste ja kutsehaiguste vähendamiseks konkreetsete töötajarühmade, ettevõtteliikide ja/või valdkondade lõikes. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriikide strateegiad peaksid püüdma sätestada mõõdetavaid eesmärke tööõnnetuste ja kutsehaiguste vähendamiseks konkreetsete töötajarühmade, ettevõtteliikide ja/või valdkondade lõikes.

| c) | Haldusalase ja institutsionaalse õigusraamistiku parandamine jääb endiselt esmatähtsaks eesmärgiks riiklikul ja ühenduse tasandil ning hindamisel on selles protsessis oluline roll. |
| --- | --- |

c)

Haldusalase ja institutsionaalse õigusraamistiku parandamine jääb endiselt esmatähtsaks eesmärgiks riiklikul ja ühenduse tasandil ning hindamisel on selles protsessis oluline roll.

| d) | Asjaomaste poliitikate, nagu rahvatervise ja tööhõivepoliitika sidusust töötervishoiu ja tööohutuse poliitikatega tuleb tugevdada. |
| --- | --- |

d)

Asjaomaste poliitikate, nagu rahvatervise ja tööhõivepoliitika sidusust töötervishoiu ja tööohutuse poliitikatega tuleb tugevdada.

| e) | Rohkem tuleks uurida selliseid uusi ja olemasolevaid riske nagu:






  — | psühhosotsiaalsed küsimused ning luu- ja lihaskonna haigused; |
| --- | --- | --- |

e)

Rohkem tuleks uurida selliseid uusi ja olemasolevaid riske nagu:

—

psühhosotsiaalsed küsimused ning luu- ja lihaskonna haigused;

| — | ohtlikud ained, viljakusega seotud riskid ja uutest tehnoloogiatest, nt nanotehnoloogiatest tulenevad riskid; |
| --- | --- |

—

ohtlikud ained, viljakusega seotud riskid ja uutest tehnoloogiatest, nt nanotehnoloogiatest tulenevad riskid;

| — | uute töökorraldusviisidega kaasnevad riskid ning |
| --- | --- |

—

uute töökorraldusviisidega kaasnevad riskid ning

| — | töötervishoiu ja tööohutuse korraldamisega seotud riskid, |
| --- | --- |

—

töötervishoiu ja tööohutuse korraldamisega seotud riskid,

| — | pöörates vajalikku tähelepanu soolistele aspektidele. |
| --- | --- |

—

pöörates vajalikku tähelepanu soolistele aspektidele.

| f) | Töökeskkond peab olema kujundatud nii, et töötajate töövalmidus oleks tagatud kogu tööea vältel. Samas peaksid töökohad olema kohandatud vastavalt eakamate töötajate ja puudega töötajate vajadustele. |
| --- | --- |

f)

Töökeskkond peab olema kujundatud nii, et töötajate töövalmidus oleks tagatud kogu tööea vältel. Samas peaksid töökohad olema kohandatud vastavalt eakamate töötajate ja puudega töötajate vajadustele.

| g) | Töötervishoiu ja tööohutusega seotud harjumuspärase käitumise muutmist tuleks edendada kõikides haridusastmetes ja tegevusvaldkondades. |
| --- | --- |

g)

Töötervishoiu ja tööohutusega seotud harjumuspärase käitumise muutmist tuleks edendada kõikides haridusastmetes ja tegevusvaldkondades.

| h) | Kõigi osapoolte tehtud edusammude ja pingutuste mõõtmiseks väljatöötatud uusi vahendeid tuleb edasi arendada — eelkõige tulemustabeleid kasutades. |
| --- | --- |

h)

Kõigi osapoolte tehtud edusammude ja pingutuste mõõtmiseks väljatöötatud uusi vahendeid tuleb edasi arendada — eelkõige tulemustabeleid kasutades.

| i) | Tuleb tõhustada rahvusvahelist koostööd ning jätkata aktiivset koostööd Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

i)

Tuleb tõhustada rahvusvahelist koostööd ning jätkata aktiivset koostööd Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega.

II.

Nõukogu:

| 1. | tervitab komisjoni teatist, mis käsitleb ühenduse uut töötervishoidu ja tööohutust käsitlevat strateegiat aastateks 2007–2012; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni teatist, mis käsitleb ühenduse uut töötervishoidu ja tööohutust käsitlevat strateegiat aastateks 2007–2012;

| 2. | on seisukohal, et nimetatud teatis loob hea raamistiku Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 137 edasiseks tõhusaks rakendamiseks ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et nimetatud teatis loob hea raamistiku Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 137 edasiseks tõhusaks rakendamiseks ühenduse tasandil;

| 3. | jagab komisjoni arvamust, et töötervishoid ja tööohutus ei aita mitte ainult kaitsta töötajate elu ja tervist ning tõsta nende motivatsiooni, vaid sel on ka ülioluline osa ettevõtete konkurentsivõime ja tootlikkuse tõstmisel ning sotsiaalkaitse süsteemide jätkusuutlikkuse tagamisel, kuna see toob kaasa tööõnnetuste ja kutsehaigustega seotud kulude vähenemise; |
| --- | --- |

3.

jagab komisjoni arvamust, et töötervishoid ja tööohutus ei aita mitte ainult kaitsta töötajate elu ja tervist ning tõsta nende motivatsiooni, vaid sel on ka ülioluline osa ettevõtete konkurentsivõime ja tootlikkuse tõstmisel ning sotsiaalkaitse süsteemide jätkusuutlikkuse tagamisel, kuna see toob kaasa tööõnnetuste ja kutsehaigustega seotud kulude vähenemise;

| 4. | rõhutab, et kollektiivsed kaitsemeetmed ning riskide tõrjumine nende tekkefaasis on ennetamise aluspõhimõtted; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kollektiivsed kaitsemeetmed ning riskide tõrjumine nende tekkefaasis on ennetamise aluspõhimõtted;

| 5. | on seisukohal, et ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse poliitika, mis põhineb üldisel lähenemisel tööalasele heaolule, eesmärgiks peaks olema tööõnnetuste ja kutsehaiguste jätkuv, kestev ja järjekindel vähendamine; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse poliitika, mis põhineb üldisel lähenemisel tööalasele heaolule, eesmärgiks peaks olema tööõnnetuste ja kutsehaiguste jätkuv, kestev ja järjekindel vähendamine;

| 6. | toetab komisjoni püüdlusi vähendada tööõnnetuste arvu ühenduses 25 % võrra, võttes arvesse liikmesriikide kogemusi, eripära ja võimalusi; |
| --- | --- |

6.

toetab komisjoni püüdlusi vähendada tööõnnetuste arvu ühenduses 25 % võrra, võttes arvesse liikmesriikide kogemusi, eripära ja võimalusi;

| 7. | rõhutab vajadust:






  a) | tunnistada „hea töö” põhimõtte olulisust ja selle põhiprintsiipe, st töötajate õigusi ja osalemisvabadust, võrdseid võimalusi, tööohutust ja tervisekaitset ning perekonnasõbralikku töökorraldust; |
| --- | --- | --- |

7.

rõhutab vajadust:

a)

tunnistada „hea töö” põhimõtte olulisust ja selle põhiprintsiipe, st töötajate õigusi ja osalemisvabadust, võrdseid võimalusi, tööohutust ja tervisekaitset ning perekonnasõbralikku töökorraldust;

| b) | võtta arvesse selliseid uusi väljakutseid nagu demograafilised muutused ja tööealise elanikkonna vananemine, tööhõive valdkonna uued suunad ning uued ja suurenevad rändevood Euroopa suunas ja Euroopa piires; |
| --- | --- |

b)

võtta arvesse selliseid uusi väljakutseid nagu demograafilised muutused ja tööealise elanikkonna vananemine, tööhõive valdkonna uued suunad ning uued ja suurenevad rändevood Euroopa suunas ja Euroopa piires;

| c) | — | garanteerida töötervishoidu ja tööohutust käsitlev kaasaegne ja tõhus õigusraamistik, |
| --- | --- | --- |

c)

—

garanteerida töötervishoidu ja tööohutust käsitlev kaasaegne ja tõhus õigusraamistik,

| — | tagada ühenduse õigusaktide korrektne rakendamine, |
| --- | --- |

—

tagada ühenduse õigusaktide korrektne rakendamine,

| — | muuta ühenduse õigusaktid lihtsamaks ilma saavutatud kaitse taset langetamata ja |
| --- | --- |

—

muuta ühenduse õigusaktid lihtsamaks ilma saavutatud kaitse taset langetamata ja

| — | kohandada ühenduse õigusakte vastavalt töökeskkonnas toimuvatele muutustele; |
| --- | --- |

—

kohandada ühenduse õigusakte vastavalt töökeskkonnas toimuvatele muutustele;

| d) | tõsta asjaomaste isikute teadlikkust vajadusest pakkuda taastusravi ja taasintegreerumist töötajatele, kes on tööõnnetuse, kutsehaiguse või puude tõttu pikka aega tööst eemal olnud; |
| --- | --- |

d)

tõsta asjaomaste isikute teadlikkust vajadusest pakkuda taastusravi ja taasintegreerumist töötajatele, kes on tööõnnetuse, kutsehaiguse või puude tõttu pikka aega tööst eemal olnud;

| e) | kasutada täiendavaid meetmeid, sealhulgas majanduslikke stiimuleid hoiakute muutmiseks ning suuremal osalusel põhineva ühtse töötervishoiu ja tööohutuse korralduse kasutuselevõtuks ettevõtetes; |
| --- | --- |

e)

kasutada täiendavaid meetmeid, sealhulgas majanduslikke stiimuleid hoiakute muutmiseks ning suuremal osalusel põhineva ühtse töötervishoiu ja tööohutuse korralduse kasutuselevõtuks ettevõtetes;

| f) | kutsuda Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri üles edendama teabe ja heade tavade vahetust ning esitama riskide jälgimise järel põhjalikku teavet konkreetsete probleemide kohta. Rohkem tähelepanu tuleks pöörata laiematele sotsiaalmajanduslikele suundumustele ja mõjudele; |
| --- | --- |

f)

kutsuda Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri üles edendama teabe ja heade tavade vahetust ning esitama riskide jälgimise järel põhjalikku teavet konkreetsete probleemide kohta. Rohkem tähelepanu tuleks pöörata laiematele sotsiaalmajanduslikele suundumustele ja mõjudele;

| 8. | kutsub liikmesriike üles:






  a) | töötama välja ja rakendama koostöös tööturu osapooltega töötervishoidu ja tööohutust käsitlevaid, konkreetse riigi vajadustele vastavaid sidusaid riiklikke strateegiaid, mis sätestaksid vajaduse korral mõõdetavad eesmärgid tööõnnetuste ja kutsehaiguste esinemissageduse edasiseks vähendamiseks eelkõige nendes tegevusvaldkondades, kus vastavad näitajad on keskmisest kõrgemad; |
| --- | --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles:

a)

töötama välja ja rakendama koostöös tööturu osapooltega töötervishoidu ja tööohutust käsitlevaid, konkreetse riigi vajadustele vastavaid sidusaid riiklikke strateegiaid, mis sätestaksid vajaduse korral mõõdetavad eesmärgid tööõnnetuste ja kutsehaiguste esinemissageduse edasiseks vähendamiseks eelkõige nendes tegevusvaldkondades, kus vastavad näitajad on keskmisest kõrgemad;

| b) | andma riiklikele sotsiaalkaitse- ja tervishoiusüsteemidele vajadusel aktiivsem roll ennetamise parandamisel ning töötajate taastusravi ja taasintegreerumise korraldamisel; |
| --- | --- |

b)

andma riiklikele sotsiaalkaitse- ja tervishoiusüsteemidele vajadusel aktiivsem roll ennetamise parandamisel ning töötajate taastusravi ja taasintegreerumise korraldamisel;

| c) | kaaluma ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi (Progress), Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste ühenduse fondide pakutavaid võimalusi, edendamaks ühenduse strateegiat; |
| --- | --- |

c)

kaaluma ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi (Progress), Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste ühenduse fondide pakutavaid võimalusi, edendamaks ühenduse strateegiat;

| d) | ergutama riiklikke uurimiskeskusi vahetama teavet ja tegema oma programmide osas koostööd riiklikul ja Euroopa tasandil ning keskenduma probleemide lahendamisele ja uurimistulemuste kiirele edastamisele ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

d)

ergutama riiklikke uurimiskeskusi vahetama teavet ja tegema oma programmide osas koostööd riiklikul ja Euroopa tasandil ning keskenduma probleemide lahendamisele ja uurimistulemuste kiirele edastamisele ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| e) | tõstma teadlikkust, parandades töötajate teavitamist, koolitamist ja osalemist, andes eriti väikeettevõtetele lihtsaid suuniseid ning analüüsides ja levitades häid tavasid, eriti kohaliku tasandi asjaosaliste kokkuviimise kaudu; |
| --- | --- |

e)

tõstma teadlikkust, parandades töötajate teavitamist, koolitamist ja osalemist, andes eriti väikeettevõtetele lihtsaid suuniseid ning analüüsides ja levitades häid tavasid, eriti kohaliku tasandi asjaosaliste kokkuviimise kaudu;

| f) | edendama süstemaatilist lähenemist tööalasele heaolule töö kvaliteediga seotud algatuste kaudu, integreerides eelkõige töötervishoidu ja tööohutust, elukestvat õpet ning soolisi aspekte ärijuhtimisse ja kõikidesse haridusastmetesse; |
| --- | --- |

f)

edendama süstemaatilist lähenemist tööalasele heaolule töö kvaliteediga seotud algatuste kaudu, integreerides eelkõige töötervishoidu ja tööohutust, elukestvat õpet ning soolisi aspekte ärijuhtimisse ja kõikidesse haridusastmetesse;

| g) | tagama parem ja tõhusam jõustamine kõikides liikmesriikides ning astuma vajalikke samme tööinspektsioonidele piisavate ressursside tagamiseks; |
| --- | --- |

g)

tagama parem ja tõhusam jõustamine kõikides liikmesriikides ning astuma vajalikke samme tööinspektsioonidele piisavate ressursside tagamiseks;

| h) | jätkama Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ülemaailmse tööohutuse ja töötervishoiu strateegia, mis võeti vastu 2003. aastal, rakendamist kõikide asjakohaste vahenditega; |
| --- | --- |

h)

jätkama Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ülemaailmse tööohutuse ja töötervishoiu strateegia, mis võeti vastu 2003. aastal, rakendamist kõikide asjakohaste vahenditega;

| i) | pöörama erilist tähelepanu tööhõive uutele suundadele, nagu füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kasvule, teenuste sisseostmisele, allhangetele, võõrtöötajatele ja lähetatud töötajatele; |
| --- | --- |

i)

pöörama erilist tähelepanu tööhõive uutele suundadele, nagu füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kasvule, teenuste sisseostmisele, allhangetele, võõrtöötajatele ja lähetatud töötajatele;

| 9. | kutsub komisjoni üles:






  a) | edendama töötervishoidu ja tööohutust, võttes asjakohaseid meetmeid seoses töömaailmas toimuvate muutustega; |
| --- | --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles:

a)

edendama töötervishoidu ja tööohutust, võttes asjakohaseid meetmeid seoses töömaailmas toimuvate muutustega;

| b) | tagama tõhusama koostöö nii erinevate organisatsioonide ja komiteedega kui ka nende organisatsioonide ja komiteede vahel, nagu töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitee (ACSH), kõrgemate tööinspektorite komitee, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond, ning võtma arvesse nimetatud organisatsioonide esitatud teavet ja nimetatud komiteede seisukohti kõnealust valdkonda käsitlevate uute poliitikate ja õigusaktide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

b)

tagama tõhusama koostöö nii erinevate organisatsioonide ja komiteedega kui ka nende organisatsioonide ja komiteede vahel, nagu töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitee (ACSH), kõrgemate tööinspektorite komitee, Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond, ning võtma arvesse nimetatud organisatsioonide esitatud teavet ja nimetatud komiteede seisukohti kõnealust valdkonda käsitlevate uute poliitikate ja õigusaktide väljatöötamisel;

| c) | jätkuvalt jälgima ja toetama õigusaktide rakendamist kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

c)

jätkuvalt jälgima ja toetama õigusaktide rakendamist kõikides liikmesriikides;

| d) | töötama koos töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitee ja tööturu osapooltega välja iseäranis väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatud teatmikud direktiivide kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

d)

töötama koos töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitee ja tööturu osapooltega välja iseäranis väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatud teatmikud direktiivide kohaldamise kohta;

| e) | parandama koordineeritust teiste ühenduse poliitikatega, eriti töövahendite ja kemikaalide tootmise ja turustamise poliitika ning rahvatervise, hariduse ja mittediskrimineerimise poliitikatega; |
| --- | --- |

e)

parandama koordineeritust teiste ühenduse poliitikatega, eriti töövahendite ja kemikaalide tootmise ja turustamise poliitika ning rahvatervise, hariduse ja mittediskrimineerimise poliitikatega;

| f) | ergutama riiklike strateegiatega seotud arvamuste ja kogemuste vahetust töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitees; |
| --- | --- |

f)

ergutama riiklike strateegiatega seotud arvamuste ja kogemuste vahetust töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitees;

| g) | parandama töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitee toetusel nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (1) artikli 7 rakendamist ennetusteenuste kvaliteedi, ulatuse ja juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

g)

parandama töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitee toetusel nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (1) artikli 7 rakendamist ennetusteenuste kvaliteedi, ulatuse ja juurdepääsu osas;

| h) | töötama tihedas koostöös töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomiteega välja töötervishoiu ja tööohutuse direktiivide ühine hindamismetoodika ning suurendama jõupingutusi haldus- ja õigusalase raamistiku edasiseks parandamiseks ja lihtsustamiseks, võttes arvesse 8. ja 9. märtsil 2007. aastal Brüsseli Euroopa Ülemkogu poolt väljendatud eesmärki ja komisjoni jõupingutusi vähendada liigset halduskoormust ilma saavutatud kaitse taset alandamata, ning osutades asjakohast tähelepanu mikrofirmade vajadustele seoses nimetatud õigusaktide rakendamisega; |
| --- | --- |

h)

töötama tihedas koostöös töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomiteega välja töötervishoiu ja tööohutuse direktiivide ühine hindamismetoodika ning suurendama jõupingutusi haldus- ja õigusalase raamistiku edasiseks parandamiseks ja lihtsustamiseks, võttes arvesse 8. ja 9. märtsil 2007. aastal Brüsseli Euroopa Ülemkogu poolt väljendatud eesmärki ja komisjoni jõupingutusi vähendada liigset halduskoormust ilma saavutatud kaitse taset alandamata, ning osutades asjakohast tähelepanu mikrofirmade vajadustele seoses nimetatud õigusaktide rakendamisega;

| i) | tagama, et kõik ühenduse strateegia raames esitatavad uued õigusaktid on kooskõlas 8. ja 9. märtsil 2007. aastal Brüsseli Euroopa Ülemkogu poolt edendatavate parema õigusloome põhimõtetega ning et neile on seega vajadusel lisatud põhjalik mõjuhinnang; |
| --- | --- |

i)

tagama, et kõik ühenduse strateegia raames esitatavad uued õigusaktid on kooskõlas 8. ja 9. märtsil 2007. aastal Brüsseli Euroopa Ülemkogu poolt edendatavate parema õigusloome põhimõtetega ning et neile on seega vajadusel lisatud põhjalik mõjuhinnang;

| j) | uurima koostöös töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomiteega koostöötingimusi tööandjate vahel olukorras, kus samal töökohal eksisteerib samaaegselt mitu allhanke taset; |
| --- | --- |

j)

uurima koostöös töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomiteega koostöötingimusi tööandjate vahel olukorras, kus samal töökohal eksisteerib samaaegselt mitu allhanke taset;

| k) | tegema seadusandliku võimuga koostööd, et töötada välja asjakohane tööohutuse ja töötervishoiu alane Euroopa statistikasüsteem, mille juures võetaks arvesse erinevate riiklike süsteemide eripära ning millega ei kaasneks halduskoormuse tõusu; |
| --- | --- |

k)

tegema seadusandliku võimuga koostööd, et töötada välja asjakohane tööohutuse ja töötervishoiu alane Euroopa statistikasüsteem, mille juures võetaks arvesse erinevate riiklike süsteemide eripära ning millega ei kaasneks halduskoormuse tõusu;

| 10. | kutsub tööturu osapooli üles:






  a) | töötama valdkondliku sotsiaalse dialoogi raames välja algatusi ning tagama, et töötajate esindajatele antaks rohkem võimalusi osaleda tööalaste riskide süstemaatilises haldamises; |
| --- | --- | --- |

10.

kutsub tööturu osapooli üles:

a)

töötama valdkondliku sotsiaalse dialoogi raames välja algatusi ning tagama, et töötajate esindajatele antaks rohkem võimalusi osaleda tööalaste riskide süstemaatilises haldamises;

| b) | aktiivselt osalema ühenduse strateegia aluspõhimõtete levitamisel Euroopa, liikmesriikide, regioonide ja üksikettevõtete tasandil; |
| --- | --- |

b)

aktiivselt osalema ühenduse strateegia aluspõhimõtete levitamisel Euroopa, liikmesriikide, regioonide ja üksikettevõtete tasandil;

| c) | tegema riiklike töötervishoiu ja tööohutuse strateegiate arendamisel ja rakendamisel aktiivset koostööd oma riigi ametivõimudega; |
| --- | --- |

c)

tegema riiklike töötervishoiu ja tööohutuse strateegiate arendamisel ja rakendamisel aktiivset koostööd oma riigi ametivõimudega;

| d) | edendama ja reklaamima töökohtadel tööalaste riskide ennetamise põhimõtete õiget rakendamist; |
| --- | --- |

d)

edendama ja reklaamima töökohtadel tööalaste riskide ennetamise põhimõtete õiget rakendamist;

| e) | jätkama läbirääkimisi tööga seotud vägivalla ja ahistamise ennetamise teemal ning võtma arvesse tööga seotud stressi käsitleva Euroopa raamkokkuleppe rakendamisele antud hinnangut; |
| --- | --- |

e)

jätkama läbirääkimisi tööga seotud vägivalla ja ahistamise ennetamise teemal ning võtma arvesse tööga seotud stressi käsitleva Euroopa raamkokkuleppe rakendamisele antud hinnangut;

| f) | pakkuma nii liikmesriikide kui ühenduse tasandil paremat tehnilist abi ja koolitust töötervishoiu ja tööohutuse alaseid ülesandeid täitvatele töötajate esindajatele ning tööandjatele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

f)

pakkuma nii liikmesriikide kui ühenduse tasandil paremat tehnilist abi ja koolitust töötervishoiu ja tööohutuse alaseid ülesandeid täitvatele töötajate esindajatele ning tööandjatele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

---

(1)  EÜT L 183,29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

---

II Teatised

ÜHISAVALDUSED

Euroopa parlament Nõukogu Komisjon

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/5

---

KAASOTSUSTAMISMENETLUSE PRAKTILIST KORDA KÄSITLEV ÜHINE DEKLARATSIOON (EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKKEL 251)

(2007/C 145/02)

ÜLDPÕHIMÕTTED

| 1. | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon (edaspidi koos „institutsioonid”) märgivad, et praegune tava, mis hõlmab kõnelusi nõukogu eesistujariigi, komisjoni ja Euroopa Parlamendi asjaomaste komisjonide esimeeste ja/või raportööride ning lepituskomitee kaasesimeeste vahel, on osutunud tõhusaks. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon (edaspidi koos „institutsioonid”) märgivad, et praegune tava, mis hõlmab kõnelusi nõukogu eesistujariigi, komisjoni ja Euroopa Parlamendi asjaomaste komisjonide esimeeste ja/või raportööride ning lepituskomitee kaasesimeeste vahel, on osutunud tõhusaks.

| 2. | Institutsioonid kinnitavad, et seda tava, mis on välja kujunenud kaasotsustamismenetluse kõikidel etappidel, tuleks ka edaspidi ergutada. Institutsioonid kohustuvad oma töömeetodid läbi vaatama, et kasutada veelgi tulemuslikumalt ära kaasotsustamismenetluse kõiki võimalusi, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingus. |
| --- | --- |

2.

Institutsioonid kinnitavad, et seda tava, mis on välja kujunenud kaasotsustamismenetluse kõikidel etappidel, tuleks ka edaspidi ergutada. Institutsioonid kohustuvad oma töömeetodid läbi vaatama, et kasutada veelgi tulemuslikumalt ära kaasotsustamismenetluse kõiki võimalusi, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingus.

| 3. | Käesolevas ühises deklaratsioonis selgitatakse neid töömeetodeid ja nende järgimise praktilist korda. Deklaratsioon täiendab institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1) ja eelkõige selle kaasotsustamismenetlust käsitlevaid sätteid. Institutsioonid kohustuvad selliseid kohustusi täiel määral järgima kooskõlas läbipaistvuse, vastutuse ja tõhususe põhimõtetega. Erilist tähelepanu peaksid institutsioonid sealjuures pöörama õigusaktide lihtsustamist käsitlevate ettepanekute osas tehtavatele edusammudele, järgides samas ühenduse õigustikku. |
| --- | --- |

3.

Käesolevas ühises deklaratsioonis selgitatakse neid töömeetodeid ja nende järgimise praktilist korda. Deklaratsioon täiendab institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1) ja eelkõige selle kaasotsustamismenetlust käsitlevaid sätteid. Institutsioonid kohustuvad selliseid kohustusi täiel määral järgima kooskõlas läbipaistvuse, vastutuse ja tõhususe põhimõtetega. Erilist tähelepanu peaksid institutsioonid sealjuures pöörama õigusaktide lihtsustamist käsitlevate ettepanekute osas tehtavatele edusammudele, järgides samas ühenduse õigustikku.

| 4. | Institutsioonid teevad kogu menetluse vältel heas usus koostööd, et oma seisukohti nii palju kui võimalik kooskõlastada ja rajada sellega teed kõnealuse õigusakti vastuvõtmiseks võimaluse korral menetluse varajases etapis. |
| --- | --- |

4.

Institutsioonid teevad kogu menetluse vältel heas usus koostööd, et oma seisukohti nii palju kui võimalik kooskõlastada ja rajada sellega teed kõnealuse õigusakti vastuvõtmiseks võimaluse korral menetluse varajases etapis.

| 5. | Seda eesmärki silmas pidades teevad institutsioonid asjakohaste institutsioonidevaheliste kontaktide abil koostööd, et jälgida töö edenemist ja analüüsida lähenemise astet kaasotsustamismenetluse kõikides etappides. |
| --- | --- |

5.

Seda eesmärki silmas pidades teevad institutsioonid asjakohaste institutsioonidevaheliste kontaktide abil koostööd, et jälgida töö edenemist ja analüüsida lähenemise astet kaasotsustamismenetluse kõikides etappides.

| 6. | Institutsioonid kohustuvad kooskõlas oma sisemise töökorraldusega vahetama regulaarselt teavet kaasotsustamismenetluses olevaid ettepanekuid puudutavate edusammude kohta. Institutsioonid tagavad nii palju kui võimalik oma töökavade kooskõlastamise, et võimaldada menetluste läbiviimist ühtsel ja kooskõlastatud viisil. Seetõttu püüavad nad koostada õigusaktide eri ettepanekute lõpliku vastuvõtmiseni viivate etappide soovitusliku ajakava, järgides samas täiel määral otsustamisprotsessi poliitilist iseloomu. |
| --- | --- |

6.

Institutsioonid kohustuvad kooskõlas oma sisemise töökorraldusega vahetama regulaarselt teavet kaasotsustamismenetluses olevaid ettepanekuid puudutavate edusammude kohta. Institutsioonid tagavad nii palju kui võimalik oma töökavade kooskõlastamise, et võimaldada menetluste läbiviimist ühtsel ja kooskõlastatud viisil. Seetõttu püüavad nad koostada õigusaktide eri ettepanekute lõpliku vastuvõtmiseni viivate etappide soovitusliku ajakava, järgides samas täiel määral otsustamisprotsessi poliitilist iseloomu.

| 7. | Kaasotsustamise raames toimub institutsioonidevaheline koostöö sageli kolmepoolsete kohtumiste vormis (nn trialoogid). See süsteem on näidanud oma elujõulisust ja paindlikkust, suurendades märkimisväärselt kokkuleppe saavutamise võimalusi esimese ja teise lugemise etapil, samuti aidates kaasa lepituskomitee töö ettevalmistamisele. |
| --- | --- |

7.

Kaasotsustamise raames toimub institutsioonidevaheline koostöö sageli kolmepoolsete kohtumiste vormis (nn trialoogid). See süsteem on näidanud oma elujõulisust ja paindlikkust, suurendades märkimisväärselt kokkuleppe saavutamise võimalusi esimese ja teise lugemise etapil, samuti aidates kaasa lepituskomitee töö ettevalmistamisele.

| 8. | Sellised kolmepoolsed kohtumised toimuvad harilikult mitteametlikus vormis. Neid võib korraldada menetluse kõikidel etappidel ja erineval esindatuse tasemel, sõltuvalt kavandatava arutelu olemusest. Iga institutsioon määrab kooskõlas oma sisemise töökorraga kohtumisel osalejad, määratleb oma läbirääkimismandaadi ja teavitab õigeaegselt teisi institutsioone kohtumiste korrast. |
| --- | --- |

8.

Sellised kolmepoolsed kohtumised toimuvad harilikult mitteametlikus vormis. Neid võib korraldada menetluse kõikidel etappidel ja erineval esindatuse tasemel, sõltuvalt kavandatava arutelu olemusest. Iga institutsioon määrab kooskõlas oma sisemise töökorraga kohtumisel osalejad, määratleb oma läbirääkimismandaadi ja teavitab õigeaegselt teisi institutsioone kohtumiste korrast.

| 9. | Võimaluse korral edastatakse kõik järgneval kohtumisel arutatavate kompromisstekstide eelnõud eelnevalt kõigile osalejatele. Läbipaistvuse suurendamiseks antakse Euroopa Parlamendis või nõukogus toimuvatest kolmepoolsetest kohtumistest teada sobival viisil. |
| --- | --- |

9.

Võimaluse korral edastatakse kõik järgneval kohtumisel arutatavate kompromisstekstide eelnõud eelnevalt kõigile osalejatele. Läbipaistvuse suurendamiseks antakse Euroopa Parlamendis või nõukogus toimuvatest kolmepoolsetest kohtumistest teada sobival viisil.

| 10. | Nõukogu eesistuja püüab osaleda parlamendikomisjonide koosolekutel. Eesistuja kaalub hoolikalt mistahes taotlusi edastada vajadusel teavet nõukogu seisukoha kohta. |
| --- | --- |

10.

Nõukogu eesistuja püüab osaleda parlamendikomisjonide koosolekutel. Eesistuja kaalub hoolikalt mistahes taotlusi edastada vajadusel teavet nõukogu seisukoha kohta.

ESIMENE LUGEMINE

| 11. | Institutsioonid teevad heas usus koostööd oma seisukohtade lähendamisel võimalikult suurel määral, et õigusaktid saaks võimaluse korral vastu võtta esimesel lugemisel. |
| --- | --- |

11.

Institutsioonid teevad heas usus koostööd oma seisukohtade lähendamisel võimalikult suurel määral, et õigusaktid saaks võimaluse korral vastu võtta esimesel lugemisel.

Kokkulepe Euroopa Parlamendi esimese lugemise etapil

| 12. | Seatakse sisse asjakohased kontaktid, et hõlbustada menetluste läbiviimist esimesel lugemisel. |
| --- | --- |

12.

Seatakse sisse asjakohased kontaktid, et hõlbustada menetluste läbiviimist esimesel lugemisel.

| 13. | Komisjon aitab sellistele kontaktidele kaasa ning kasutab konstruktiivselt oma algatusõigust, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, võttes arvesse institutsioonidevahelist tasakaalu ja talle asutamislepinguga antud ülesandeid. |
| --- | --- |

13.

Komisjon aitab sellistele kontaktidele kaasa ning kasutab konstruktiivselt oma algatusõigust, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, võttes arvesse institutsioonidevahelist tasakaalu ja talle asutamislepinguga antud ülesandeid.

| 14. | Kui mitteametlikel kolmepoolsetel läbirääkimistel jõutakse kokkuleppele, edastab COREPERi esimees asjaomase parlamendikomisjoni esimehele kirja teel üksikasjad kokkuleppe sisu kohta komisjoni ettepaneku muudatusettepanekute kujul. Kirjas märgitakse nõukogu valmisolekut nõustuda sellise tulemusega pärast keelelis-õiguslikku kontrolli, kui Euroopa Parlamendi täiskogu selle hääletusel kinnitab. Kirja koopia edastatakse komisjonile. |
| --- | --- |

14.

Kui mitteametlikel kolmepoolsetel läbirääkimistel jõutakse kokkuleppele, edastab COREPERi esimees asjaomase parlamendikomisjoni esimehele kirja teel üksikasjad kokkuleppe sisu kohta komisjoni ettepaneku muudatusettepanekute kujul. Kirjas märgitakse nõukogu valmisolekut nõustuda sellise tulemusega pärast keelelis-õiguslikku kontrolli, kui Euroopa Parlamendi täiskogu selle hääletusel kinnitab. Kirja koopia edastatakse komisjonile.

| 15. | Kui küsimuse menetlemisega jõutakse ilmselt esimesel lugemisel lõpule, tuleks kokkuleppe sõlmimise kavatsusest teatada nii vara kui võimalik. |
| --- | --- |

15.

Kui küsimuse menetlemisega jõutakse ilmselt esimesel lugemisel lõpule, tuleks kokkuleppe sõlmimise kavatsusest teatada nii vara kui võimalik.

Kokkulepe nõukogu ühise seisukoha etapil

| 16. | Kui Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel kokkuleppele ei jõuta, võib kontakte jätkata, et saavutada kokkulepe ühise seisukoha etapil. |
| --- | --- |

16.

Kui Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel kokkuleppele ei jõuta, võib kontakte jätkata, et saavutada kokkulepe ühise seisukoha etapil.

| 17. | Komisjon aitab sellistele kontaktidele kaasa ning kasutab konstruktiivselt oma algatusõigust, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, võttes arvesse institutsioonidevahelist tasakaalu ja talle asutamislepinguga antud ülesandeid. |
| --- | --- |

17.

Komisjon aitab sellistele kontaktidele kaasa ning kasutab konstruktiivselt oma algatusõigust, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, võttes arvesse institutsioonidevahelist tasakaalu ja talle asutamislepinguga antud ülesandeid.

| 18. | Kui sellel etapil jõutakse kokkuleppele, märgib asjaomase parlamendikomisjoni esimees kirjas COREPERi esimehele oma soovitust täiskogule nõukogu ühine seisukoht pärast selle kinnitamist nõukogus ning keelelis-õiguslikku kontrolli muudatusteta vastu võtta. Kirja koopia edastatakse komisjonile. |
| --- | --- |

18.

Kui sellel etapil jõutakse kokkuleppele, märgib asjaomase parlamendikomisjoni esimees kirjas COREPERi esimehele oma soovitust täiskogule nõukogu ühine seisukoht pärast selle kinnitamist nõukogus ning keelelis-õiguslikku kontrolli muudatusteta vastu võtta. Kirja koopia edastatakse komisjonile.

TEINE LUGEMINE

| 19. | Nõukogu selgitab õigusakti vastuvõtmise põhjendustes võimalikult selgelt põhjusi, millest tulenevalt on ta ühise seisukoha vastu võtnud. Euroopa Parlament võtab oma teisel lugemisel neid põhjusi ning komisjoni arvamust võimalikult suurel määral arvesse. |
| --- | --- |

19.

Nõukogu selgitab õigusakti vastuvõtmise põhjendustes võimalikult selgelt põhjusi, millest tulenevalt on ta ühise seisukoha vastu võtnud. Euroopa Parlament võtab oma teisel lugemisel neid põhjusi ning komisjoni arvamust võimalikult suurel määral arvesse.

| 20. | Enne ühise seisukoha edastamist püüab nõukogu Euroopa Parlamendi ja komisjoniga konsulteerides välja selgitada selle edastamise kuupäeva, et tagada õigusloomemenetluse maksimaalne tõhusus teisel lugemisel. |
| --- | --- |

20.

Enne ühise seisukoha edastamist püüab nõukogu Euroopa Parlamendi ja komisjoniga konsulteerides välja selgitada selle edastamise kuupäeva, et tagada õigusloomemenetluse maksimaalne tõhusus teisel lugemisel.

Kokkulepe Euroopa Parlamendi teise lugemise etapil

| 21. | Asjakohaseid kontakte jätkatakse niipea, kui nõukogu ühine seisukoht on Euroopa Parlamendile edastatud, et saavutada poolte seisukohtade parem mõistmine ja viia sellega õigusloomemenetlus võimalikult kiiresti lõpule. |
| --- | --- |

21.

Asjakohaseid kontakte jätkatakse niipea, kui nõukogu ühine seisukoht on Euroopa Parlamendile edastatud, et saavutada poolte seisukohtade parem mõistmine ja viia sellega õigusloomemenetlus võimalikult kiiresti lõpule.

| 22. | Komisjon aitab sellistele kontaktidele kaasa ning esitab oma arvamuse eesmärgiga Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, võttes arvesse institutsioonidevahelist tasakaalu ja talle asutamislepinguga antud ülesandeid. |
| --- | --- |

22.

Komisjon aitab sellistele kontaktidele kaasa ning esitab oma arvamuse eesmärgiga Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, võttes arvesse institutsioonidevahelist tasakaalu ja talle asutamislepinguga antud ülesandeid.

| 23. | Kui mitteametlikel kolmepoolsetel läbirääkimistel jõutakse kokkuleppele, edastab COREPERi esimees asjaomase parlamendikomisjoni esimehele kirja teel üksikasjad kokkuleppe sisu kohta nõukogu ühise seisukoha muudatusettepanekute kujul. Kirjas märgitakse nõukogu valmisolekut nõustuda sellise tulemusega pärast keelelis-õiguslikku kontrolli, kui Euroopa Parlamendi täiskogu selle hääletusel kinnitab. Kirja koopia edastatakse komisjonile. |
| --- | --- |

23.

Kui mitteametlikel kolmepoolsetel läbirääkimistel jõutakse kokkuleppele, edastab COREPERi esimees asjaomase parlamendikomisjoni esimehele kirja teel üksikasjad kokkuleppe sisu kohta nõukogu ühise seisukoha muudatusettepanekute kujul. Kirjas märgitakse nõukogu valmisolekut nõustuda sellise tulemusega pärast keelelis-õiguslikku kontrolli, kui Euroopa Parlamendi täiskogu selle hääletusel kinnitab. Kirja koopia edastatakse komisjonile.

LEPITUS

| 24. | Kui selgub, et nõukogul ei ole võimalik kõikide Euroopa Parlamendi teise lugemise muudatusettepanekutega nõustuda ja kui nõukogu on valmis esitama oma seisukoha, korraldatakse kolmas kolmepoolne kohtumine. Iga institutsioon määrab kooskõlas oma sisemise töökorraga kohtumisel osalejad ja määratleb oma läbirääkimismandaadi. Komisjon teatab mõlemale delegatsioonile võimalikult varajasel etapil oma kavatsustest seoses oma arvamusega Euroopa Parlamendi teise lugemise muudatusettepanekute kohta. |
| --- | --- |

24.

Kui selgub, et nõukogul ei ole võimalik kõikide Euroopa Parlamendi teise lugemise muudatusettepanekutega nõustuda ja kui nõukogu on valmis esitama oma seisukoha, korraldatakse kolmas kolmepoolne kohtumine. Iga institutsioon määrab kooskõlas oma sisemise töökorraga kohtumisel osalejad ja määratleb oma läbirääkimismandaadi. Komisjon teatab mõlemale delegatsioonile võimalikult varajasel etapil oma kavatsustest seoses oma arvamusega Euroopa Parlamendi teise lugemise muudatusettepanekute kohta.

| 25. | Kolmepoolsed kohtumised toimuvad kogu lepitusmenetluse kestel eesmärgiga leida lahendused lahtistele küsimustele ja valmistada ette pinnast lepituskomitees kokkuleppele jõudmiseks. Kolmepoolsete kohtumiste tulemusi arutatakse institutsioonide koosolekutel, kus need ka võimaluse korral heaks kiidetakse. |
| --- | --- |

25.

Kolmepoolsed kohtumised toimuvad kogu lepitusmenetluse kestel eesmärgiga leida lahendused lahtistele küsimustele ja valmistada ette pinnast lepituskomitees kokkuleppele jõudmiseks. Kolmepoolsete kohtumiste tulemusi arutatakse institutsioonide koosolekutel, kus need ka võimaluse korral heaks kiidetakse.

| 26. | Lepituskomitee kutsub kokku nõukogu eesistuja kokkuleppel Euroopa Parlamendi presidendiga ning võttes arvesse asutamislepingu sätteid. |
| --- | --- |

26.

Lepituskomitee kutsub kokku nõukogu eesistuja kokkuleppel Euroopa Parlamendi presidendiga ning võttes arvesse asutamislepingu sätteid.

| 27. | Komisjon osaleb lepitusmenetluses ja teeb kõik vajalikud algatused selleks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada. Selliste algatuste seas võivad olla kompromisstekstide eelnõud, milles kajastuvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohad, võttes arvesse komisjonile asutamislepinguga antud ülesandeid. |
| --- | --- |

27.

Komisjon osaleb lepitusmenetluses ja teeb kõik vajalikud algatused selleks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada. Selliste algatuste seas võivad olla kompromisstekstide eelnõud, milles kajastuvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohad, võttes arvesse komisjonile asutamislepinguga antud ülesandeid.

| 28. | Lepituskomiteed juhivad ühiselt Euroopa Parlamendi president ja nõukogu eesistuja. Lepituskomitee koosolekuid juhatavad kaasesimehed kordamööda. |
| --- | --- |

28.

Lepituskomiteed juhivad ühiselt Euroopa Parlamendi president ja nõukogu eesistuja. Lepituskomitee koosolekuid juhatavad kaasesimehed kordamööda.

| 29. | Lepituskomitee koosolekute toimumisajad ja päevakorra määravad kindlaks kaasesimehed ühiselt, eesmärgiga tagada lepituskomitee tulemuslik töö kogu lepitusmenetluse vältel. Komisjoniga konsulteeritakse selleks ettenähtud ajal. Euroopa Parlament ja nõukogu määravad lepitusmenetluse sobivad toimumiskuupäevad ning teavitavad nendest komisjoni. |
| --- | --- |

29.

Lepituskomitee koosolekute toimumisajad ja päevakorra määravad kindlaks kaasesimehed ühiselt, eesmärgiga tagada lepituskomitee tulemuslik töö kogu lepitusmenetluse vältel. Komisjoniga konsulteeritakse selleks ettenähtud ajal. Euroopa Parlament ja nõukogu määravad lepitusmenetluse sobivad toimumiskuupäevad ning teavitavad nendest komisjoni.

| 30. | Kaasesimehed võivad lepituskomitee mistahes koosoleku päevakorda võtta mitu eelnõu. Lisaks peamistele teemadele (nn B-punktid), mille osas ei ole veel kokkuleppele jõutud, võib lepitusmenetluse avada ja/või ilma aruteluta sulgeda muudel teemadel (nn A-punktid). |
| --- | --- |

30.

Kaasesimehed võivad lepituskomitee mistahes koosoleku päevakorda võtta mitu eelnõu. Lisaks peamistele teemadele (nn B-punktid), mille osas ei ole veel kokkuleppele jõutud, võib lepitusmenetluse avada ja/või ilma aruteluta sulgeda muudel teemadel (nn A-punktid).

| 31. | Pidades kinni asutamislepingus sätestatud ajalistest piirangutest, võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu võimalikult suurel määral arvesse ajakava planeerimisega seotud nõudeid, eelkõige nõudeid, mis tulenevad vaheaegadest institutsioonide tegevuses ja Euroopa Parlamendi valimistest. Igal juhul peab tegevuse vaheaeg olema võimalikult lühiajaline. |
| --- | --- |

31.

Pidades kinni asutamislepingus sätestatud ajalistest piirangutest, võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu võimalikult suurel määral arvesse ajakava planeerimisega seotud nõudeid, eelkõige nõudeid, mis tulenevad vaheaegadest institutsioonide tegevuses ja Euroopa Parlamendi valimistest. Igal juhul peab tegevuse vaheaeg olema võimalikult lühiajaline.

| 32. | Lepituskomitee koguneb vaheldumisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu ruumides, et tagada võimaluste, sealhulgas tõlkevõimaluste kasutamise võrdne jaotus. |
| --- | --- |

32.

Lepituskomitee koguneb vaheldumisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu ruumides, et tagada võimaluste, sealhulgas tõlkevõimaluste kasutamise võrdne jaotus.

| 33. | Lepituskomiteele tehakse kättesaadavaks komisjoni ettepanek, nõukogu ühine seisukoht ja komisjoni arvamus selle kohta, Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud ja komisjoni arvamus nende kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu delegatsioonide ühine töödokument. Töödokument peaks võimaldama kasutajatel kaalul olevaid küsimusi hõlpsasti kindlaks teha ja nendele selgelt viidata. Üldjuhul esitab komisjon oma arvamuse kolme nädala jooksul pärast Euroopa Parlamendi hääletustulemuse ametlikku kättesaamist ja hiljemalt lepitusmenetluse alguseks. |
| --- | --- |

33.

Lepituskomiteele tehakse kättesaadavaks komisjoni ettepanek, nõukogu ühine seisukoht ja komisjoni arvamus selle kohta, Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud ja komisjoni arvamus nende kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu delegatsioonide ühine töödokument. Töödokument peaks võimaldama kasutajatel kaalul olevaid küsimusi hõlpsasti kindlaks teha ja nendele selgelt viidata. Üldjuhul esitab komisjon oma arvamuse kolme nädala jooksul pärast Euroopa Parlamendi hääletustulemuse ametlikku kättesaamist ja hiljemalt lepitusmenetluse alguseks.

| 34. | Kaasesimehed võivad esitada tekste lepituskomiteele heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

34.

Kaasesimehed võivad esitada tekste lepituskomiteele heakskiitmiseks.

| 35. | Kokkulepe ühise teksti osas koostatakse lepituskomitee koosolekul või selle järel kaasesimeeste vahelise kirjade vahetamise teel. Kirjade koopiad edastatakse komisjonile. |
| --- | --- |

35.

Kokkulepe ühise teksti osas koostatakse lepituskomitee koosolekul või selle järel kaasesimeeste vahelise kirjade vahetamise teel. Kirjade koopiad edastatakse komisjonile.

| 36. | Kui lepituskomitee saavutab ühise teksti osas kokkuleppe, esitatakse see pärast õiguslikku ja keelelist viimistlemist kaasesimeestele ametlikuks heakskiitmiseks. Erandjuhtudel võib tähtaegadest kinnipidamiseks esitada kaasesimeestele heakskiitmiseks ühise teksti eelnõu. |
| --- | --- |

36.

Kui lepituskomitee saavutab ühise teksti osas kokkuleppe, esitatakse see pärast õiguslikku ja keelelist viimistlemist kaasesimeestele ametlikuks heakskiitmiseks. Erandjuhtudel võib tähtaegadest kinnipidamiseks esitada kaasesimeestele heakskiitmiseks ühise teksti eelnõu.

| 37. | Kaasesimehed edastavad heakskiidetud teksti Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu eesistujale ühiselt allkirjastatud kirja teel. Kui lepituskomitee ei suuda ühise teksti osas kokkuleppele jõuda, teavitavad kaasesimehed Euroopa Parlamendi presidenti ja nõukogu eesistujat sellest ühiselt allkirjastatud kirja teel. Selliseid kirju käsitletakse ametlike teadetena. Nende kirjade koopiad edastatakse teavitamise eesmärgil komisjonile. Lepitusmenetluse vältel kasutatud töödokumentidega on pärast menetluse lõppemist võimalik tutvuda iga institutsiooni dokumendiregistris. |
| --- | --- |

37.

Kaasesimehed edastavad heakskiidetud teksti Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu eesistujale ühiselt allkirjastatud kirja teel. Kui lepituskomitee ei suuda ühise teksti osas kokkuleppele jõuda, teavitavad kaasesimehed Euroopa Parlamendi presidenti ja nõukogu eesistujat sellest ühiselt allkirjastatud kirja teel. Selliseid kirju käsitletakse ametlike teadetena. Nende kirjade koopiad edastatakse teavitamise eesmärgil komisjonile. Lepitusmenetluse vältel kasutatud töödokumentidega on pärast menetluse lõppemist võimalik tutvuda iga institutsiooni dokumendiregistris.

| 38. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu peasekretariaadid tegutsevad ühiselt lepituskomitee sekretariaadina koostöös komisjoni peasekretariaadiga. |
| --- | --- |

38.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu peasekretariaadid tegutsevad ühiselt lepituskomitee sekretariaadina koostöös komisjoni peasekretariaadiga.

ÜLDSÄTTED

| 39. | Kui Euroopa Parlament või nõukogu peab vajalikuks laiendada asutamislepingu artiklis 251 sätestatud tähtaegu, teavitab ta sellest vastavalt teise institutsiooni presidenti või eesistujat ja komisjoni. |
| --- | --- |

39.

Kui Euroopa Parlament või nõukogu peab vajalikuks laiendada asutamislepingu artiklis 251 sätestatud tähtaegu, teavitab ta sellest vastavalt teise institutsiooni presidenti või eesistujat ja komisjoni.

| 40. | Kui esimesel või teisel lugemisel või lepitusmenetluse käigus jõutakse kokkuleppele, viimistlevad kokkulepitud teksti Euroopa Parlamendi ja nõukogu keelelis-õiguslikud teenistused, tegutsedes tihedas koostöös ja vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

40.

Kui esimesel või teisel lugemisel või lepitusmenetluse käigus jõutakse kokkuleppele, viimistlevad kokkulepitud teksti Euroopa Parlamendi ja nõukogu keelelis-õiguslikud teenistused, tegutsedes tihedas koostöös ja vastastikusel kokkuleppel.

| 41. | Mistahes kokkulepitud teksti ei tehta muudatusi ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu selgesõnalise kokkuleppeta asjakohasel tasemel. |
| --- | --- |

41.

Mistahes kokkulepitud teksti ei tehta muudatusi ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu selgesõnalise kokkuleppeta asjakohasel tasemel.

| 42. | Teksti viimistlemisel võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu erinevaid menetlusi, pidades eelkõige silmas institutsioonisiseste menetluste tähtaegu. Institutsioonid kohustuvad mitte kasutama õigusaktide keelelis-õiguslikuks viimistlemiseks ette nähtud aega arutelu taasalustamiseks sisuliste küsimuste üle. |
| --- | --- |

42.

Teksti viimistlemisel võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu erinevaid menetlusi, pidades eelkõige silmas institutsioonisiseste menetluste tähtaegu. Institutsioonid kohustuvad mitte kasutama õigusaktide keelelis-õiguslikuks viimistlemiseks ette nähtud aega arutelu taasalustamiseks sisuliste küsimuste üle.

| 43. | Euroopa Parlament ja nõukogu lepivad kokku nende institutsioonide poolt ühiselt ettevalmistatud tekstide ühise esitusviisi osas. |
| --- | --- |

43.

Euroopa Parlament ja nõukogu lepivad kokku nende institutsioonide poolt ühiselt ettevalmistatud tekstide ühise esitusviisi osas.

| 44. | Institutsioonid kohustuvad kaasotsustamismenetlusel vastu võetavates õigusaktides kasutama nii palju kui võimalik vastastikuselt vastuvõetavaid standardsätteid, eriti rakendamisvolituste kasutamise (kooskõlas nn komiteemenetluse otsusega (2)), õigusaktide jõustumise, ülevõtmise ja kohaldamise ning komisjoni algatusõiguse järgimise osas. |
| --- | --- |

44.

Institutsioonid kohustuvad kaasotsustamismenetlusel vastu võetavates õigusaktides kasutama nii palju kui võimalik vastastikuselt vastuvõetavaid standardsätteid, eriti rakendamisvolituste kasutamise (kooskõlas nn komiteemenetluse otsusega (2)), õigusaktide jõustumise, ülevõtmise ja kohaldamise ning komisjoni algatusõiguse järgimise osas.

| 45. | Institutsioonid püüavad korraldada ühise pressikonverentsi, et teatada esimesel või teisel lugemisel või lepitusmenetluse käigus saavutatud õigusloomeprotsessi edukast tulemusest. Samuti püüavad nad välja anda ühiseid pressiteateid. |
| --- | --- |

45.

Institutsioonid püüavad korraldada ühise pressikonverentsi, et teatada esimesel või teisel lugemisel või lepitusmenetluse käigus saavutatud õigusloomeprotsessi edukast tulemusest. Samuti püüavad nad välja anda ühiseid pressiteateid.

| 46. | Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kaasotsustamismenetluse teel õigusakti vastuvõtmist esitatakse tekst allkirjastamiseks Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu eesistujale ning nende institutsioonide peasekretäridele. |
| --- | --- |

46.

Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kaasotsustamismenetluse teel õigusakti vastuvõtmist esitatakse tekst allkirjastamiseks Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu eesistujale ning nende institutsioonide peasekretäridele.

| 47. | Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu eesistujale esitatakse tekst allkirjastamiseks nende vastavas keeles ning võimaluse korral allkirjastavad nad teksti ühisel tseremoonial, mis korraldatakse igakuiselt oluliste õigusaktide allkirjastamiseks meedia juuresolekul. |
| --- | --- |

47.

Euroopa Parlamendi presidendile ja nõukogu eesistujale esitatakse tekst allkirjastamiseks nende vastavas keeles ning võimaluse korral allkirjastavad nad teksti ühisel tseremoonial, mis korraldatakse igakuiselt oluliste õigusaktide allkirjastamiseks meedia juuresolekul.

| 48. | Ühiselt allkirjastatud tekst edastatakse avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas. Avaldamine toimub harilikult kahe kuu jooksul pärast õigusakti vastuvõtmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt. |
| --- | --- |

48.

Ühiselt allkirjastatud tekst edastatakse avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas. Avaldamine toimub harilikult kahe kuu jooksul pärast õigusakti vastuvõtmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt.

| 49. | Kui üks institutsioon avastab tekstis (või mõnes keeleversioonis) kirja- või ilmse vea, teavitab ta sellest viivitamata teisi institutsioone. Kui viga puudutab Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt veel vastu võtmata õigusakti, valmistavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu keelelis-õiguslikud teenistused tihedas omavahelises koostöös ette vajaliku paranduse. Kui viga puudutab õigusakti, mille üks või mõlemad nendest institutsioonidest on juba vastu võtnud ning sõltumata sellest, kas see on juba avaldatud või mitte, võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu ühisel kokkuleppel vastu paranduse, mis koostatakse vastavalt kummagi institutsiooni asjakohasele menetlusele. |
| --- | --- |

49.

Kui üks institutsioon avastab tekstis (või mõnes keeleversioonis) kirja- või ilmse vea, teavitab ta sellest viivitamata teisi institutsioone. Kui viga puudutab Euroopa Parlamendi või nõukogu poolt veel vastu võtmata õigusakti, valmistavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu keelelis-õiguslikud teenistused tihedas omavahelises koostöös ette vajaliku paranduse. Kui viga puudutab õigusakti, mille üks või mõlemad nendest institutsioonidest on juba vastu võtnud ning sõltumata sellest, kas see on juba avaldatud või mitte, võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu ühisel kokkuleppel vastu paranduse, mis koostatakse vastavalt kummagi institutsiooni asjakohasele menetlusele.

Kahe tuhande seitsmenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

Image

Euroopa Liidu Nõukogu nimel

eesistuja

Image

Euroopa Ühenduste Komisjoni nimel

eesistuja

Image

---

(1)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23). Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 27.7.2006, lk 11).

2

---

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/10

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4693 — Veolia/Sulo)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 145/03)

19. juunil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4693 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4693 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/10

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4663 — voestalpine/Böhler-Uddeholm)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 145/04)

18. juunil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4663 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4663 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/11

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4704 — Bridgepoint/Gambro Healthcare)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 145/05)

26. juunil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 Artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4704 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4704 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/12

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 145/06)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.3.2007 |
| --- | --- |
| Abi number | NN 53/06 |
| Liikmesriik | Malta |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Għajnuna mil-Istat (obbligi ta' servizz pubbliku) għall-operaturi tal-karozzi tal-linja f'Malta |
| Õiguslik alus | Ftehim bejn il-Gvern ta' Malta u l-ATP ta' l-1995 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Avaliku teenuse eest makstav hüvitis |
| Abi vorm | Avaliku teenuse eest makstav hüvitis |
| Eelarve | 1,25–2,0 miljonit MTL |
| Osatähtsus | 100 % |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Sõitjate bussivedu |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Il-Gvern Malti |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.3.2007

Abi number

NN 53/06

Liikmesriik

Malta

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Għajnuna mil-Istat (obbligi ta' servizz pubbliku) għall-operaturi tal-karozzi tal-linja f'Malta

Õiguslik alus

Ftehim bejn il-Gvern ta' Malta u l-ATP ta' l-1995

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Avaliku teenuse eest makstav hüvitis

Abi vorm

Avaliku teenuse eest makstav hüvitis

Eelarve

1,25–2,0 miljonit MTL

Osatähtsus

100 %

Kestus

—

Majandusharud

Sõitjate bussivedu

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Il-Gvern Malti

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi number | N 738/06 |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | Celé území státu |
| Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pomoc státu při odstraňovaní škod vzniklých povodní v roce 2006 na majetku subjektů provozujících veřejné přístavy a vnitrozemskou vodní dopravu |
| Õiguslik alus | Usnesení vlády č. 604 ze dne 24. května 2006 o Strategii obnovy území postiženého mimořádnými záplavami na jaře 2006 a ke zlepšení podpory operativního řízení ochrany před povodněmi |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 47 388 000 CZK (1 675 000 EUR) |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | Kuni 2007. aasta lõpuni |
| Majandusharud | Siseveetransport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo dopravy |
| Nábřeží Ludvika Svobody 12/222 |
| CZ-110 15 Praha |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.2.2007

Abi number

N 738/06

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

Celé území státu

Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pomoc státu při odstraňovaní škod vzniklých povodní v roce 2006 na majetku subjektů provozujících veřejné přístavy a vnitrozemskou vodní dopravu

Õiguslik alus

Usnesení vlády č. 604 ze dne 24. května 2006 o Strategii obnovy území postiženého mimořádnými záplavami na jaře 2006 a ke zlepšení podpory operativního řízení ochrany před povodněmi

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks

Abi vorm

Toetus

Eelarve

47 388 000 CZK (1 675 000 EUR)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 2007. aasta lõpuni

Majandusharud

Siseveetransport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo dopravy

Nábřeží Ludvika Svobody 12/222

CZ-110 15 Praha

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/14

---

Euro vahetuskurss (1)

29. juuni 2007

(2007/C 145/07)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3505 |
| JPY | Jaapani jeen | 166,63 |
| DKK | Taani kroon | 7,4422 |
| GBP | Inglise nael | 0,674 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2525 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6553 |
| ISK | Islandi kroon | 84,26 |
| NOK | Norra kroon | 7,9725 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5837 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,718 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 246,15 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6963 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,7677 |
| RON | Rumeenia leu | 3,134 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,635 |
| TRY | Türgi liir | 1,774 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5885 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4245 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,5569 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7502 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0664 |
| KRW | Korea won | 1 247,73 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5531 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2816 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3035 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 201,77 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6626 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,461 |
| RUB | Vene rubla | 34,807 |
| THB | Tai baht | 42,615 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3505

JPY

Jaapani jeen

166,63

DKK

Taani kroon

7,4422

GBP

Inglise nael

0,674

SEK

Rootsi kroon

9,2525

CHF

Šveitsi frank

1,6553

ISK

Islandi kroon

84,26

NOK

Norra kroon

7,9725

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5837

CZK

Tšehhi kroon

28,718

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

246,15

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6963

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,7677

RON

Rumeenia leu

3,134

SKK

Slovakkia kroon

33,635

TRY

Türgi liir

1,774

AUD

Austraalia dollar

1,5885

CAD

Kanada dollar

1,4245

HKD

Hong Kongi dollar

10,5569

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7502

SGD

Singapuri dollar

2,0664

KRW

Korea won

1 247,73

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5531

CNY

Hiina jüaan

10,2816

HRK

Horvaatia kuna

7,3035

IDR

Indoneesia ruupia

12 201,77

MYR

Malaisia ringit

4,6626

PHP

Filipiini peeso

62,461

RUB

Vene rubla

34,807

THB

Tai baht

42,615

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/15

---

SIDUV TARIIFIINFORMATSIOON

(2007/C 145/08)

Tolliasutuste nimekiri, kelle liikmesriigid on määranud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma või siduvat tariifiinformatsiooni andma, vastu võetud kooskõlas komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (1) artikli 6 lõikega 5, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (2).

| Liikmesriik | Tolliasutus |
| --- | --- |
| AUSTRIA | Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma |
| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| A-1030 Wien |

Liikmesriik

Tolliasutus

AUSTRIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

A-1030 Wien

BELGIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| --- |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| B-1030 Brussel |

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy — Gebouw A — 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

B-1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A — 8ième étage |
| 33, Avenue Albert II |
| B-1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A — 8ième étage

33, Avenue Albert II

B-1030 Bruxelles

BULGAARIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Агенция „Митници” |
| --- |
| Централно Митническо Управление |
| ул. „Г. С. Раковски” No. 47 |
| BG-София 1202 |

Агенция „Митници”

Централно Митническо Управление

ул. „Г. С. Раковски” No. 47

BG-София 1202

EESTI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Maksu-ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| EE-15176 Tallinn |

Maksu-ja Tolliamet

Narva mnt 9j

EE-15176 Tallinn

HISPAANIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano 17 |
| E-28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano 17

E-28071 Madrid

HOLLAND

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid |
| --- |
| t.a.v. Afdeling bindende tarief inlichtingen |
| Postbus 50966 |
| 3007 BJ Rotterdam |
| Nederland |

Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid

t.a.v. Afdeling bindende tarief inlichtingen

Postbus 50966

3007 BJ Rotterdam

Nederland

IIRIMAA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification Unit |
| Customs Procedures Branch |
| Government Offices |
| Nenagh |
| Co. Tipperary |
| Ireland |

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

Ireland

ITAALIA

Tolliasutused, mis on määratud siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Agenzia delle Dogane |
| --- |
| Ufficio Applicazione Tributi |
| Via Mario Carucci, 71 |
| I-00143 Roma |

Agenzia delle Dogane

Ufficio Applicazione Tributi

Via Mario Carucci, 71

I-00143 Roma

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma

Kõik tolliasutused

KREEKA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Φορολογικών & Τελωνειακών Θεμάτων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική ( Δ.17) |
| Τμήμα Α' (Δασμολογικό) |
| Ταχ.Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40 |
| GR-105 58 Αθηνα |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ

Γενική Γραμματεία Φορολογικών & Τελωνειακών Θεμάτων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική ( Δ.17)

Τμήμα Α' (Δασμολογικό)

Ταχ.Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40

GR-105 58 Αθηνα

KÜPROS

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| CY-1440 Λευκωσία |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

CY-1440 Λευκωσία

LÄTI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Galvenā muitas pārvalde |
| 11.novembra krastmala 17 |
| LV-1841 Rīga |

Valsts ieņēmumu dienests

Galvenā muitas pārvalde

11.novembra krastmala 17

LV-1841 Rīga

LEEDU

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1/25, |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25,

LT-01105 Vilnius

LUKSEMBURG

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| L-1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

L-1016 Luxembourg

MALTA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs House |
| Valletta CMR 02 |
| Malta |

Binding Tariff Information Unit

Customs House

Valletta CMR 02

Malta

POOLA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| PL-01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

PL-01-443 Warszawa

PORTUGAL

Tolliasutused, mis on määratud siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo |
| --- |
| Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira |
| Rua da Alfândega, n.o 5 |
| P-1149-006 Lisboa |

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo

Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira

Rua da Alfândega, n.o 5

P-1149-006 Lisboa

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma

Kõik tolliasutused

PRANTSUSMAA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4, |
| --- |
| 8 rue de la Tour des Dames |
| F-75436 Paris cédex 09 |

Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4,

8 rue de la Tour des Dames

F-75436 Paris cédex 09

ROOTSI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| S-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

S-112 98 Stockholm

RUMEENIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Autoritatea Naţională a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1, |
| Bucureşti |

Autoritatea Naţională a Vămilor

Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1,

Bucureşti

SAKSAMAA

Tolliasutused, mis on määratud siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Oberfinanzdirektion Cottbus |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin |
| Grellstraße 18-24 |
| D-10409 Berlin |

Oberfinanzdirektion Cottbus

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin

Grellstraße 18-24

D-10409 Berlin

kaupadele tollinomenklatuuri gruppidest 10, 11, 20, 22, 23 kui ka gruppidest 86 kuni 92 ja 94 kuni 97

| Oberfinanzdirektion Hamburg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Baumacker 3 |
| D-22523 Hamburg |

Oberfinanzdirektion Hamburg

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Baumacker 3

D-22523 Hamburg

kaupadele tollinomenklatuuri gruppidest 2, 3, 5, 9, 12 kuni16, 18, 24 ja 27, rubriikidest 3505 ja 3506 kui ka gruppidest 38 kuni 40, 45 ja 46

| Oberfinanzdirektion Koblenz |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main |
| Gutleutstraße 185 |
| D-60327 Frankfurt am Main |

Oberfinanzdirektion Koblenz

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main

Gutleutstraße 185

D-60327 Frankfurt am Main

kaupadele tollinomenklatuuri gruppidest 25, 32, 34 kuni 37 (v.a rubriikidest 3505 ja 3506), 41 kuni 43 ja 50 kuni 70

| Oberfinanzdirektion Köln |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Merianstraße 110 |
| D-50765 Köln |

Oberfinanzdirektion Köln

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Merianstraße 110

D-50765 Köln

kaupadele tollinomenklatuuri gruppidest 17, 26, 28 kuni 31, 33, 47 kuni 49, 71 kuni 83 ja 93

| Oberfinanzdirektion Nürnberg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München |
| Lilienthalstraße 3, 85570 Markt Schwaben |

Oberfinanzdirektion Nürnberg

Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München

Lilienthalstraße 3, 85570 Markt Schwaben

kaupadele tollinomenklatuuri gruppidest 1, 4, 7, 8, 19, 21

| Sophienstraße 6 |
| --- |
| D-80333 München |

Sophienstraße 6

D-80333 München

kaupadele tollinomenklatuuri gruppidest 6, 44, 84 ja 85

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma

Kõik tolliasutused

SLOVAKKIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colných tarif |
| Mileticová 42 |
| SK-824 59 Bratislava |

Colný úrad Bratislava

Oddelenie colných tarif

Mileticová 42

SK-824 59 Bratislava

SLOVEENIA

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Republika Slovenija |
| --- |
| Ministrstvo za finance |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni carinski urad |
| Šmartinska 55 |
| SLO-1523 Ljubljana |

Republika Slovenija

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni carinski urad

Šmartinska 55

SLO-1523 Ljubljana

SOOME

Tolliasutused, mis on määratud siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Tullihallitus — Tariffiyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2, PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |

Tullihallitus — Tariffiyksikkö

Erottajankatu 2, PL 512

FIN-00101 Helsinki

| Tullstyrelsen Tariffenhet |
| --- |
| Skillnadsgatan 2, PB 512 |
| FIN-00101 Helsingfors |

Tullstyrelsen Tariffenhet

Skillnadsgatan 2, PB 512

FIN-00101 Helsingfors

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma

Tolliamet ja kõik tolliasutused

TAANI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

Kõik piirkondlikud tolli- ja maksuasutused

TŠEHHI

Tolliasutused, mis on määratud siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Oddělení závazných informací |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Oddělení závazných informací

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

UNGARI

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| Vám- és Pénzügyőrség |
| --- |
| Vegyvizsgáló Intézete |
| Hősök fasora 20-24 |
| H-1163 Budapest |

Vám- és Pénzügyőrség

Vegyvizsgáló Intézete

Hősök fasora 20-24

H-1163 Budapest

ÜHEND-KUNINGRIIK

Tolliasutused, mis on määratud siduva tariifiinformatsiooni taotlusi vastu võtma ja siduvat tariifiinformatsiooni andma

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Frontiers, Duty Liability Team |
| 2nd Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex SS99 1AA |
| United Kingdom |

HM Revenue and Customs

Frontiers, Duty Liability Team

2nd Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex SS99 1AA

United Kingdom

---

(1)  ELT L 253, 11.10.1993, lk. 1.

(2)  ELT L 62, 1.3.2007, lk. 6.

---

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/20

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 90/396/EMÜ (küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2007/C 145/09)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 26:1997
  Otsesed gaasiküttel tarbevee soojendid, mis on varustatud atmosfääriõhul töötavate põletitega | — | |
| EN 26:1997/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (18.7.2001) |
| EN 26:1997/A3:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2007) |
| EN 26:1997/AC:1998 | | |
| CEN | EN 30-1-1:1998
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 1-1: Ohutus. Üldist | — | |
| EN 30-1-1:1998/A1:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.1999) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.2.2004) |
| EN 30-1-1:1998/A3:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-2:1999
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 1-2: Ohutus. Võimendatud konvektsiooniga ahjud ja/või grillid | — | |
| CEN | EN 30-1-3:2003+A1:2006
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 1-3: Ohutus. Klaaskeraamilise keeduplaadiga seadmetele | EN 30-1-3:2003 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2007) |
| CEN | EN 30-1-4:2002
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 1-4: Ohutus. Ühe või mitme automaatjuhitava põletiga seadmed | — | |
| EN 30-1-4:2002/A1:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2007) |
| CEN | EN 30-2-1:1998
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 2-1: Energia säästmine. Üldist | — | |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.11.2005) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-2-2:1999
  Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 2-2: Energiasäästlikkus. Võimendatud konvektsiooniga ahjud ja/või grillid | — | |
| CEN | EN 88:1991
  Gaasiseadmete rõhuregulaatorid sisselaskerõhul kuni 200 mbar | — | |
| EN 88:1991/A1:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 89:1999
  Gaasiküttega paagiveesoojendid sanitaarkasutusele | — | |
| EN 89:1999/A1:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.10.2000) |
| EN 89:1999/A2:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (18.7.2001) |
| EN 89:1999/A3:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2007) |
| EN 89:1999/A4:2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2007) |
| CEN | EN 125:1991
  Seadised gaasipõletusseadmete leegi kontrollimiseks. Termoelektrilised leegi kontrollseadised | — | |
| EN 125:1991/A1:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 126:2004
  Gaasitarvitite multiregulaatorid | EN 126:1995 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 161:2007
  Automaatsed sulgeventiilid gaasipõletite ja gaasiseadmete jaoks | EN 161:2001 | 31.7.2007 |
| CEN | EN 203-1:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded | EN 203-1:1992 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-1:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-1: Erinõuded. Avatud põletid ja wokipõletid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-2:2006
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-2: Erinõuded. Praeahjud | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-3:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-3: Erinõuded. Keetmisnõud | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-4:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-4: Erinõuded. Fritüürid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-6:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-6: Erinõuded. Veekeetmisseadmed karastusjookidele | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-8:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-8: Erinõuded. Prae- ja paellapannid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-9:2005
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-9: Erinõuded. Massiivsed pinnad, soojendusalused ja restid | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-11:2006
  Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-11: Erinõuded. Pastavalmistusmasinad | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 257:1992
  Gaasiseadmete mehaanilised termostaadid | — | |
| EN 257:1992/A1:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 297:1994
  Gaas-keskküttekatlad. B11 ja B11BS tüüpi katlad, millel on atmosfääriõhul töötavad põletid nominaalsoojussisendiga mitte üle 70 kW | — | |
| EN 297:1994/A3:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.2.1998) |
| EN 297:1994/A5:1998 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.1998) |
| EN 297:1994/A2:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (29.10.2002) |
| EN 297:1994/A6:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.12.2003) |
| EN 297:1994/A4:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.6.2005) |
| EN 297:1994/A2:1996/AC:2006 | | |
| CEN | EN 298:2003
  Automaatsed gaasipõleti kontrollsüsteemid ventilaatoriga või ilma ventilaatorita gaasipõletitele ja gaasipõletusseadmetele | EN 298:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2006) |
| CEN | EN 303-3:1998
  Küttekatlad. Osa 3: Gaas-keskküttekatlad. Katlakerest ja sundtõmbega põletist koosnev komplekt | — | |
| EN 303-3:1998/A2:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.6.2005) |
| EN 303-3:1998/AC:2006 | | |
| CEN | EN 303-7:2006
  Küttekatlad. Osa 7: Gaasiküttega, sundtõmbepõleti keskküttekatlad nominaalse soojusväljundiga mitte üle 1000 kW | — | |
| CEN | EN 377:1993
  Määrdeained, mida kasutatakse nendes seadmetes ja vastavates juhtseadistes, kus on kasutusel põlevgaasid, välja arvatud seadmed, mis on konstrueeritud kasutamiseks tööstusprotsessides | — | |
| EN 377:1993/A1:1996 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.6.2005) |
| CEN | EN 416-1:1999
  Kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid. Osa 1: Ohutus | — | |
| EN 416-1:1999/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (18.7.2001) |
| EN 416-1:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 416-1:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 416-2:2006
  Väljaspool kodumajapidamist kasutamiseks mõeldud kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid. Osa 2: Ratsionaalne energiakulu | — | |
| CEN | EN 419-1:1999
  Kõrgele paigaldatavad soojust kiirgavad gaasikütteseadmed, mitte majapidamises kasutamiseks. Osa 1: Ohutus | — | |
| EN 419-1:1999/A1:2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (18.7.2001) |
| EN 419-1:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 419-1:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.9.2003) |
| CEN | EN 419-2:2006
  Kõrgele paigaldatavad soojustkiirgavad väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasikütteseadmed. Osa 2: Energiasäästmine | — | |
| CEN | EN 437:2003
  Katsetamisgaasid. Proovirõhud. Tarvitite kategooriad | EN 437:1993 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 449:2002
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Kodumajapidamises kasutatavad heitgaasita ruumisoojendid (kaasa arvatud difuussed katalüütilised põlemissoojendid) / | EN 449:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.7.2003) |
| CEN | EN 461:1999
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Majapidamises mittekasutatavad lõõrita kütteseadmed, mis ei ületa 10 kW, ruumide kütmiseks | — | |
| EN 461:1999/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 483:1999
  Gaas-keskküttekatlad. C tüüpi katlad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 70 kW | — | |
| EN 483:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 483:1999/A2:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 484:1997
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Eraldipaiknevad gaasipliidid, kaasa arvatud välisgrilliga | — | |
| CEN | EN 497:1997
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Polüfunktsionaalsed keedupõletid õues kasutamiseks | — | |
| CEN | EN 498:1997
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Välisgrillid | — | |
| CEN | EN 509:1999
  Dekoratiivsed kütuseefektiga gaasiseadmed | — | |
| EN 509:1999/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2003) |
| EN 509:1999/A2:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2005) |
| CEN | EN 521:2006
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Veeldatud bensiiniaurude rõhul töötavad portatiivsed seadmed | EN 521:1998 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2006) |
| CEN | EN 525:1997
  Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW | — | |
| CEN | EN 549:1994
  Kummimaterjalid gaasiseadmete tihenditele ja membraanidele | EN 279:1991
  EN 291:1992 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.1995) |
| CEN | EN 613:2000
  Iseseisvad gaasiküttega konvektsioonkütte seadmed | — | |
| EN 613:2000/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 621:1998
  Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita | — | |
| EN 621:1998/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 624:2000
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Vedelate naftagaaside ruumisoojendamise seadmed hermeetilises ruumis paigaldamiseks sõidukitesse ja laevadesse | — | |
| CEN | EN 625:1995
  Gaas-keskküttekatlad. Erinõuded sooja tarbevett tootvatele kateldele, mille nimisoojussisend ei ületa 70 kW | — | |
| CEN | EN 656:1999
  Gaas-keskküttekatlad. B tüüpi katlad, üle 70 kW nimisoojuskoormusega, kuid ei ületa 300 kW | — | |
| CEN | EN 676:2003
  Automaatsed sundtõmbega põletid gaaskütustele | EN 676:1996 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.4.2004) |
| CEN | EN 677:1998
  Gaas-keskküttekatlad. Erinõuded kondenseerivatele kateldele, mille nimisoojussisend ei ületa 70 kW | — | |
| CEN | EN 732:1998
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Absorptsioonkülmutid | — | |
| CEN | EN 751-1:1996
  Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega. Osa 1: Anaeroobsed ühenduskompaundid | — | |
| CEN | EN 751-2:1996
  Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega. Osa 2: Mittekõvenevad ühenduskompaundid | — | |
| CEN | EN 751-3:1996
  Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega. Osa 3: Kuumutamata PTFE teibid | — | |
| EN 751-3:1996/AC:1997 | | |
| CEN | EN 777-1:1999
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 1: Süsteem D, ohutus | — | |
| EN 777-1:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2001) |
| EN 777-1:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 777-1:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-2:1999
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 2: Süsteem E, ohutus | — | |
| EN 777-2:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2001) |
| EN 777-2:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 777-2:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-3:1999
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 3: Süsteem F, ohutus | — | |
| EN 777-3:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2001) |
| EN 777-3:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 777-3:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-4:1999
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 4: Süsteem H, ohutus | — | |
| EN 777-4:1999/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2001) |
| EN 777-4:1999/A2:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2002) |
| EN 777-4:1999/A3:2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 778:1998
  Kodumajapidamises kasutatavad sundkonvektsiooniga gaasiküttel õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 70 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita | — | |
| EN 778:1998/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1020:1997
  Gaasiküttel töötavad sundkonvektsiooniga õhusoojendid, mis pole ette nähtud kasutamiseks kodumajapidamises. Nende soojuse netosisendväärtus on alla 300 kW ja need õhusoojendid on varustatud põlemisõhku ja/või põlemisjääkgaase teisaldava ventilaatoriga | — | |
| EN 1020:1997/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1106:2001
  Gaasikütteseadmete käsijuhitavad kraanid | — | |
| CEN | EN 1196:1998
  Kodumajapidamises ja väljaspool seda kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid. Lisanõuded kondenseerivatele õhusoojenditele | — | |
| CEN | EN 1266:2002
  Autonoomsed gaasiküttel töötavad soojendid, mis sisaldavad ventilaatorit, mis aitab kaasa põlemiseks vajaliku õhu ja/või heitgaaside transportimisele | — | |
| EN 1266:2002/A1:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2006) |
| CEN | EN 1319:1998
  Kodumajapidamises kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid sisendvõimsusega mitte üle 70 kW | — | |
| EN 1319:1998/A2:1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (17.10.2000) |
| EN 1319:1998/A1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1458-1:1999
  Otsetoimega gaasküttega B22D ja B23D tüüpi olmetrummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 6 kW. Osa 1: Ohutus | — | |
| CEN | EN 1458-2:1999
  Otsetoimega gaasküttega B22D ja B23D tüüpi olmetrummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 6 kW. Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine | — | |
| CEN | EN 1596:1998
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Teisaldatavad ja kaasaskantavad sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid, mida kasutatakse väljaspool kodumajapidamist | — | |
| EN 1596:1998/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 1643:2000
  Gaasipõletite ja gaasiseadmete automaatsulgeklappide klapiproovimissüsteemid | — | |
| CEN | EN 1854:2006
  Gaasipõletite ja gaasiseadmete rõhu sensorseadised | EN 1854:1997 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (4.11.2006) |
| CEN | EN 12067-1:1998
  Gaasi/õhu suhte kontrollimine gaasipõletites ja gaasipõleti seadmetes. Osa 1: Pneumaatilised tüübid | — | |
| EN 12067-1:1998/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 12067-2:2004
  Gaasi/õhu suhte kontrollimine gaasipõletites ja gaasipõletusseadmetes. Osa 2: Elektroonilised tüübid | — | |
| CEN | EN 12078:1998
  Gaasipõletite ja gaasiseadmete nullrõhu regulaatorid | — | |
| CEN | EN 12244-1:1998
  Otsese gaasküttega pesumasinad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 1: Ohutus | — | |
| CEN | EN 12244-2:1998
  Otsese gaasküttega pesumasinad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 2: Energia säästmine | — | |
| CEN | EN 12309-1:1999
  Gaasiküttega absorptsiooni ning absorptsiooni kliima- ja/või soojuspumbaseadmed, mille kasulik soojuskoormus ei ületa 70 kW. Osa 1: Ohutus | — | |
| CEN | EN 12309-2:2000
  Gaasiküttega absorptsiooni ning absorptsiooni kliima- ja/või soojuspumbaseadmed, mille kasulik soojuskoormus ei ületa 70 kW. Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine | — | |
| CEN | EN 12669:2000
  Gaasiküttega otsetoime kuumaõhupuhurid kasutamiseks kasvuhoonete ja kõrvalruumide kütmiseks | — | |
| CEN | EN 12752-1:1999
  Gaasipõletiga B tüüpi trummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 1: Ohutus | — | |
| CEN | EN 12752-2:1999
  Gaasipõletiga B tüüpi trummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine | — | |
| CEN | EN 12864:2001
  Madala survega mittereguleeritavad regulaatorid, mille väljundsurve on maksimaalselt väiksem või võrdne 200 mbar-iga, mille võimsus on väiksem või võrdne 4 kg/h ning seonduvad ohutusseadmed butaani, propaani või nende segude suhtes | — | |
| EN 12864:2001/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.12.2004) |
| EN 12864:2001/A2:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2006) |
| CEN | EN 13278:2003
  Avatud esiosaga autonoomsed gaasküttekehad ruumide kütmiseks | — | |
| CEN | EN 13611:2000
  Gaasipõletite ja gaasikütteseadmete ohutus- ja juhtseadmed. Üldnõuded | — | |
| EN 13611:2000/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2005) |
| CEN | EN 13785:2005
  Regulaatorid, mille võimsus on kuni 100kg/h (kaasa arvatud) ja maksimaalne nominaalne väljundrõhk kuni 4 bar (kaasa arvatud), v.a. standardis EN 12864 kajastatud, ja nendega seotud ohutusseadmed butaanile, propaanile ja nende segudele | — | |
| EN 13785:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13786:2004
  Automaatsed ümberlülitusventiilid, mille maksimaalne väljundrõhk on kuni 4 bar (kaasa arvatud) ja võimsus kuni 100kg/h (kaasa arvatud) ning nendega seotud ohutusseadmed butaanile, propaanile ja nende segudele | — | |
| CEN | EN 13836:2006
  Gaas-keskküttekatlad. B tüüpi katlad, üle 300 kW nimisoojuskoormusega, kuid ei ületa 1 000 kW | — | |
| CEN | EN 14438:2006
  Gaasküttega küttekaminasüdamikud enam kui ühe ruumi kütteks | — | |
| CEN | EN 14543:2005
  Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Rõdude küttekehad. Lõõrita soojust kiirgavad küttekehad kasutamiseks välistingimustes või piisava ventilatsiooniga ruumides | — | |
| CEN | EN 15033:2006
  Majasisesed hermeetilised veesoojendusseadmed sanitaarse kuuma vee tootmiseks mootorsõidukitele ja paatidele mõeldud LPG kütuse abil | — | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 26:1997

Otsesed gaasiküttel tarbevee soojendid, mis on varustatud atmosfääriõhul töötavate põletitega

—

EN 26:1997/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(18.7.2001)

EN 26:1997/A3:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2007)

EN 26:1997/AC:1998

CEN

EN 30-1-1:1998

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 1-1: Ohutus. Üldist

—

EN 30-1-1:1998/A1:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.1999)

EN 30-1-1:1998/A2:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.2.2004)

EN 30-1-1:1998/A3:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-2:1999

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 1-2: Ohutus. Võimendatud konvektsiooniga ahjud ja/või grillid

—

CEN

EN 30-1-3:2003+A1:2006

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 1-3: Ohutus. Klaaskeraamilise keeduplaadiga seadmetele

EN 30-1-3:2003

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2007)

CEN

EN 30-1-4:2002

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 1-4: Ohutus. Ühe või mitme automaatjuhitava põletiga seadmed

—

EN 30-1-4:2002/A1:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2007)

CEN

EN 30-2-1:1998

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 2-1: Energia säästmine. Üldist

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.11.2005)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

CEN

EN 30-2-2:1999

Kodused gaaskuumutusega toiduvalmistusseadmed. Osa 2-2: Energiasäästlikkus. Võimendatud konvektsiooniga ahjud ja/või grillid

—

CEN

EN 88:1991

Gaasiseadmete rõhuregulaatorid sisselaskerõhul kuni 200 mbar

—

EN 88:1991/A1:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.7.1997)

CEN

EN 89:1999

Gaasiküttega paagiveesoojendid sanitaarkasutusele

—

EN 89:1999/A1:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.10.2000)

EN 89:1999/A2:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(18.7.2001)

EN 89:1999/A3:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2007)

EN 89:1999/A4:2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2007)

CEN

EN 125:1991

Seadised gaasipõletusseadmete leegi kontrollimiseks. Termoelektrilised leegi kontrollseadised

—

EN 125:1991/A1:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.7.1997)

CEN

EN 126:2004

Gaasitarvitite multiregulaatorid

EN 126:1995

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

CEN

EN 161:2007

Automaatsed sulgeventiilid gaasipõletite ja gaasiseadmete jaoks

EN 161:2001

31.7.2007

CEN

EN 203-1:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 1: Üldised ohutusnõuded

EN 203-1:1992

31.12.2008

CEN

EN 203-2-1:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-1: Erinõuded. Avatud põletid ja wokipõletid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-2:2006

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-2: Erinõuded. Praeahjud

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-3:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-3: Erinõuded. Keetmisnõud

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-4:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-4: Erinõuded. Fritüürid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-6:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-6: Erinõuded. Veekeetmisseadmed karastusjookidele

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-8:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-8: Erinõuded. Prae- ja paellapannid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-9:2005

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-9: Erinõuded. Massiivsed pinnad, soojendusalused ja restid

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-11:2006

Gaaskuumutusega toitlustusettevõtteseadmed. Osa 2-11: Erinõuded. Pastavalmistusmasinad

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 257:1992

Gaasiseadmete mehaanilised termostaadid

—

EN 257:1992/A1:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.7.1997)

CEN

EN 297:1994

Gaas-keskküttekatlad. B11 ja B11BS tüüpi katlad, millel on atmosfääriõhul töötavad põletid nominaalsoojussisendiga mitte üle 70 kW

—

EN 297:1994/A3:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.2.1998)

EN 297:1994/A5:1998

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.1998)

EN 297:1994/A2:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(29.10.2002)

EN 297:1994/A6:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.12.2003)

EN 297:1994/A4:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.6.2005)

EN 297:1994/A2:1996/AC:2006

CEN

EN 298:2003

Automaatsed gaasipõleti kontrollsüsteemid ventilaatoriga või ilma ventilaatorita gaasipõletitele ja gaasipõletusseadmetele

EN 298:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2006)

CEN

EN 303-3:1998

Küttekatlad. Osa 3: Gaas-keskküttekatlad. Katlakerest ja sundtõmbega põletist koosnev komplekt

—

EN 303-3:1998/A2:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.6.2005)

EN 303-3:1998/AC:2006

CEN

EN 303-7:2006

Küttekatlad. Osa 7: Gaasiküttega, sundtõmbepõleti keskküttekatlad nominaalse soojusväljundiga mitte üle 1000 kW

—

CEN

EN 377:1993

Määrdeained, mida kasutatakse nendes seadmetes ja vastavates juhtseadistes, kus on kasutusel põlevgaasid, välja arvatud seadmed, mis on konstrueeritud kasutamiseks tööstusprotsessides

—

EN 377:1993/A1:1996

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.6.2005)

CEN

EN 416-1:1999

Kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid. Osa 1: Ohutus

—

EN 416-1:1999/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(18.7.2001)

EN 416-1:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 416-1:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 416-2:2006

Väljaspool kodumajapidamist kasutamiseks mõeldud kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid. Osa 2: Ratsionaalne energiakulu

—

CEN

EN 419-1:1999

Kõrgele paigaldatavad soojust kiirgavad gaasikütteseadmed, mitte majapidamises kasutamiseks. Osa 1: Ohutus

—

EN 419-1:1999/A1:2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(18.7.2001)

EN 419-1:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 419-1:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.9.2003)

CEN

EN 419-2:2006

Kõrgele paigaldatavad soojustkiirgavad väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasikütteseadmed. Osa 2: Energiasäästmine

—

CEN

EN 437:2003

Katsetamisgaasid. Proovirõhud. Tarvitite kategooriad

EN 437:1993

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.12.2003)

CEN

EN 449:2002

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Kodumajapidamises kasutatavad heitgaasita ruumisoojendid (kaasa arvatud difuussed katalüütilised põlemissoojendid) /

EN 449:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.7.2003)

CEN

EN 461:1999

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Majapidamises mittekasutatavad lõõrita kütteseadmed, mis ei ületa 10 kW, ruumide kütmiseks

—

EN 461:1999/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

CEN

EN 483:1999

Gaas-keskküttekatlad. C tüüpi katlad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 70 kW

—

EN 483:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 483:1999/A2:2001/AC:2006

CEN

EN 484:1997

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Eraldipaiknevad gaasipliidid, kaasa arvatud välisgrilliga

—

CEN

EN 497:1997

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Polüfunktsionaalsed keedupõletid õues kasutamiseks

—

CEN

EN 498:1997

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Välisgrillid

—

CEN

EN 509:1999

Dekoratiivsed kütuseefektiga gaasiseadmed

—

EN 509:1999/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2003)

EN 509:1999/A2:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2005)

CEN

EN 521:2006

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Veeldatud bensiiniaurude rõhul töötavad portatiivsed seadmed

EN 521:1998

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2006)

CEN

EN 525:1997

Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW

—

CEN

EN 549:1994

Kummimaterjalid gaasiseadmete tihenditele ja membraanidele

EN 279:1991

EN 291:1992

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.1995)

CEN

EN 613:2000

Iseseisvad gaasiküttega konvektsioonkütte seadmed

—

EN 613:2000/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.12.2003)

CEN

EN 621:1998

Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita

—

EN 621:1998/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2002)

CEN

EN 624:2000

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Vedelate naftagaaside ruumisoojendamise seadmed hermeetilises ruumis paigaldamiseks sõidukitesse ja laevadesse

—

CEN

EN 625:1995

Gaas-keskküttekatlad. Erinõuded sooja tarbevett tootvatele kateldele, mille nimisoojussisend ei ületa 70 kW

—

CEN

EN 656:1999

Gaas-keskküttekatlad. B tüüpi katlad, üle 70 kW nimisoojuskoormusega, kuid ei ületa 300 kW

—

CEN

EN 676:2003

Automaatsed sundtõmbega põletid gaaskütustele

EN 676:1996

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.4.2004)

CEN

EN 677:1998

Gaas-keskküttekatlad. Erinõuded kondenseerivatele kateldele, mille nimisoojussisend ei ületa 70 kW

—

CEN

EN 732:1998

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Absorptsioonkülmutid

—

CEN

EN 751-1:1996

Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega. Osa 1: Anaeroobsed ühenduskompaundid

—

CEN

EN 751-2:1996

Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega. Osa 2: Mittekõvenevad ühenduskompaundid

—

CEN

EN 751-3:1996

Tihendusmaterjalid metallist keermesühendustele kontaktis 1., 2. ja 3. põlvkonna gaasidega ja kuuma veega. Osa 3: Kuumutamata PTFE teibid

—

EN 751-3:1996/AC:1997

CEN

EN 777-1:1999

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 1: Süsteem D, ohutus

—

EN 777-1:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2001)

EN 777-1:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 777-1:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 777-2:1999

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 2: Süsteem E, ohutus

—

EN 777-2:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2001)

EN 777-2:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 777-2:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 777-3:1999

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 3: Süsteem F, ohutus

—

EN 777-3:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2001)

EN 777-3:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 777-3:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 777-4:1999

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 4: Süsteem H, ohutus

—

EN 777-4:1999/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2001)

EN 777-4:1999/A2:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2002)

EN 777-4:1999/A3:2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2002)

CEN

EN 778:1998

Kodumajapidamises kasutatavad sundkonvektsiooniga gaasiküttel õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 70 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita

—

EN 778:1998/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2002)

CEN

EN 1020:1997

Gaasiküttel töötavad sundkonvektsiooniga õhusoojendid, mis pole ette nähtud kasutamiseks kodumajapidamises. Nende soojuse netosisendväärtus on alla 300 kW ja need õhusoojendid on varustatud põlemisõhku ja/või põlemisjääkgaase teisaldava ventilaatoriga

—

EN 1020:1997/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2002)

CEN

EN 1106:2001

Gaasikütteseadmete käsijuhitavad kraanid

—

CEN

EN 1196:1998

Kodumajapidamises ja väljaspool seda kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid. Lisanõuded kondenseerivatele õhusoojenditele

—

CEN

EN 1266:2002

Autonoomsed gaasiküttel töötavad soojendid, mis sisaldavad ventilaatorit, mis aitab kaasa põlemiseks vajaliku õhu ja/või heitgaaside transportimisele

—

EN 1266:2002/A1:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2006)

CEN

EN 1319:1998

Kodumajapidamises kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid sisendvõimsusega mitte üle 70 kW

—

EN 1319:1998/A2:1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(17.10.2000)

EN 1319:1998/A1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2002)

CEN

EN 1458-1:1999

Otsetoimega gaasküttega B22D ja B23D tüüpi olmetrummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 6 kW. Osa 1: Ohutus

—

CEN

EN 1458-2:1999

Otsetoimega gaasküttega B22D ja B23D tüüpi olmetrummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 6 kW. Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine

—

CEN

EN 1596:1998

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Teisaldatavad ja kaasaskantavad sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid, mida kasutatakse väljaspool kodumajapidamist

—

EN 1596:1998/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

CEN

EN 1643:2000

Gaasipõletite ja gaasiseadmete automaatsulgeklappide klapiproovimissüsteemid

—

CEN

EN 1854:2006

Gaasipõletite ja gaasiseadmete rõhu sensorseadised

EN 1854:1997

Kehtivuse lõppkuupäev

(4.11.2006)

CEN

EN 12067-1:1998

Gaasi/õhu suhte kontrollimine gaasipõletites ja gaasipõleti seadmetes. Osa 1: Pneumaatilised tüübid

—

EN 12067-1:1998/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.12.2003)

CEN

EN 12067-2:2004

Gaasi/õhu suhte kontrollimine gaasipõletites ja gaasipõletusseadmetes. Osa 2: Elektroonilised tüübid

—

CEN

EN 12078:1998

Gaasipõletite ja gaasiseadmete nullrõhu regulaatorid

—

CEN

EN 12244-1:1998

Otsese gaasküttega pesumasinad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 1: Ohutus

—

CEN

EN 12244-2:1998

Otsese gaasküttega pesumasinad, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 2: Energia säästmine

—

CEN

EN 12309-1:1999

Gaasiküttega absorptsiooni ning absorptsiooni kliima- ja/või soojuspumbaseadmed, mille kasulik soojuskoormus ei ületa 70 kW. Osa 1: Ohutus

—

CEN

EN 12309-2:2000

Gaasiküttega absorptsiooni ning absorptsiooni kliima- ja/või soojuspumbaseadmed, mille kasulik soojuskoormus ei ületa 70 kW. Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine

—

CEN

EN 12669:2000

Gaasiküttega otsetoime kuumaõhupuhurid kasutamiseks kasvuhoonete ja kõrvalruumide kütmiseks

—

CEN

EN 12752-1:1999

Gaasipõletiga B tüüpi trummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 1: Ohutus

—

CEN

EN 12752-2:1999

Gaasipõletiga B tüüpi trummelkuivatid, mille nimisoojuskoormus ei ületa 20 kW. Osa 2: Energia ratsionaalne kasutamine

—

CEN

EN 12864:2001

Madala survega mittereguleeritavad regulaatorid, mille väljundsurve on maksimaalselt väiksem või võrdne 200 mbar-iga, mille võimsus on väiksem või võrdne 4 kg/h ning seonduvad ohutusseadmed butaani, propaani või nende segude suhtes

—

EN 12864:2001/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.12.2004)

EN 12864:2001/A2:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2006)

CEN

EN 13278:2003

Avatud esiosaga autonoomsed gaasküttekehad ruumide kütmiseks

—

CEN

EN 13611:2000

Gaasipõletite ja gaasikütteseadmete ohutus- ja juhtseadmed. Üldnõuded

—

EN 13611:2000/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2005)

CEN

EN 13785:2005

Regulaatorid, mille võimsus on kuni 100kg/h (kaasa arvatud) ja maksimaalne nominaalne väljundrõhk kuni 4 bar (kaasa arvatud), v.a. standardis EN 12864 kajastatud, ja nendega seotud ohutusseadmed butaanile, propaanile ja nende segudele

—

EN 13785:2005/AC:2007

CEN

EN 13786:2004

Automaatsed ümberlülitusventiilid, mille maksimaalne väljundrõhk on kuni 4 bar (kaasa arvatud) ja võimsus kuni 100kg/h (kaasa arvatud) ning nendega seotud ohutusseadmed butaanile, propaanile ja nende segudele

—

CEN

EN 13836:2006

Gaas-keskküttekatlad. B tüüpi katlad, üle 300 kW nimisoojuskoormusega, kuid ei ületa 1 000 kW

—

CEN

EN 14438:2006

Gaasküttega küttekaminasüdamikud enam kui ühe ruumi kütteks

—

CEN

EN 14543:2005

Vedelgaasiseadmete tehniline kirjeldus. Rõdude küttekehad. Lõõrita soojust kiirgavad küttekehad kasutamiseks välistingimustes või piisava ventilatsiooniga ruumides

—

CEN

EN 15033:2006

Majasisesed hermeetilised veesoojendusseadmed sanitaarse kuuma vee tootmiseks mootorsõidukitele ja paatidele mõeldud LPG kütuse abil

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

Märkus:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 30.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 145/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 145/31

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 145/10)

| 1. | 22. juunil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames kontserni the Veritas group kuuluv USA ettevõtja The Veritas Capital Fund III (edaspidi „Veritas”) ning USA ettevõtjad Golden Gate Capital Management LLC (edaspidi „GG”) ja Goldman Sachs Group Inc (edaspidi „GS”) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses USA ettevõtja Aeroflex Incorporated (edaspidi „Aeroflex”) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

22. juunil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames kontserni the Veritas group kuuluv USA ettevõtja The Veritas Capital Fund III (edaspidi „Veritas”) ning USA ettevõtjad Golden Gate Capital Management LLC (edaspidi „GG”) ja Goldman Sachs Group Inc (edaspidi „GS”) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses USA ettevõtja Aeroflex Incorporated (edaspidi „Aeroflex”) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Veritas: erakapitali investeerimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Veritas: erakapitali investeerimine;

| — | GG: erakapitali investeerimine; |
| --- | --- |

—

GG: erakapitali investeerimine;

| — | GS: üleilmne investeerimispangandus, väärtpaberite ja investeeringute haldamine; |
| --- | --- |

—

GS: üleilmne investeerimispangandus, väärtpaberite ja investeeringute haldamine;

| — | Aeroflex: side-, lennundus- ja kaitsetööstusele mikroelektrooniliste toodete ja katselahenduste projekteerimine ja tootmine. |
| --- | --- |

—

Aeroflex: side-, lennundus- ja kaitsetööstusele mikroelektrooniliste toodete ja katselahenduste projekteerimine ja tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4771 — Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT L 56, 5.3.2005, lk 32.

---