# Euroopan unionin C 70/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 70 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta27. maaliskuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 70

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta27. maaliskuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2007/C 070/01 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Irlannin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 1 |
| 2007/C 070/02 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010 | 5 |
| 2007/C 070/03 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 9 |
| 2007/C 070/04 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010 | 13 |
| 2007/C 070/05 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2011 | 17 |
| 2007/C 070/06 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, — Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 21 |
| 2007/C 070/07 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 24 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2007/C 070/01

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Irlannin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

1

2007/C 070/02

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

5

2007/C 070/03

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

9

2007/C 070/04

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

13

2007/C 070/05

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2011

17

2007/C 070/06

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, — Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

21

2007/C 070/07

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

24

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2007/C 070/08 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 27 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2007/C 070/08

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

27

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2007/C 070/09 | Euron kurssi | 35 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2007/C 070/10 | Slovakian kansallinen menettely rajallisten liikenneoikeuksien jakamisessa | 36 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2007/C 070/09

Euron kurssi

35

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2007/C 070/10

Slovakian kansallinen menettely rajallisten liikenneoikeuksien jakamisessa

36

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 070/11 | Ehdotuspyyntö — EACEA/03/07 — Nuoret maailmassa: yhteistyö muiden kuin euroopan unionin naapurimaiden kanssa — Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma | 40 |
| 2007/C 070/12 | Ehdotuspyyntö — EACEA/02/07 — Ehdotuspyyntö innovaatioiden ja laadun edistämishankkeita varten nuorisoalalla — Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma | 42 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2007/C 070/11

Ehdotuspyyntö — EACEA/03/07 — Nuoret maailmassa: yhteistyö muiden kuin euroopan unionin naapurimaiden kanssa — Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma

40

2007/C 070/12

Ehdotuspyyntö — EACEA/02/07 — Ehdotuspyyntö innovaatioiden ja laadun edistämishankkeita varten nuorisoalalla — Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma

42

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Irlannin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 70/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Irlannin tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Irlannin tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 5,4 prosentista keskimäärin hieman yli 4,5 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, vaikka vahvan asuntorakentamisen hiljenemiseen ja kiinteistöhintojen jyrkkään laskuun liittyykin merkittävä riski. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 5,4 prosentista keskimäärin hieman yli 4,5 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, vaikka vahvan asuntorakentamisen hiljenemiseen ja kiinteistöhintojen jyrkkään laskuun liittyykin merkittävä riski. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2006 arvioidaan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisessä tarkistetussa ohjelmassa alijäämäksi ennakoitiin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viimeaikaisten valtiontalouden kassatietojen mukaan ylijäämää olisi vielä enemmän eli noin 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettua parempi tulos edellisvuoteen verrattuna on kokonaan tulopuolen ansiota ja heijastaa erityisesti kiinteistömarkkinoiden edelleen vahvana jatkuvaa kasvua, joka lisää asumisesta saatavia verotuloja. Se kuvaa myös vähäisemmässä määrin tuotannon kasvua, jolla on samanlainen vaikutus yleisiin veroihin. Nimellismenojen arvioitu toteutuma on lähellä budjetissa esitettyä. |
| --- | --- |

3)

Julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2006 arvioidaan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisessä tarkistetussa ohjelmassa alijäämäksi ennakoitiin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Viimeaikaisten valtiontalouden kassatietojen mukaan ylijäämää olisi vielä enemmän eli noin 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettua parempi tulos edellisvuoteen verrattuna on kokonaan tulopuolen ansiota ja heijastaa erityisesti kiinteistömarkkinoiden edelleen vahvana jatkuvaa kasvua, joka lisää asumisesta saatavia verotuloja. Se kuvaa myös vähäisemmässä määrin tuotannon kasvua, jolla on samanlainen vaikutus yleisiin veroihin. Nimellismenojen arvioitu toteutuma on lähellä budjetissa esitettyä.

| 4) | Irlannin keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia perustuu siihen, että vakaus- ja kasvusopimukseen ankkuroitu julkisen talouden kestävyys säilyy. Julkisen talouden ennakoidaan säilyvän ylijäämäisenä koko ohjelmakauden ajan, sillä ylijäämän odotetaan palaavan maltillisemmalle tasolle vuoden 2006 arvioidusta 2,3 prosentista suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttiin vuonna 2007 ja supistuvan edelleen vähitellen 0,6 prosenttiin vuonna 2009. Perusylijäämä supistuu samoin vuoden 2006 arvioidusta 3,3 prosentista suhteessa BKT:hen 1,6 prosenttiin vuonna 2009. Budjetoidun ylijäämän puoliintuminen vuonna 2007 johtuu menosuhteen suunnitellusta kasvusta, joka puolestaan aiheutuu lähinnä sosiaalisten tulonsiirtojen lisääntymisestä. Vuosina 2008 ja 2009 sekä tulo- että menosuhteen ennakoidaan supistuvan, joskin menosuhteen vain hieman. Edellisessä tarkistuksessa esitettyihin ennusteisiin (vuoteen 2008 saakka) verrattuna vuoden 2006 arvioitu rahoitusasema kohenee huomattavasti. Tämä johtuu siitä, että tulot ovat olleet ennakoituja suuremmat, ja vaikutus näkyy — vähenevässä määrin — tuloissa ja ylijäämä- ja perusylijäämäsuhteessa seuraavien kahden vuoden aikana, kun ennakoidussa menosuhteessa ei käytännössä tapahdu lainkaan muutoksia. |
| --- | --- |

4)

Irlannin keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategia perustuu siihen, että vakaus- ja kasvusopimukseen ankkuroitu julkisen talouden kestävyys säilyy. Julkisen talouden ennakoidaan säilyvän ylijäämäisenä koko ohjelmakauden ajan, sillä ylijäämän odotetaan palaavan maltillisemmalle tasolle vuoden 2006 arvioidusta 2,3 prosentista suhteessa BKT:hen 1,2 prosenttiin vuonna 2007 ja supistuvan edelleen vähitellen 0,6 prosenttiin vuonna 2009. Perusylijäämä supistuu samoin vuoden 2006 arvioidusta 3,3 prosentista suhteessa BKT:hen 1,6 prosenttiin vuonna 2009. Budjetoidun ylijäämän puoliintuminen vuonna 2007 johtuu menosuhteen suunnitellusta kasvusta, joka puolestaan aiheutuu lähinnä sosiaalisten tulonsiirtojen lisääntymisestä. Vuosina 2008 ja 2009 sekä tulo- että menosuhteen ennakoidaan supistuvan, joskin menosuhteen vain hieman. Edellisessä tarkistuksessa esitettyihin ennusteisiin (vuoteen 2008 saakka) verrattuna vuoden 2006 arvioitu rahoitusasema kohenee huomattavasti. Tämä johtuu siitä, että tulot ovat olleet ennakoituja suuremmat, ja vaikutus näkyy — vähenevässä määrin — tuloissa ja ylijäämä- ja perusylijäämäsuhteessa seuraavien kahden vuoden aikana, kun ennakoidussa menosuhteessa ei käytännössä tapahdu lainkaan muutoksia.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan heikkenevän vuoden 2006 hieman alle 3 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen hieman yli 1,5 prosenttiin vuoteen 2009 mennessä. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, joka ohjelmassa pyritään säilyttämään huomattavan liikkumavaran turvin koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on sinällään vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,25 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, ohjelman mukaisen rakenteellisen rahoitusaseman saavuttamisella voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan heikkenevän vuoden 2006 hieman alle 3 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen hieman yli 1,5 prosenttiin vuoteen 2009 mennessä. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, joka ohjelmassa pyritään säilyttämään huomattavan liikkumavaran turvin koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on sinällään vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,25 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, ohjelman mukaisen rakenteellisen rahoitusaseman saavuttamisella voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä.

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Vaikka makrotalouden alkuasetelma on luultavasti ennakoitua parempi, makrotalouden tilanne saattaa kehittyä arvioitua heikommin, ja tämän vuoksi erityiset, varsinkin asuntomarkkinoihin kaikkein läheisimmin liittyvät tulolähteet, saattavat osoittautua odotettua huomattavasti heikommiksi. Toisaalta muut tuloennusteet vaikuttavat yleisesti ottaen varovaisilta, ja viime vuosina menot on saatu pysymään suunnitelmien mukaisina tai niitä lähellä. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Vaikka makrotalouden alkuasetelma on luultavasti ennakoitua parempi, makrotalouden tilanne saattaa kehittyä arvioitua heikommin, ja tämän vuoksi erityiset, varsinkin asuntomarkkinoihin kaikkein läheisimmin liittyvät tulolähteet, saattavat osoittautua odotettua huomattavasti heikommiksi. Toisaalta muut tuloennusteet vaikuttavat yleisesti ottaen varovaisilta, ja viime vuosina menot on saatu pysymään suunnitelmien mukaisina tai niitä lähellä.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on myös riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa kyseisellä ajanjaksolla. Vuosina 2008 ja 2009 finanssipolitiikka on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vuonna 2007 rakenteellinen rahoitusasema kuitenkin heikkenee huomattavasti, mihin liittyy riski siitä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka saattaa olla mainittuna vuonna myötäsyklinen, jos suhdannetilanne osoittautuu hyväksi. Tällaista tilannetta on vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan vältettävä. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on myös riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa kyseisellä ajanjaksolla. Vuosina 2008 ja 2009 finanssipolitiikka on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vuonna 2007 rakenteellinen rahoitusasema kuitenkin heikkenee huomattavasti, mihin liittyy riski siitä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka saattaa olla mainittuna vuonna myötäsyklinen, jos suhdannetilanne osoittautuu hyväksi. Tällaista tilannetta on vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan vältettävä.

| 8) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan laskeneen noin 25 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde alenee edelleen 3 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

8)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan laskeneen noin 25 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde alenee edelleen 3 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

| 9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Irlannissa huomattavasti EU:n keskiarvon yläpuolella. Tähän ovat lähinnä syynä suhteellisen nuori väestö ja tästä johtuva eläkemenojen kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Eläkemenojen kasvu johtuu myös osittain siitä, että yhä useampi eläkkeensaaja saa tulevaisuudessa täysimääräisen eläkkeen. Vuoteen 2005 verrattuna kohentunut julkisen talouden alkuasetelma lieventää huomattavasti väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia ennakoituja pitkän aikavälin vaikutuksia muttei riitä kattamaan väestön ikääntymisestä aiheutuvaa huomattavaa menolisäystä kokonaisuudessaan. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien toimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, kuten ohjelmassa todetaan. Irlannin julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Irlannissa huomattavasti EU:n keskiarvon yläpuolella. Tähän ovat lähinnä syynä suhteellisen nuori väestö ja tästä johtuva eläkemenojen kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Eläkemenojen kasvu johtuu myös osittain siitä, että yhä useampi eläkkeensaaja saa tulevaisuudessa täysimääräisen eläkkeen. Vuoteen 2005 verrattuna kohentunut julkisen talouden alkuasetelma lieventää huomattavasti väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia ennakoituja pitkän aikavälin vaikutuksia muttei riitä kattamaan väestön ikääntymisestä aiheutuvaa huomattavaa menolisäystä kokonaisuudessaan. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien toimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, kuten ohjelmassa todetaan. Irlannin julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä.

| 10) | Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi, eikä julkista taloutta koskevissa ennusteissa oteta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kuitenkin kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa tuodaan erityisesti esille infrastruktuurin nykyaikaistamiseen tähtäävien, parhaillaan käynnissä olevien kunnianhimoisten suunnitelmien toteuttaminen. Tämä on erityisesti yhteydessä tammikuussa 2007 julkaistuun kansalliseen kehityssuunnitelmaan. Vakausohjelmassa täydennetään kansallisessa uudistusohjelmassa mainittuja toimia kuvaamalla yksityiskohtaisesti toimenpiteitä, joilla on tarkoitus kehittää julkisen talouden institutionaalisia piirteitä. Näillä toimenpiteillä pyritään varsinkin tehostamaan veronkantoa ja saavuttamaan suurempaa vastinetta rahalle menojen hallinnassa. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi, eikä julkista taloutta koskevissa ennusteissa oteta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kuitenkin kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa tuodaan erityisesti esille infrastruktuurin nykyaikaistamiseen tähtäävien, parhaillaan käynnissä olevien kunnianhimoisten suunnitelmien toteuttaminen. Tämä on erityisesti yhteydessä tammikuussa 2007 julkaistuun kansalliseen kehityssuunnitelmaan. Vakausohjelmassa täydennetään kansallisessa uudistusohjelmassa mainittuja toimia kuvaamalla yksityiskohtaisesti toimenpiteitä, joilla on tarkoitus kehittää julkisen talouden institutionaalisia piirteitä. Näillä toimenpiteillä pyritään varsinkin tehostamaan veronkantoa ja saavuttamaan suurempaa vastinetta rahalle menojen hallinnassa.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2).

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä ja että julkisen talouden strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Olisi kuitenkin viisasta säilyttää liikkumavaraa siltä varalta, että nykyinen, vahvan asuntosektorin johtama kasvumalli kääntyy päinvastaiseksi.

Edellä esitetyn arvion ja erityisesti ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun perusteella neuvosto kehottaa Irlantia jatkossakin toteuttamaan toimenpiteitä julkisen taloutensa pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi ja välttämään myötäsyklisiä politiikkoja tulevina vuosina.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (3) | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,5 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 0,5 | – 1,4 | – 1,9 | – 2,7 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 (3) | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (3) | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 (3) | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (5) | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |
| KOM marraskuu 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | Tieto puuttuu |
| Lähde:

  Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2006

5,5

5,4

5,3

4,6

4,1

KOM marraskuu 2006

5,5

5,3

5,3

4,3

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

4,6

4,8

5,0

4,8

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2006

2,2

2,7

2,6

2,0

1,7

KOM marraskuu 2006

2,2

2,9

2,7

2,2

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

2,2

2,0

2,0

1,8

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (3)

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 2,2

– 2,5

KOM marraskuu 2006 (7)

– 0,5

– 1,4

– 1,9

– 2,7

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005 (3)

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

1,1

2,3

1,2

0,9

0,6

KOM marraskuu 2006

1,1

1,2

0,9

0,4

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

2,1

3,3

2,3

1,8

1,6

KOM marraskuu 2006

2,1

2,2

1,9

1,4

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

1,5

0,6

0,4

0,5

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (3)

1,3

2,8

1,8

1,8

1,6

KOM marraskuu 2006

1,3

1,7

1,6

1,5

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005 (3)

0,8

0,2

0,1

0,1

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (5)

1,6

2,7

1,8

1,8

1,6

KOM marraskuu 2006 (6)

1,6

1,7

1,6

1,5

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

0,8

0,2

0,1

0,1

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

27,4

25,1

23,0

22,4

21,9

KOM marraskuu 2006

27,4

25,8

24,4

23,6

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

28,0

28,0

28,2

28,3

Tieto puuttuu

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tietoja ei esitetä yksityisen ja julkisen kulutuksen tai investointien deflaattoreista, yksityisen sektorin nettoluotonannosta/-otosta, julkisen talouden menoista toimintokohtaisesti ja julkisen velan virta–varanto-korjauserien jakautumisesta.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (-0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005 [arvio — ks. alaviite 4] ja 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 [ohjelman mukaan]); ohjelmassa ei esitetä vuosia 2007–2009 koskevia tietoja.

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (-0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2005; ylijäämää supistavia).

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 6,1 prosenttia vuonna 2005, 6,3 prosenttia vuonna 2006, 5,8 prosenttia vuonna 2007 ja 5,2 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/5

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(2007/C 70/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Saksan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Saksan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010.

| 2) | Ohjelman perustana olevassa makrotaloudellisessa skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun hidastuvan väliaikaisesti vuoden 2006 2,3 prosentista 1,4 prosenttiin vuonna 2007, jonka jälkeen kasvu olisi keskimäärin 1,75 prosenttia ohjelmakauden loppuun. Saatavilla olevien tietojen perusteella arvioituna (viimeisin virallinen ennuste BKT:n kasvusta vuonna 2006 on 2,7 prosenttia) skenaarion perustana olevat ennusteet näyttävät realistisilta vuoteen 2008 asti ja sen jälkeen hivenen optimistisilta suhteessa komission ennusteisiin potentiaalisesta kasvusta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat korkeilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevassa makrotaloudellisessa skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun hidastuvan väliaikaisesti vuoden 2006 2,3 prosentista 1,4 prosenttiin vuonna 2007, jonka jälkeen kasvu olisi keskimäärin 1,75 prosenttia ohjelmakauden loppuun. Saatavilla olevien tietojen perusteella arvioituna (viimeisin virallinen ennuste BKT:n kasvusta vuonna 2006 on 2,7 prosenttia) skenaarion perustana olevat ennusteet näyttävät realistisilta vuoteen 2008 asti ja sen jälkeen hivenen optimistisilta suhteessa komission ennusteisiin potentiaalisesta kasvusta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat korkeilta.

| 3) | Vuonna 2006 julkisen talouden alijäämä on ohjelman mukaan 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (hallituksen viimeisimmässä ilmoituksessa tätä lukua on tarkistettu alaspäin 1,9 prosenttiin). Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteena oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Valtion verotulot ovat olleet odottamattoman suuret, eikä niitä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti käytetty vuonna 2006. Verokertymän (eli veroista ja sosiaaliturvamaksuista saatavien tulojen) odotetaan vuonna 2006 kasvavan noin 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä on noin 1 prosentti enemmän suhteessa BKT:hen kuin edellisessä tarkistuksessa ennakoitiin. Julkiset menot on saatu pysymään hallinnassa vuonna 2006. Talousarviossa on pitäydytty hieman tiukemmin, koska rahansiirrot ovat vähentyneet, mikä puolestaan johtuu pääasiassa siitä, että kohentunut työmarkkinatilanne on tuonut odottamatonta helpotusta liittotasavallan työviraston menoihin. Myös korkomenot ja tukimaksut ovat olleet odotettua pienemmät. |
| --- | --- |

3)

Vuonna 2006 julkisen talouden alijäämä on ohjelman mukaan 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (hallituksen viimeisimmässä ilmoituksessa tätä lukua on tarkistettu alaspäin 1,9 prosenttiin). Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteena oli 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Valtion verotulot ovat olleet odottamattoman suuret, eikä niitä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti käytetty vuonna 2006. Verokertymän (eli veroista ja sosiaaliturvamaksuista saatavien tulojen) odotetaan vuonna 2006 kasvavan noin 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä on noin 1 prosentti enemmän suhteessa BKT:hen kuin edellisessä tarkistuksessa ennakoitiin. Julkiset menot on saatu pysymään hallinnassa vuonna 2006. Talousarviossa on pitäydytty hieman tiukemmin, koska rahansiirrot ovat vähentyneet, mikä puolestaan johtuu pääasiassa siitä, että kohentunut työmarkkinatilanne on tuonut odottamatonta helpotusta liittotasavallan työviraston menoihin. Myös korkomenot ja tukimaksut ovat olleet odotettua pienemmät.

| 4) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Tämän saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden vakauttamisen jatkamista sekä kasvun ja työllisyyden edellytysten parantamista. Liiallisen alijäämän korjaannuttua suunnitelmien mukaisesti vuonna 2006 alijäämäsuhteen ennakoidaan supistuvan 0,5 prosenttiyksikköä vuosittain (vuotta 2008 lukuun ottamatta) ja olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Perusjäämä kohenee saman mallin mukaisesti, ja perusylijäämä noussee 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Vaikka talousarvio sisältää korjaavia toimia tulopuolella, muun muassa yleinen alv-kanta korotetaan 16 prosentista 19 prosenttiin, sekä tulo- että menosuhteen ennakoidaan olevan laskusuuntaisia vuosittaisessa vertailussa. Menosuhteen ennakoidaan supistuvan 2,5 prosenttiyksikköä, jolloin se olisi vuoteen 2010 mennessä 43 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunnitelmien mukaan tähän päästään ennen kaikkia sosiaalimenoja hillitsemällä. Samalla jaksolla tulosuhteen odotetaan supistuvan vuoteen 2010 mennessä 42 prosenttiin eli 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Verojen osuuden kasvu (esimerkiksi yleisen alv-kannan korotus vuonna 2007) tasapainottuu suurelta osin sosiaaliturvamaksujen osuuden pienenemisellä (työttömyysvakuutusmaksua alennetaan vuonna 2007 ja sosiaaliturvamaksujen osuus on yleisesti ottaen laskussa), ja samalla muista kuin veroista saatavat tulot vähenevät. Edelliseen tarkistukseen verrattuna julkisen talouden tavoitteita on nostettu kaikkina vuosina, joskaan vuodeksi 2008 ei ole suunnitteilla julkisen talouden sopeutusta. |
| --- | --- |

4)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys. Tämän saavuttamiseksi ohjelmassa esitetään julkisen talouden vakauttamisen jatkamista sekä kasvun ja työllisyyden edellytysten parantamista. Liiallisen alijäämän korjaannuttua suunnitelmien mukaisesti vuonna 2006 alijäämäsuhteen ennakoidaan supistuvan 0,5 prosenttiyksikköä vuosittain (vuotta 2008 lukuun ottamatta) ja olevan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Perusjäämä kohenee saman mallin mukaisesti, ja perusylijäämä noussee 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä. Vaikka talousarvio sisältää korjaavia toimia tulopuolella, muun muassa yleinen alv-kanta korotetaan 16 prosentista 19 prosenttiin, sekä tulo- että menosuhteen ennakoidaan olevan laskusuuntaisia vuosittaisessa vertailussa. Menosuhteen ennakoidaan supistuvan 2,5 prosenttiyksikköä, jolloin se olisi vuoteen 2010 mennessä 43 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunnitelmien mukaan tähän päästään ennen kaikkia sosiaalimenoja hillitsemällä. Samalla jaksolla tulosuhteen odotetaan supistuvan vuoteen 2010 mennessä 42 prosenttiin eli 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Verojen osuuden kasvu (esimerkiksi yleisen alv-kannan korotus vuonna 2007) tasapainottuu suurelta osin sosiaaliturvamaksujen osuuden pienenemisellä (työttömyysvakuutusmaksua alennetaan vuonna 2007 ja sosiaaliturvamaksujen osuus on yleisesti ottaen laskussa), ja samalla muista kuin veroista saatavat tulot vähenevät. Edelliseen tarkistukseen verrattuna julkisen talouden tavoitteita on nostettu kaikkina vuosina, joskaan vuodeksi 2008 ei ole suunnitteilla julkisen talouden sopeutusta.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan keskimäärin lähes 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa, eli kun alijäämä vuonna 2006 oli noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, se olisi noin 0,5 prosenttia ohjelmakauden loppuun mennessä. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, jota ohjelmassa ei kuitenkaan pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan keskimäärin lähes 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa, eli kun alijäämä vuonna 2006 oli noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, se olisi noin 0,5 prosenttia ohjelmakauden loppuun mennessä. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, jota ohjelmassa ei kuitenkaan pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Erityisesti riskinä on, että sosiaalimenot eivät alenekaan ennakoidulla tavalla ilman lisätoimenpiteitä, joita ei ohjelmassa täsmennetä. Itse tarkistuksessakin todetaan, että lisäuudistuksia tarvitaan työmarkkinoilla ja sosiaaliturvajärjestelmissä. Tietty riski liittyy myös vuodeksi 2008 suunniteltuun yhtiöveron uudistukseen. Sen vuoksi saattaa osoittautua tarpeelliseksi kompensoida yhtiöverosta saatavien tulojen mahdollista vajetta hillitsemällä menoja. Jos yhtiöverouudistusta ei oteta huomioon, tuloennusteet vaikuttavat varovaisilta. Julkisen talouden sopeutukseen kohdistuu edelleen kuitenkin kaiken kaikkiaan negatiivisia riskejä. Erityisesti tämä koskee sopeutusuran toteutusta ohjelman loppuvuosina. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Erityisesti riskinä on, että sosiaalimenot eivät alenekaan ennakoidulla tavalla ilman lisätoimenpiteitä, joita ei ohjelmassa täsmennetä. Itse tarkistuksessakin todetaan, että lisäuudistuksia tarvitaan työmarkkinoilla ja sosiaaliturvajärjestelmissä. Tietty riski liittyy myös vuodeksi 2008 suunniteltuun yhtiöveron uudistukseen. Sen vuoksi saattaa osoittautua tarpeelliseksi kompensoida yhtiöverosta saatavien tulojen mahdollista vajetta hillitsemällä menoja. Jos yhtiöverouudistusta ei oteta huomioon, tuloennusteet vaikuttavat varovaisilta. Julkisen talouden sopeutukseen kohdistuu edelleen kuitenkin kaiken kaikkiaan negatiivisia riskejä. Erityisesti tämä koskee sopeutusuran toteutusta ohjelman loppuvuosina.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä eli vuotta ennen neuvoston asettamaa määräaikaa. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2007 alkaen. Vuoteen 2008 liittyy kuitenkin joitakin riskejä. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava erityisesti vuonna 2008 vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Rakenteellisen rahoitusaseman parannusta ei ole suunnitteilla vuodeksi 2008, jolloin suhdannetilanteen arvioidaan olevan hyvä. Jos vaadittua rakenteellista sopeutusuraa seurattaisiin, keskipitkän aikavälin tavoitteeseen itse asiassa päästäisiin ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä eli vuotta ennen neuvoston asettamaa määräaikaa. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2007 alkaen. Vuoteen 2008 liittyy kuitenkin joitakin riskejä. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava erityisesti vuonna 2008 vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Rakenteellisen rahoitusaseman parannusta ei ole suunnitteilla vuodeksi 2008, jolloin suhdannetilanteen arvioidaan olevan hyvä. Jos vaadittua rakenteellista sopeutusuraa seurattaisiin, keskipitkän aikavälin tavoitteeseen itse asiassa päästäisiin ohjelmakaudella.

| 8) | Julkisen bruttovelan arvioidaan vakaantuneen 67,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Velkasuhde ylittää siis sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmaan sisältyvien ennusteiden mukaan velkasuhde supistuu ohjelmakauden aikana 3,5 prosenttiyksikköä. Saattaa olla, ettei velkasuhde kehity niin suotuisasti kuin ohjelmassa ennakoidaan, kun otetaan huomioon alijäämätavoitteisiin kohdistuvat riskit ja ohjelmassa ennakoituihin, alijäämää supistaviin virta–varanto-korjauseriin liittyvät epävarmuustekijät. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde ei ehkä supistu ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

8)

Julkisen bruttovelan arvioidaan vakaantuneen 67,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Velkasuhde ylittää siis sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmaan sisältyvien ennusteiden mukaan velkasuhde supistuu ohjelmakauden aikana 3,5 prosenttiyksikköä. Saattaa olla, ettei velkasuhde kehity niin suotuisasti kuin ohjelmassa ennakoidaan, kun otetaan huomioon alijäämätavoitteisiin kohdistuvat riskit ja ohjelmassa ennakoituihin, alijäämää supistaviin virta–varanto-korjauseriin liittyvät epävarmuustekijät. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde ei ehkä supistu ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa.

| 9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Saksassa lähellä EU:n keskiarvoa, vaikka jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta eläkemenot kasvavat hieman vähemmän kuin monissa muissa maissa. Lakisääteisen eläkeiän nostamisesta vaiheittain 67 vuoteen vuodesta 2012 alkaen on annettu lakiesitys. Vaikka tästä korotetusta eläkeiästä on mahdollista poiketa, muutoksella parannetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Uusien yksityisten eläkejärjestelyjen kehittäminen vaikuttaisi lisäksi myönteisesti eläketuloon. Julkisen talouden alkuasetelma on riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Lisäksi bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksen viitearvon. Saksan julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Saksassa lähellä EU:n keskiarvoa, vaikka jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta eläkemenot kasvavat hieman vähemmän kuin monissa muissa maissa. Lakisääteisen eläkeiän nostamisesta vaiheittain 67 vuoteen vuodesta 2012 alkaen on annettu lakiesitys. Vaikka tästä korotetusta eläkeiästä on mahdollista poiketa, muutoksella parannetaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Uusien yksityisten eläkejärjestelyjen kehittäminen vaikuttaisi lisäksi myönteisesti eläketuloon. Julkisen talouden alkuasetelma on riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Lisäksi bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksen viitearvon. Saksan julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä.

| 10) | Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi, eikä julkista taloutta koskevissa ennusteissa oteta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmassa mainitut julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa mainitaan muun muassa vuoden 2008 yhtiöverouudistus sekä terveydenhoitoalan uudistus. Lisäksi molemmissa ohjelmissa otetaan esiin liittovaltiojärjestelmän uudistuksen toisessa vaiheessa hallinnon eri tasojen välisten julkisen talouden suhteiden tarkistaminen kunkin tason vastuuvelvollisuuden tiukentamiseksi. Vakausohjelmassa todetaan lisäksi, että on tarpeen kehittää institutionaalinen kehys, jolla varmistetaan budjettikuri kaikilla hallinnon tasoilla ja johon sisältyy toimenpiteitä budjettikriisien ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi, eikä julkista taloutta koskevissa ennusteissa oteta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmassa mainitut julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa mainitaan muun muassa vuoden 2008 yhtiöverouudistus sekä terveydenhoitoalan uudistus. Lisäksi molemmissa ohjelmissa otetaan esiin liittovaltiojärjestelmän uudistuksen toisessa vaiheessa hallinnon eri tasojen välisten julkisen talouden suhteiden tarkistaminen kunkin tason vastuuvelvollisuuden tiukentamiseksi. Vakausohjelmassa todetaan lisäksi, että on tarpeen kehittää institutionaalinen kehys, jolla varmistetaan budjettikuri kaikilla hallinnon tasoilla ja johon sisältyy toimenpiteitä budjettikriisien ehkäisemiseksi.

| 11) | Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia. |
| --- | --- |

11)

Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja. (2) |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja. (2)

Yleisesti ottaen tarkistettu ohjelma on neuvoston mielestä asianmukainen, jotta liiallinen alijäämä voidaan korjata vuodesta 2006 alkaen eli vuotta ennen neuvoston asettamaa määräaikaa ja jotta keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa voidaan edetä tulevina vuosina. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy kuitenkin riskejä.

Neuvosto kehottaa edellä olevan arvion perusteella Saksaa:

| i) | hyödyntämään hyvää suhdannetilannetta ja tehostamaan rakenteellista sopeutusta vuonna 2008 myös käyttämällä mahdolliset ylimääräiset tulot alijäämän supistamiseen, jatkamaan sen jälkeen talouden vakauttamista keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi valvomalla menoja tiukasti ja varmistamalla samalla, ettei yhtiöverojärjestelmän ilmoitettu uudistus vaaranna julkisen talouden vakauttamista; |
| --- | --- |

i)

hyödyntämään hyvää suhdannetilannetta ja tehostamaan rakenteellista sopeutusta vuonna 2008 myös käyttämällä mahdolliset ylimääräiset tulot alijäämän supistamiseen, jatkamaan sen jälkeen talouden vakauttamista keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi valvomalla menoja tiukasti ja varmistamalla samalla, ettei yhtiöverojärjestelmän ilmoitettu uudistus vaaranna julkisen talouden vakauttamista;

| ii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoite ja uudistamalla erityisesti terveydenhoitojärjestelmää, kun otetaan huomioon velkataso ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu; |
| --- | --- |

ii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoite ja uudistamalla erityisesti terveydenhoitojärjestelmää, kun otetaan huomioon velkataso ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu;

| iii) | parantamaan talousarviokehystä budjettikurin tiukentamiseksi kaikilla hallinnon tasoilla erityisesti toteuttamalla liittovaltiojärjestelmän uudistuksen toista vaihetta koskevat suunnitelmat. |
| --- | --- |

iii)

parantamaan talousarviokehystä budjettikurin tiukentamiseksi kaikilla hallinnon tasoilla erityisesti toteuttamalla liittovaltiojärjestelmän uudistuksen toista vaihetta koskevat suunnitelmat.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2006 | 0,9 | 2,3 | 1,4 | 1 | 1 | 1 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,9 | 2,4 | 1,4 | 2,0 | — | — |
| VO helmikuu 2006 | 0,9 | 1 | 1 | 1 | 1 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM marraskuu 2006 | 1,9 | 1,8 | 2,2 | 1,2 | — | — |
| VO helmikuu 2006 | — | — | — | — | — | — |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2006 (3) | – 1,2 | – 0,3 | – 0,3 | – 0,2 | 0,0 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 1,3 | – 0,2 | – 0,4 | 0,1 | — | — |
| VO helmikuu 2006 (3) | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | – 3,2 | – 2,1 | – 1 | – 1 | – 1 | – |
| KOM marraskuu 2006 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,6 | – 1,2 | — | — |
| VO helmikuu 2006 | – 3,3 | – 3,3 | – 2 | – 2 | – 1 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | – 0,5 | | 1 | 1 | 1 | 2 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,5 | — | — |
| VO helmikuu 2006 | – 0,5 | – | | 1 | 1 | — |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 (3) | – 2,6 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2006 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| VO helmikuu 2006 (3) | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 (5) | – 2,7 | – 2,0 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | – 2,7 | – 2,2 | – 1,4 | – 1,2 | — | — |
| VO helmikuu 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | 67,9 | 67,9 | 67 | 66 | 65 | 64 |
| KOM marraskuu 2006 | 67,9 | 67,8 | 67,7 | 67,3 | — | — |
| VO helmikuu 2006 | 67 | 69 | 68 | 68 | 67 | — |
| Lähde:


  Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2006

0,9

2,3

1,4

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM marraskuu 2006

0,9

2,4

1,4

2,0

—

—

VO helmikuu 2006

0,9

1 Formula

1

1 Formula

1 Formula

—

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2006

—

—

—

—

—

—

KOM marraskuu 2006

1,9

1,8

2,2

1,2

—

—

VO helmikuu 2006

—

—

—

—

—

—

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2006 (3)

– 1,2

– 0,3

– 0,3

– 0,2

0,0

0,0

KOM marraskuu 2006 (7)

– 1,3

– 0,2

– 0,4

0,1

—

—

VO helmikuu 2006 (3)

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

– 3,2

– 2,1

– 1 Formula

– 1 Formula

– 1

– Formula

KOM marraskuu 2006

– 3,2

– 2,3

– 1,6

– 1,2

—

—

VO helmikuu 2006

– 3,3

– 3,3

– 2 Formula

– 2

– 1 Formula

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

– 0,5

Formula

1

1

1 Formula

2

KOM marraskuu 2006

– 0,5

0,4

1,1

1,5

—

—

VO helmikuu 2006

– 0,5

– Formula

Formula

1 Formula

1 Formula

—

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006 (3)

– 2,6

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM marraskuu 2006

– 2,6

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

VO helmikuu 2006 (3)

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006 (5)

– 2,7

– 2,0

– 1,5

– 1,5

– 1,0

– 0,6

KOM marraskuu 2006 (6)

– 2,7

– 2,2

– 1,4

– 1,2

—

—

VO helmikuu 2006

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

67,9

67,9

67

66 Formula

65 Formula

64 Formula

KOM marraskuu 2006

67,9

67,8

67,7

67,3

—

—

VO helmikuu 2006

67 Formula

69

68 Formula

68

67

—

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmassa ei esimerkiksi esitetä tietoja YKHI-inflaatiosta, sosiaalisten tulonsiirtojen yhteismäärästä ja virta–varanto-korjauseristä. Tiedot palkansaajakorvauksista ja verotulojen jakaumasta on toimitettu komissiolle erillään.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (lisäävät alijäämää 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005).

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (lisäävät alijäämää 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005).

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,2 prosenttia vuonna 2005, 1,3 prosenttia vuonna 2006 ja 1,4 prosenttia vuosina 2007 ja 2008.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/9

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Kreikan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 70/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Kreikan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009 (2)
   (3). |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Kreikan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009 (2)
   (3).

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu pysyttelee paljolti vakaana noin 4 prosentissa vuosittain. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuosina 2006 ja 2007, mutta siitä eteenpäin suotuisiin oletuksiin, sillä kasvuennusteet näyttävät olevan melko optimistisia. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat matalilta ohjelmakauden loppuvuosina. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu pysyttelee paljolti vakaana noin 4 prosentissa vuosittain. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuosina 2006 ja 2007, mutta siitä eteenpäin suotuisiin oletuksiin, sillä kasvuennusteet näyttävät olevan melko optimistisia. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat matalilta ohjelmakauden loppuvuosina.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen ja nykyisen tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakausohjelman edellisessä tarkistuksessa asetettua tavoitetta. Menojen kokonaismäärän osalta päästiin vuoden 2006 talousarviossa asetettuun tavoitteeseen. Vaikka tärkeimmissä menoluokissa jotakuinkin päästiin tavoitteisiin, muiden kuin luontoismuotoisten sosiaalisten tulonsiirtojen väheneminen kompensoi täysin

   prosentin ylityksen julkisissa investoinneissa suhteessa BKT:hen. Tulojen kokonaismäärä oli juuri ja juuri ennustettua korkeampi. Kertaluonteiset toimenpiteet korvautuivat osittain vuoden puolivälissä toteutetuilla pysyvillä toimenpiteillä, joita olivat polttoaineen ja savukkeiden valmisteveron korotus ja matkapuhelinliittymämaksujen veronkorotus. Näistä pysyvistä toimenpiteistä saatavat tulot tasoittivat kertaluonteisten tulojen vähenemistä vuoden 2006 talousarviossa asetetusta 0,6 prosentista suhteessa BKT:hen 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

3)

Formula

| 4) | Ohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla tähdätään liiallisen alijäämän korjaamiseen vuonna 2006. Tämän jälkeen julkisen talouden alijäämän ennustetaan paranevan tasaisesti ohjelmakauden ajan ja olevan vuonna 2009 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämä supistuminen 1 

   prosenttiyksiöllä suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2009 jakautuu lähes tasaisesti tulojen kasvamisen ja menojen vähenemisen välille. Tulopuolella tulojen kokonaismäärän odotetaan kasvavan

   prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen pääasiassa välillisten verojen ja sosiaaliturvamaksujen ansiosta. Menopuolella menojen kokonaismäärän ennustetaan vähenevän noin

   prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen samalla jaksolla, ja siitä

   prosenttiyksikköä vastaa pienempiä korkomaksuja. Näin ollen perusmenojen vähenemisen ennustetaan jäävän vain

   prosenttiyksikköön. Sosiaalisten tulonsiirtojen ennustetaan kasvavan

   prosenttiyksikköä, mikä enemmän kuin tasoittuisi muiden menoluokkien, pääasiassa kollektiivisen kulutuksen, vähenemisellä

   prosenttiyksikköä. Perusylijäämä kasvaisi noin yhden prosenttiyksikön ohjelmakauden aikana lähelle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä. Vaikka edelliseen ohjelmaan verrattuna tavoitteet vuosiksi 2006–2008 ovat suunnilleen ennallaan samassa makrotalouden skenaariossa, sopeutus vuonna 2006 on suurempi, koska alijäämän toteutuma vuodeksi 2005 (5,2 % suhteessa BKT:hen) on vuoden 2005 tarkistuksessa ennustettua suurempi (4,3 % suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

4)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) on tarkoitus parantaa vuoden 2006 noin 3 

  prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 1 

   prosenttiin ohjelmakauden lopussa (2009). Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen tai ylijäämäinen rakenteellinen rahoitusasema, jota ohjelmassa ei kuitenkaan pyritä saavuttamaan ohjelmakauden aikana. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 

   prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Formula

Formula

Formula

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2007 asti, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Ohjelmaan ei varsinkaan sisälly vuosien 2008 ja 2009 osalta riittävästi tietoja suunnitelluista toimenpiteistä, ja se perustuu suotuisaan makrotalouden skenaarioon. Aiemman kokemuksen perusteella ja vaikkei viimeksi kuluneina kahtena vuonna ole tapahtunut lipsumisia, riskiä menojen ylittämisestä ohjelmakauden aikana ei voida sulkea pois, sillä verotulot saattavat vähetä, jos veronkierron torjumiseksi esitetyt toimenpiteet osoittautuvat tehottomiksi. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2007 asti, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Ohjelmaan ei varsinkaan sisälly vuosien 2008 ja 2009 osalta riittävästi tietoja suunnitelluista toimenpiteistä, ja se perustuu suotuisaan makrotalouden skenaarioon. Aiemman kokemuksen perusteella ja vaikkei viimeksi kuluneina kahtena vuonna ole tapahtunut lipsumisia, riskiä menojen ylittämisestä ohjelmakauden aikana ei voida sulkea pois, sillä verotulot saattavat vähetä, jos veronkierron torjumiseksi esitetyt toimenpiteet osoittautuvat tehottomiksi.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Finanssipolitiikka ei näytä kuitenkaan tarjoavan riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelman aikana. Liiallisen alijäämän korjausta seuraavina vuosina Kreikan talouden ennustetaan voivan hyvin. Tämän arvioinnin perusteella vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi nopeutettava erityisesti vuoden 2007 jälkeen, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Finanssipolitiikka ei näytä kuitenkaan tarjoavan riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelman aikana. Liiallisen alijäämän korjausta seuraavina vuosina Kreikan talouden ennustetaan voivan hyvin. Tämän arvioinnin perusteella vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi nopeutettava erityisesti vuoden 2007 jälkeen, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono.

| 8) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 104 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää reilusti sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan asteittain lähes 13 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana, kun taas virta-varanto-korjauserät vähenevät nopeasti vuodesta 2007 alkaen. Velkasuhde ei kuitenkaan ehkä kehity vuoden 2007 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan suotuisien kasvuennusteiden ja edellä mainittujen alijäämätavoitteisiin kohdistuvien riskien vuoksi. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde näyttää kuitenkin supistuvan ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

8)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 104 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää reilusti sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan asteittain lähes 13 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana, kun taas virta-varanto-korjauserät vähenevät nopeasti vuodesta 2007 alkaen. Velkasuhde ei kuitenkaan ehkä kehity vuoden 2007 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan suotuisien kasvuennusteiden ja edellä mainittujen alijäämätavoitteisiin kohdistuvien riskien vuoksi. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde näyttää kuitenkin supistuvan ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa.

| 9) | Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvista pitkän aikavälin vaikutuksista ei Kreikassa ole varmuutta, koska eläkemenojen pitkän aikavälin ennusteita ei ole käytettävissä. Menojen oletetaan olevan kuitenkin selvästi yli EU:n keskiarvon. Vuotta 2002 koskevan tarkistetun vakausohjelman viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan Kreikan eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden alkuasetelma on merkittävä riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Lisäksi bruttovelkasuhde on selvästi yli perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon, ja sen supistaminen edellyttää, että saavutetaan suuria perusylijäämiä pitkän aikaa. Julkisen talouden vakauttaminen suunnitellulla tavalla sekä ikääntymiseen liittyvien menojen todennäköisesti huomattavan kasvun hillitsemiseen tähtäävät kiireelliset uudistustoimenpiteet edistäisivät osaltaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä. Kaiken kaikkiaan Kreikan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Jos käytettävissä olisi eläkemenojen pitkän aikavälin ennusteita, julkisen talouden kestävyyden arviointi pitkällä aikavälillä olisi helpompaa. |
| --- | --- |

9)

Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvista pitkän aikavälin vaikutuksista ei Kreikassa ole varmuutta, koska eläkemenojen pitkän aikavälin ennusteita ei ole käytettävissä. Menojen oletetaan olevan kuitenkin selvästi yli EU:n keskiarvon. Vuotta 2002 koskevan tarkistetun vakausohjelman viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan Kreikan eläkemenojen ennustetaan kasvavan huomattavasti suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden alkuasetelma on merkittävä riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Lisäksi bruttovelkasuhde on selvästi yli perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon, ja sen supistaminen edellyttää, että saavutetaan suuria perusylijäämiä pitkän aikaa. Julkisen talouden vakauttaminen suunnitellulla tavalla sekä ikääntymiseen liittyvien menojen todennäköisesti huomattavan kasvun hillitsemiseen tähtäävät kiireelliset uudistustoimenpiteet edistäisivät osaltaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä. Kaiken kaikkiaan Kreikan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Jos käytettävissä olisi eläkemenojen pitkän aikavälin ennusteita, julkisen talouden kestävyyden arviointi pitkällä aikavälillä olisi helpompaa.

| 10) | Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi, eikä julkista taloutta koskevissa ennusteissa oteta vuotta 2007 lukuun ottamatta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kuitenkin kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti näyttää siltä, että kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessa vuodeksi 2007 suunnitelluista toimenpiteistä ja toimista suurin osa on sisällytetty vuoden 2007 talousarviolakiin, vaikka toimenpiteiden ja niiden täytäntöönpanon yksityiskohtaisen kuvauksen puuttuminen herättää joitakin epäilyjä vaikutuksista julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi, eikä julkista taloutta koskevissa ennusteissa oteta vuotta 2007 lukuun ottamatta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kuitenkin kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti näyttää siltä, että kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessa vuodeksi 2007 suunnitelluista toimenpiteistä ja toimista suurin osa on sisällytetty vuoden 2007 talousarviolakiin, vaikka toimenpiteiden ja niiden täytäntöönpanon yksityiskohtaisen kuvauksen puuttuminen herättää joitakin epäilyjä vaikutuksista julkiseen talouteen.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (4).

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden huomattavan vakauttamisen jälkeen ja vahvat kasvuennusteet huomioon ottaen ohjelma on riittävä liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2006 mennessä ja sen tavoitteena on edetä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen. Sitä ei kuitenkaan saavutettaisi ohjelmakauden aikana. Vakauttaminen, joka perustuu myös velkataakan huomattavaan vähenemiseen, on jossain määrin riskialtista, koska vuoden 2007 jälkeiselle ajalle on esitetty erityisiä toimenpiteitä vain osittain.

Edellä olevan arvion perusteella kehotetaan, että Kreikka:

| i) | ottaen huomioon hyvän taloudellisen tilanteen, tehostaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja varmistaa, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu vastaavalla tavalla; |
| --- | --- |

i)

ottaen huomioon hyvän taloudellisen tilanteen, tehostaa liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen sopeutusta kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja varmistaa, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu vastaavalla tavalla;

| ii) | parantaa edelleen talousarviomenettelyä lisäämällä sen avoimuutta, esittämällä julkisen talouden strategian pitkällä aikavälillä sekä panemalla tehokkaasti täytäntöön menetelmät perusmenojen valvomiseksi ja hillitsemiseksi; |
| --- | --- |

ii)

parantaa edelleen talousarviomenettelyä lisäämällä sen avoimuutta, esittämällä julkisen talouden strategian pitkällä aikavälillä sekä panemalla tehokkaasti täytäntöön menetelmät perusmenojen valvomiseksi ja hillitsemiseksi;

| iii) | ottaen huomioon erittäin suuren velkaantuneisuusasteen ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetun kasvun, parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoitteen, hillitsemällä eläke- ja terveydenhuoltomenoja ja toteuttamalla kunnianhimoisia uudistuksia päättäväisesti sekä laatii ikääntymisestä aiheutuvien menojen pitkän aikavälin ennusteet mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

iii)

ottaen huomioon erittäin suuren velkaantuneisuusasteen ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetun kasvun, parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoitteen, hillitsemällä eläke- ja terveydenhuoltomenoja ja toteuttamalla kunnianhimoisia uudistuksia päättäväisesti sekä laatii ikääntymisestä aiheutuvien menojen pitkän aikavälin ennusteet mahdollisimman nopeasti.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | Ei tietoja |
| VO joulukuu 2005 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | Ei tietoja |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | Ei tietoja |
| VO joulukuu 2005 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | Ei tietoja |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (5) | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2006 (9) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | Ei tietoja |
| VO joulukuu 2005 (5) | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | Ei tietoja |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM marraskuu 2006 | – 5,2 | – 2,6 | – 2,6 | – 2,4 | Ei tietoja |
| VO joulukuu 2005 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 | Ei tietoja |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | – 0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | Ei tietoja |
| VO joulukuu 2005 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | Ei tietoja |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (5) | – 5,6 | – 3,0 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM marraskuu 2006 | – 5,9 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,1 | Ei tietoja |
| VO joulukuu 2005 (5) | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | Ei tietoja |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (7) | – 5,6 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,8 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 5,9 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,1 | Ei tietoja |
| VO joulukuu 2005 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 | Ei tietoja |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 |
| KOM marraskuu 2006 | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | Ei tietoja |
| VO joulukuu 2005 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | Ei tietoja |
| Lähde:

  Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2006

3,7

4,0

3,9

4,0

4,1

KOM marraskuu 2006

3,7

3,8

3,7

3,7

Ei tietoja

VO joulukuu 2005

3,6

3,8

3,8

4,0

Ei tietoja

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2006

3,5

3,3

3,0

2,8

2,6

KOM marraskuu 2006

3,5

3,3

3,3

3,3

Ei tietoja

VO joulukuu 2005

3,5

3,2

3,0

2,7

Ei tietoja

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (5)

0,9

1,0

0,9

1,1

1,5

KOM marraskuu 2006 (9)

1,5

1,5

1,5

1,8

Ei tietoja

VO joulukuu 2005 (5)

1,1

1,1

1,1

1,5

Ei tietoja

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 1,2

KOM marraskuu 2006

– 5,2

– 2,6

– 2,6

– 2,4

Ei tietoja

VO joulukuu 2005

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

Ei tietoja

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

– 0,4

2,0

2,0

2,4

2,9

KOM marraskuu 2006

– 0,4

2,0

1,8

1,7

Ei tietoja

VO joulukuu 2005

0,9

2,3

2,4

2,8

Ei tietoja

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (5)

– 5,6

– 3,0

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM marraskuu 2006

– 5,9

– 3,3

– 3,3

– 3,1

Ei tietoja

VO joulukuu 2005 (5)

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

Ei tietoja

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (7)

– 5,6

– 3,4

– 2,8

– 2,3

– 1,8

KOM marraskuu 2006 (8)

– 5,9

– 3,7

– 3,3

– 3,1

Ei tietoja

VO joulukuu 2005

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

Ei tietoja

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

107,5

104,1

100,1

95,9

91,3

KOM marraskuu 2006

107,5

104,8

101,0

96,4

Ei tietoja

VO joulukuu 2005

107,9

104,8

101,1

96,8

Ei tietoja

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistettu ohjelma toimitettiin kaksi viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.

(3)  Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet Eurostatille uudet vuosia 1995–2005 koskevat BKT-tiedot, jotka osoittavat BKT-tasoja tarkistetun jyrkästi ylöspäin. Tämä tarkistus tehtiin suoritettaessa säännöllinen arviointi Eurostatin tilastokäytäntöjen noudattamisesta. Eurostat tarkistaa parhaillaan näitä tietoja. Kreikan tarkistettu vakausohjelma ja sen arviointi perustuvat tarkistamattomiin BKT-tietoihin. Eurostat on poistanut varaumansa Kreikan vanhojen budjettitietojen osalta.

(4)  Puuttuvat tiedot liittyvät erityisesti julkisen talouden menoja koskeviin toimintokohtaisiin tietoihin sekä pitkän aikavälin kestävyyttä ja vaikutuksia BKT:n potentiaaliseen kasvuun koskeviin tietoihin.

(5)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006)

(8)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006).

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,7 prosenttia vuonna 2005, 3,8 prosenttia vuonna 2006, 3,6 prosenttia vuonna 2007 ja 3,5 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/13

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Ranskan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(2007/C 70/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Ranskan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Ranskan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010.

| 2) | Ohjelmassa esitetään kaksi erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: varovainen ja optimistinen skenaario. Varovaista skenaariota, joka on komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteiden mukainen, pidetään viiteskenaariona arvioitaessa julkista taloutta koskevia ennusteita. Käytettävissä olevien tietojen perusteella se näyttää perustuvan realistisiin, joskin vuoden 2006 osalta jonkin verran optimistisiin ennusteisiin. Kokonaistuotannon arvellaan ohjelmakaudella kasvavan 2,25 % vuodessa. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelmassa esitetään kaksi erilaista makrotaloutta ja julkista taloutta koskevaa ennustetta: varovainen ja optimistinen skenaario. Varovaista skenaariota, joka on komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteiden mukainen, pidetään viiteskenaariona arvioitaessa julkista taloutta koskevia ennusteita. Käytettävissä olevien tietojen perusteella se näyttää perustuvan realistisiin, joskin vuoden 2006 osalta jonkin verran optimistisiin ennusteisiin. Kokonaistuotannon arvellaan ohjelmakaudella kasvavan 2,25 % vuodessa. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,7 % suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 2,9 % (ja toteutunut alijäämä vuonna 2005 oli 2,9 % suhteessa BKT:hen). Vaikka BKT:n kasvuennuste on sama edellisessä ja nykyisessä tarkistuksessa, 2–2,5 %, kasvu koostuu nykyisessä tarkistuksessa enemmän veroista, sillä se perustuu suurempaan yksityiseen kulutukseen. Alijäämätilanteen odotettua parantumista tukevat a) BKT:n kasvun nopeutuminen (1,2 % noin 2 %), mikä lisää tuloja (noin 5 miljardia EUR eli 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), ja b) menojen väheneminen. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,7 % suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 2,9 % (ja toteutunut alijäämä vuonna 2005 oli 2,9 % suhteessa BKT:hen). Vaikka BKT:n kasvuennuste on sama edellisessä ja nykyisessä tarkistuksessa, 2–2,5 %, kasvu koostuu nykyisessä tarkistuksessa enemmän veroista, sillä se perustuu suurempaan yksityiseen kulutukseen. Alijäämätilanteen odotettua parantumista tukevat a) BKT:n kasvun nopeutuminen (1,2 % noin 2 %), mikä lisää tuloja (noin 5 miljardia EUR eli 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen), ja b) menojen väheneminen.

| 4) | Ohjelma on osa Ranskan viranomaisten kokonaisstrategiaa, jonka mottona on ”kansallinen sitoutuminen velan vähentämiseen”, ja se muodostuu monivuotisesta velan vähentämisohjelmasta, jonka tavoitteena on alijäämän poistaminen ja alle 60 % suhteessa BKT:hen jäävä velkaantumisaste vuoteen 2010 mennessä. Sen mukaan julkisen talouden alijäämää supistetaan jatkuvasti mutta takapainotteisesti 2,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (2,5 prosenttia vuonna 2007) 0 % suhteessa BKT:hen vuonna 2010, jolloin supistus on kokonaisuudessaan 2,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusjäämä muuttuu vuodesta 2007 alkaen 2,5 % ylijäämäksi vuoteen 2010 mennessä verrattuna 0,1 % alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Julkisen talouden vakauttaminen on suunniteltu menojohteiseksi: se perustuu julkisten (perus)menojen lisäyksen monivuotisiin tavoitteisiin, joissa edellytetään, että menot alenevat tänä aikana suhteessa BKT:hen lähes kolmella prosenttiyksiköllä. Edelliseen ohjelmaan verrattuna tarkistetussa ohjelmassa pitkälti vahvistetaan suunniteltu julkisen talouden sopeutus makrotalouden skenaarion pysyessä pääosin muuttumattomana. |
| --- | --- |

4)

Ohjelma on osa Ranskan viranomaisten kokonaisstrategiaa, jonka mottona on ”kansallinen sitoutuminen velan vähentämiseen”, ja se muodostuu monivuotisesta velan vähentämisohjelmasta, jonka tavoitteena on alijäämän poistaminen ja alle 60 % suhteessa BKT:hen jäävä velkaantumisaste vuoteen 2010 mennessä. Sen mukaan julkisen talouden alijäämää supistetaan jatkuvasti mutta takapainotteisesti 2,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006 (2,5 prosenttia vuonna 2007) 0 % suhteessa BKT:hen vuonna 2010, jolloin supistus on kokonaisuudessaan 2,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusjäämä muuttuu vuodesta 2007 alkaen 2,5 % ylijäämäksi vuoteen 2010 mennessä verrattuna 0,1 % alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Julkisen talouden vakauttaminen on suunniteltu menojohteiseksi: se perustuu julkisten (perus)menojen lisäyksen monivuotisiin tavoitteisiin, joissa edellytetään, että menot alenevat tänä aikana suhteessa BKT:hen lähes kolmella prosenttiyksiköllä. Edelliseen ohjelmaan verrattuna tarkistetussa ohjelmassa pitkälti vahvistetaan suunniteltu julkisen talouden sopeutus makrotalouden skenaarion pysyessä pääosin muuttumattomana.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 noin 2,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 0,25 prosentin ylijäämään ohjelmakauden loppuun eli vuoteen 2010 mennessä. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan keskipitkän aikavälin tavoite on tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, joka ohjelmassa pyritään saavuttamaan vuoteen 2010 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 noin 2,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 0,25 prosentin ylijäämään ohjelmakauden loppuun eli vuoteen 2010 mennessä. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan keskipitkän aikavälin tavoite on tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, joka ohjelmassa pyritään saavuttamaan vuoteen 2010 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

| 6) | Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa lähitulevaisuudessa (vuoteen 2008 asti), mutta julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi ohjelmakauden loppuvuosina. Lähitulevaisuudessa sopeutus perustuu pääasiassa tiukempaan menojen hallintaan valtion tasolla. Sen tukemiseksi pannaan asteittain täytäntöön uusi budjettilainsäädäntö (2) sekä nykyaikaistamistarkastusten tulokset. Sopeutus on realistinen, vaikka paikallisviranomaisten menokehitys onkin riskitekijä. On epävarmaa, saadaanko tavoitteena olevat voimakkaat korjaustoimenpiteet kokonaan toteutettua ohjelmakauden loppuvuosina. Suunnitellut tiukat hillintätoimet edellyttävät todennäköisesti lisätoimenpiteitä, joita ei ole täsmennetty ohjelmassa, vaikka menotavoitteessa onkin valtion tasolla pysytty hyvin. Riskit muuttuvat negatiivisiksi, kun tarkastellaan yleisemmin Ranskan talousarvion vakauttamisstrategian kannalta keskeistä julkisten menokattojen saavuttamista yhdessä erityisesti paikallisviranomaisia koskevien täytäntöönpanon valvontamekanismien puuttumisen kanssa. On luotu mekanismeja vuoropuhelun aikaansaamiseksi julkisten menojen hallinnoijien kesken, jotta voitaisiin parantaa menojen valvontaa kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

6)

Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa lähitulevaisuudessa (vuoteen 2008 asti), mutta julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi ohjelmakauden loppuvuosina. Lähitulevaisuudessa sopeutus perustuu pääasiassa tiukempaan menojen hallintaan valtion tasolla. Sen tukemiseksi pannaan asteittain täytäntöön uusi budjettilainsäädäntö (2) sekä nykyaikaistamistarkastusten tulokset. Sopeutus on realistinen, vaikka paikallisviranomaisten menokehitys onkin riskitekijä. On epävarmaa, saadaanko tavoitteena olevat voimakkaat korjaustoimenpiteet kokonaan toteutettua ohjelmakauden loppuvuosina. Suunnitellut tiukat hillintätoimet edellyttävät todennäköisesti lisätoimenpiteitä, joita ei ole täsmennetty ohjelmassa, vaikka menotavoitteessa onkin valtion tasolla pysytty hyvin. Riskit muuttuvat negatiivisiksi, kun tarkastellaan yleisemmin Ranskan talousarvion vakauttamisstrategian kannalta keskeistä julkisten menokattojen saavuttamista yhdessä erityisesti paikallisviranomaisia koskevien täytäntöönpanon valvontamekanismien puuttumisen kanssa. On luotu mekanismeja vuoropuhelun aikaansaamiseksi julkisten menojen hallinnoijien kesken, jotta voitaisiin parantaa menojen valvontaa kaikilla tasoilla.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikka riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2010 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Se näyttää kuitenkin tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 % viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden lopussa, todennäköisimmin vuodesta 2009 alkaen. Vuotta 2007 lukuun ottamatta vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 % suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Vaikka Ranska on vasta hiljattain korjannut liiallisen alijäämänsä, suunniteltu sopeutus vuonna 2007 on arviolta vain 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, vaikkei nykyistä taloudellista tilannetta voida pitää ”huonoina aikoina ”vaan verojoustot viittaavat jopa ”hyviin aikoihin”. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikka riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2010 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Se näyttää kuitenkin tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 % viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ohjelmakauden lopussa, todennäköisimmin vuodesta 2009 alkaen. Vuotta 2007 lukuun ottamatta vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 % suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Vaikka Ranska on vasta hiljattain korjannut liiallisen alijäämänsä, suunniteltu sopeutus vuonna 2007 on arviolta vain 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, vaikkei nykyistä taloudellista tilannetta voida pitää ”huonoina aikoina ”vaan verojoustot viittaavat jopa ”hyviin aikoihin”.

| 8) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 64,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 % viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu 6,5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. Velkasuhteen kehitys voi olla jonkin verran suunniteltua epäsuotuisampaa ohjelman loppuvuosina, mikä johtuu 1) edellä mainituista julkisen talouden tavoitteisiin liittyvistä riskeistä ja 2) historiallisen keskiarvon yleensä ylittävään ei-strategisten omaisuuserien myyntiin liittyvästä epävarmuudesta. Tämän riskinarvioinnin pohjalta velkasuhde näyttäisi ohjelmakaudella olevan pienenemässä riittävästi viitearvoa kohden. |
| --- | --- |

8)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 64,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 % viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu 6,5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. Velkasuhteen kehitys voi olla jonkin verran suunniteltua epäsuotuisampaa ohjelman loppuvuosina, mikä johtuu 1) edellä mainituista julkisen talouden tavoitteisiin liittyvistä riskeistä ja 2) historiallisen keskiarvon yleensä ylittävään ei-strategisten omaisuuserien myyntiin liittyvästä epävarmuudesta. Tämän riskinarvioinnin pohjalta velkasuhde näyttäisi ohjelmakaudella olevan pienenemässä riittävästi viitearvoa kohden.

| 9) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Ranskassa hieman EU:n keskiarvon alapuolella ja eläkemenot kasvavat hieman vähemmän kuin monissa muissa maissa jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta. Julkisen talouden alkuasetelma on edelleen huomattava riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin hieman parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Lisäksi bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen vähentää osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Julkisen talouden kestävyys hyötyisi myös eläkeuudistuksen etujen säilyttämisestä ja ehkä jopa niiden lujittamisesta. Ranskan julkisen talouden kestävyyteen näyttää yleisesti liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Ranskassa hieman EU:n keskiarvon alapuolella ja eläkemenot kasvavat hieman vähemmän kuin monissa muissa maissa jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta. Julkisen talouden alkuasetelma on edelleen huomattava riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin hieman parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Lisäksi bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen vähentää osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Julkisen talouden kestävyys hyötyisi myös eläkeuudistuksen etujen säilyttämisestä ja ehkä jopa niiden lujittamisesta. Ranskan julkisen talouden kestävyyteen näyttää yleisesti liittyvän keskisuuria riskejä.

| 10) | Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten lokakuussa 2006 esitetty Ranskan kansallinen uudistusohjelma kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Vaikka ohjelmassa ei esitetä järjestelmällisesti tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista tai säästöistä, sen julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään kuitenkin otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Ohjelmassa esitetään erityisesti mahdollisen kasvun lisäämiseen tähtääviä toimenpiteitä, jotka koskevat työmarkkinoiden nykyaikaistamista, mutta myös innovointia teollisuus- ja tutkimuspolitiikan alalla. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten lokakuussa 2006 esitetty Ranskan kansallinen uudistusohjelma kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Vaikka ohjelmassa ei esitetä järjestelmällisesti tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista tai säästöistä, sen julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään kuitenkin otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Ohjelmassa esitetään erityisesti mahdollisen kasvun lisäämiseen tähtääviä toimenpiteitä, jotka koskevat työmarkkinoiden nykyaikaistamista, mutta myös innovointia teollisuus- ja tutkimuspolitiikan alalla.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (3). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (3).

Neuvosto on tyytyväinen siihen, että tulojen kasvaessa voimakkaasti ohjelmassa asetetaan liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen etusijalle velan vähentäminen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin aiotaan päästä menoperusteisella sopeutuksella. Neuvosto toteaa kuitenkin, että sopeutus on jonkin verran takapainotteinen ja että julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen on epävarmaa varsinkin ohjelmakauden loppuvuosina.

Edellä olevan arvion perusteella neuvosto kehottaa Ranskaa:

| i) | hyödyntämään vahvoja kasvunäkymiä ja vuoden 2006 odotettua paremman julkisen talouden toteuman positiivista perusvaikutusta etupainottaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteisiin tähtäävää sopeutusuraa ja toteuttamaan kunnianhimoista rakenteellista sopeutusta tulevina vuosina, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteet voidaan saavuttaa suunnitellusti vuoteen 2010 mennessä, mikä alentaa velkatasoa ja parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Erityisesti on varmistettava, että vuoden 2007 talousarvio toteutetaan kokonaisuudessaan ja tehokkaasti ja että käytetään kaikki mahdollisuudet vauhdittaa rakenteellista sopeutusta; |
| --- | --- |

i)

hyödyntämään vahvoja kasvunäkymiä ja vuoden 2006 odotettua paremman julkisen talouden toteuman positiivista perusvaikutusta etupainottaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteisiin tähtäävää sopeutusuraa ja toteuttamaan kunnianhimoista rakenteellista sopeutusta tulevina vuosina, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteet voidaan saavuttaa suunnitellusti vuoteen 2010 mennessä, mikä alentaa velkatasoa ja parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä. Erityisesti on varmistettava, että vuoden 2007 talousarvio toteutetaan kokonaisuudessaan ja tehokkaasti ja että käytetään kaikki mahdollisuudet vauhdittaa rakenteellista sopeutusta;

| ii) | tehostamaan julkisen talouden alasektoreille määritettyjen menosääntöjen seurantaa ja noudattamista, jotta kunnianhimoisista monivuotisista menokatoista ei poiketa. |
| --- | --- |

ii)

tehostamaan julkisen talouden alasektoreille määritettyjen menosääntöjen seurantaa ja noudattamista, jotta kunnianhimoisista monivuotisista menokatoista ei poiketa.

Julkisen talouden kehityksen ja ennusteiden vertailu

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 1,2 | 2,0-2,5 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,2 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO tammikuu 2006 | 1,5-2,0 | 2,0-2,5 | 2 | 2 | 2 | Puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,9 | 1 | 1 | 1 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO tammikuu 2006 | 1,9 | 1,8 | 1 | 1 | 1 | Puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 0,8 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,9 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO tammikuu 2006 (4) | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 | Puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,9 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2006 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO tammikuu 2006 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 | Puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,1 | 0,7 | 1,7 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,2 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO tammikuu 2006 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 | Puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (4) | – 2,5 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2006 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,3 | – 1,8 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO tammikuu 2006 (4) | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | Puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (6) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,7 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 3,1 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,8 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO tammikuu 2006 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 | Puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 66,6 | 64,6 | 63,6 | 62,6 | 60,7 | 58,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 66,6 | 64,7 | 63,9 | 63,3 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO tammikuu 2006 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 | Puuttuu |
| Lähde:

  Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2006

1,2

2,0-2,5

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

KOM marraskuu 2006

1,2

2,2

2,3

2,1

Puuttuu

Puuttuu

VO tammikuu 2006

1,5-2,0

2,0-2,5

2 Formula

2 Formula

2 Formula

Puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2006

1,9

2,0

1,9

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM marraskuu 2006

1,9

2,0

1,8

1,9

Puuttuu

Puuttuu

VO tammikuu 2006

1,9

1,8

1 Formula

1 Formula

1 Formula

Puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

KOM marraskuu 2006 (8)

– 0,8

– 0,8

– 0,7

– 0,9

Puuttuu

Puuttuu

VO tammikuu 2006 (4)

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

Puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,9

0,0

KOM marraskuu 2006

– 2,9

– 2,7

– 2,6

– 2,2

Puuttuu

Puuttuu

VO tammikuu 2006

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

Puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

– 0,2

– 0,1

0,1

0,7

1,7

2,5

KOM marraskuu 2006

– 0,2

– 0,1

0,0

0,4

Puuttuu

Puuttuu

VO tammikuu 2006

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

Puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (4)

– 2,5

– 2,4

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM marraskuu 2006

– 2,5

– 2,3

– 2,3

– 1,8

Puuttuu

Puuttuu

VO tammikuu 2006 (4)

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

Puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (6)

– 3,0

– 2,5

– 2,2

– 1,6

– 0,7

0,2

KOM marraskuu 2006 (7)

– 3,1

– 2,6

– 2,3

– 1,8

Puuttuu

Puuttuu

VO tammikuu 2006

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

Puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

66,6

64,6

63,6

62,6

60,7

58,0

KOM marraskuu 2006

66,6

64,7

63,9

63,3

Puuttuu

Puuttuu

VO tammikuu 2006

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

Puuttuu

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Uudella LOLF-lailla (loi organique sur les lois de finances), jonka täytäntöönpano aloitettiin vuonna 2006, pyritään parantamaan julkisten menojen hallinnan avoimuutta ja tehokkuutta.

(3)  Erityisesti ei ole toimitettu tietoja kollektiivisesta kulutuksesta eikä lyhyen ja pitkän aikavälin koroista (vuosiksi 2008–2010).

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, sen jälkeen 0 prosenttia; kaikki kyseiset toimenpiteet pienentävät alijäämää).

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,2 prosenttia vuonna 2006, sen jälkeen 0 prosenttia; kaikki kyseiset toimenpiteet pienentävät alijäämää).

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,0 prosenttia vuonna 2005, 2,2 prosenttia vuonna 2006, 2,2 prosenttia vuonna 2007 ja 2,3 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/17

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2011

(2007/C 70/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Italian tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2011. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Italian tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2011.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu laskee aluksi vuoden 2006 1,6 prosentista 1,3 prosenttiin vuonna 2007. Tämän jälkeen talouden kasvu kiihtyy asteittain ja on 1,7 prosenttia vuonna 2011. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat matalilta ohjelman loppuvuosina. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu laskee aluksi vuoden 2006 1,6 prosentista 1,3 prosenttiin vuonna 2007. Tämän jälkeen talouden kasvu kiihtyy asteittain ja on 1,7 prosenttia vuonna 2011. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat matalilta ohjelman loppuvuosina.

| 3) | Vuoden 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa alijäämän ennustetaan olevan 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (2). Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste oli puolestaan 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission skenaariossa ei oteta huomioon poikkeamaa, jonka suuruus on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Poikkeama johtuu suurten nopeuksien junahankkeeseen (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3) liittyvän rautatieyhtiön velan mitätöimisestä budjettimenettelyn loppuvaiheessa tehdyllä päätöksellä. Komission yksiköiden syksyn talousennusteessa julkisen talouden alijäämän taasen ennustetaan olevan korkeampi kuin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa esitetty 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ero on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen selityksenä ovat pääasiassa kertaluonteisten menojen erilainen vaikutus (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja yhteisöjen tuomioistuimen yritysautojen arvonlisäverotuksesta antaman tuomion pysyvästi kielteinen vaikutus (noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

3)

Vuoden 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa alijäämän ennustetaan olevan 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (2). Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste oli puolestaan 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission skenaariossa ei oteta huomioon poikkeamaa, jonka suuruus on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Poikkeama johtuu suurten nopeuksien junahankkeeseen (Ferrovie dello Stato — RFI/TAV) (3) liittyvän rautatieyhtiön velan mitätöimisestä budjettimenettelyn loppuvaiheessa tehdyllä päätöksellä. Komission yksiköiden syksyn talousennusteessa julkisen talouden alijäämän taasen ennustetaan olevan korkeampi kuin edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa esitetty 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ero on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen selityksenä ovat pääasiassa kertaluonteisten menojen erilainen vaikutus (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja yhteisöjen tuomioistuimen yritysautojen arvonlisäverotuksesta antaman tuomion pysyvästi kielteinen vaikutus (noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen).

| 4) | Ohjelman julkisen talouden strategialla pyritään korjaamaan liiallinen alijäämä vuonna 2007 (alijäämän on määrä laskea 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen) pääasiallisesti pysyvillä toimenpiteillä. Tämän jälkeen julkisen talouden rahoitusaseman uskotaan paranevan tasaisesti ohjelmakauden ajan ja olevan vuonna 2011 positiivinen 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän odotetaan paranevan 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, kun se vuonna 2006 oli 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoteen 2007 asti sopeutus on pääasiassa tuloperusteista. Vuoden 2007 jälkeen annetaan ainoastaan korjauksen määrä, joka vaaditaan, jotta trendien mukaiset julkisen talouden tavoitteet saavutetaan. Edelliseen ohjelmaan verrattuna tavoitteet säilyvät pitkälti muuttumattomina vuodesta 2007 eteenpäin, vaikka makrotalouden skenaario onkin hieman aiempaa heikompi. Sopeutus on kuitenkin vuonna 2007 paljon suurempi, koska alijäämän lähtökohta vuonna 2006 oli paljon suurempi. |
| --- | --- |

4)

Ohjelman julkisen talouden strategialla pyritään korjaamaan liiallinen alijäämä vuonna 2007 (alijäämän on määrä laskea 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen) pääasiallisesti pysyvillä toimenpiteillä. Tämän jälkeen julkisen talouden rahoitusaseman uskotaan paranevan tasaisesti ohjelmakauden ajan ja olevan vuonna 2011 positiivinen 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän odotetaan paranevan 5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, kun se vuonna 2006 oli 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoteen 2007 asti sopeutus on pääasiassa tuloperusteista. Vuoden 2007 jälkeen annetaan ainoastaan korjauksen määrä, joka vaaditaan, jotta trendien mukaiset julkisen talouden tavoitteet saavutetaan. Edelliseen ohjelmaan verrattuna tavoitteet säilyvät pitkälti muuttumattomina vuodesta 2007 eteenpäin, vaikka makrotalouden skenaario onkin hieman aiempaa heikompi. Sopeutus on kuitenkin vuonna 2007 paljon suurempi, koska alijäämän lähtökohta vuonna 2006 oli paljon suurempi.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 noin 4 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,25 prosenttiin ohjelmakauden loppuun eli vuoteen 2011 mennessä. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, joka ohjelmassa pyritään saavuttamaan ohjelmakauden loppuun mennessä. Ohjelman edellisessä tarkistuksessa keskipitkän aikavälin tavoitetta ei pyritty saavuttamaan ohjelmakaudella (päättyi 2009). Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 noin 4 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,25 prosenttiin ohjelmakauden loppuun eli vuoteen 2011 mennessä. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, joka ohjelmassa pyritään saavuttamaan ohjelmakauden loppuun mennessä. Ohjelman edellisessä tarkistuksessa keskipitkän aikavälin tavoitetta ei pyritty saavuttamaan ohjelmakaudella (päättyi 2009). Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

| 6) | Julkisen talouden toteutuma voi vuonna 2006 olla ohjelmassa ennakoitua parempi ja vuoden 2007 jälkeen ohjelmassa ennakoitua heikompi. Vuonna 2007 julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Positiivista on se, että kassatietojen perusteella vuoden 2006 alijäämä voi osoittautua pienemmäksi kuin ennustettu 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, jolloin perusvaikutus olisi vuonna 2007 ennustettua parempi. Joidenkin vuoden 2007 talousarvioon sisältyvien toimenpiteiden tehoavuuteen liittyy kuitenkin riskejä. Julkiselle taloudelle keskipitkällä aikavälillä erityisesti terveydenhuoltomenojen jatkuvista ylityksistä aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois. Vuoden 2007 jälkeisestä sopeutusstrategiasta ei myöskään anneta tarkkoja tietoja, mikä lisää julkisen talouden suunniteltuun vakautukseen liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

6)

Julkisen talouden toteutuma voi vuonna 2006 olla ohjelmassa ennakoitua parempi ja vuoden 2007 jälkeen ohjelmassa ennakoitua heikompi. Vuonna 2007 julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät tarkistetussa ohjelmassa olevan pitkälti tasapainossa. Positiivista on se, että kassatietojen perusteella vuoden 2006 alijäämä voi osoittautua pienemmäksi kuin ennustettu 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, jolloin perusvaikutus olisi vuonna 2007 ennustettua parempi. Joidenkin vuoden 2007 talousarvioon sisältyvien toimenpiteiden tehoavuuteen liittyy kuitenkin riskejä. Julkiselle taloudelle keskipitkällä aikavälillä erityisesti terveydenhuoltomenojen jatkuvista ylityksistä aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois. Vuoden 2007 jälkeisestä sopeutusstrategiasta ei myöskään anneta tarkkoja tietoja, mikä lisää julkisen talouden suunniteltuun vakautukseen liittyviä riskejä.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Tämä edellyttää, että julkisen talouden toimenpiteet pannaan täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön. Kaiken kaikkiaan suunniteltuun 1,25 prosentin rakenteelliseen sopeutukseen suhteessa BKT:hen vuonna 2007 liittyy negatiivisia riskejä. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat kuitenkin, että rakenteellinen sopeutus voi vuonna 2006 olla ennustettua parempi (0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä vaikuttaisi suotuisammin vuoteen 2007. Finanssipolitiikan viritys ei ehkä tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ennen vuotta 2010. Lisäksi se ei ehkä riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista ohjelmakaudella ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Tämä edellyttää, että julkisen talouden toimenpiteet pannaan täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön. Kaiken kaikkiaan suunniteltuun 1,25 prosentin rakenteelliseen sopeutukseen suhteessa BKT:hen vuonna 2007 liittyy negatiivisia riskejä. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat kuitenkin, että rakenteellinen sopeutus voi vuonna 2006 olla ennustettua parempi (0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä vaikuttaisi suotuisammin vuoteen 2007. Finanssipolitiikan viritys ei ehkä tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ennen vuotta 2010. Lisäksi se ei ehkä riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista ohjelmakaudella ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono.

| 8) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan virallisesti olleen 107,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää selvästi sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Velkasuhteen ennustetaan ohjelmassa supistuvan asteittain noin 98 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Kassatietojen perusteella velkasuhde todennäköisesti kehittyy ohjelmassa ennustettua suotuisammin vuonna 2006. Velan ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pääpiirteissään tasapainossa vuonna 2007. Suunniteltuun velan vähentämiseen liittyvät riskit kasvavat vuoden 2007 jälkeen, koska yksityiskohtaiset tiedot sopeutusstrategiasta puuttuvat. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde ei ehkä supistu ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa. |
| --- | --- |

8)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan virallisesti olleen 107,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää selvästi sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Velkasuhteen ennustetaan ohjelmassa supistuvan asteittain noin 98 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Kassatietojen perusteella velkasuhde todennäköisesti kehittyy ohjelmassa ennustettua suotuisammin vuonna 2006. Velan ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pääpiirteissään tasapainossa vuonna 2007. Suunniteltuun velan vähentämiseen liittyvät riskit kasvavat vuoden 2007 jälkeen, koska yksityiskohtaiset tiedot sopeutusstrategiasta puuttuvat. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde ei ehkä supistu ohjelmakaudella riittävästi kohti viitearvoa.

| 9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Italiassa EU:n keskiarvoa vähäisemmät, sillä toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta eläkemenot kasvavat EU:n keskiarvoa vähemmän. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että uudistukset pannaan täytäntöön kaikilta osin ja että niihin sisältyy myös suunniteltu elinajanodotteen mukaan tehtävä säännöllinen vakuutusmatemaattinen tarkistus. Erityisesti vanhempien työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen parantaisi työntekijöiden eläkkeitä tulevaisuudessa ja edistäisi eläkeuudistusten onnistumista. Julkisen talouden alkuasetelma on edelleen huomattava riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin jonkin verran parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Lisäksi julkinen velka ylittää nykyään reilusti perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, ja sen vähentämiseen on saatava suuri perusylijäämä, joka säilyy suurena pitkän ajan. Kaiken kaikkiaan Italian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Italiassa EU:n keskiarvoa vähäisemmät, sillä toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta eläkemenot kasvavat EU:n keskiarvoa vähemmän. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että uudistukset pannaan täytäntöön kaikilta osin ja että niihin sisältyy myös suunniteltu elinajanodotteen mukaan tehtävä säännöllinen vakuutusmatemaattinen tarkistus. Erityisesti vanhempien työntekijöiden työllisyysasteen nostaminen parantaisi työntekijöiden eläkkeitä tulevaisuudessa ja edistäisi eläkeuudistusten onnistumista. Julkisen talouden alkuasetelma on edelleen huomattava riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin jonkin verran parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Lisäksi julkinen velka ylittää nykyään reilusti perustamissopimuksessa asetetun viitearvon, ja sen vähentämiseen on saatava suuri perusylijäämä, joka säilyy suurena pitkän ajan. Kaiken kaikkiaan Italian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä.

| 10) | Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa käsitellään julkisen talouden kestävyyttä ja pyritään palkkatulojen verokiilan kaventamiseen vuosina 2007–2008. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuisi. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa käsitellään julkisen talouden kestävyyttä ja pyritään palkkatulojen verokiilan kaventamiseen vuosina 2007–2008.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4), mikä on korjattava tulevissa ohjelmissa. |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4), mikä on korjattava tulevissa ohjelmissa.

Neuvosto katsoo, että ohjelma on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä. Tämä edellyttää, että vuoden 2007 talousarvio toteutetaan täysimääräisesti ja tehokkaasti. Vuoden 2007 jälkeen suunniteltu sopeutus on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen ja mahdollistaa keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisen ohjelmakauden loppuun mennessä. Sopeutusstrategiasta ei kuitenkaan anneta tarkkoja tietoja, mikä sinällään on riski julkiselle taloudelle asetettujen tavoitteiden saavuttamiselle vuoden 2007 jälkeen ja haittaa vakauttamisstrategian asianmukaista arviointia.

Edellä esitetyn arvion ja 28 päivänä heinäkuuta 2005 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella neuvosto kehottaa Italiaa:

| i) | saavuttamaan suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen vuonna 2007 liiallisen alijäämätilanteen korjaamiseksi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

saavuttamaan suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen vuonna 2007 liiallisen alijäämätilanteen korjaamiseksi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen mukaisesti;

| ii) | käyttämään odotettua parempi julkisen talouden kehitys alijäämän supistamiseen sekä varmistamaan liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen, että edistyminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on riittävää tavoitteen saavuttamiseksi ohjelmakauden loppuun mennessä ja että velkasuhdetta supistetaan vastaavasti; |
| --- | --- |

ii)

käyttämään odotettua parempi julkisen talouden kehitys alijäämän supistamiseen sekä varmistamaan liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen, että edistyminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on riittävää tavoitteen saavuttamiseksi ohjelmakauden loppuun mennessä ja että velkasuhdetta supistetaan vastaavasti;

| iii) | korkean velka-asteen huomioon ottaen panemaan hyväksytyt eläkeuudistukset, myös suunniteltu elinajanodotteen mukaan tehtävä säännöllinen vakuutusmatemaattinen tarkistus, kaikilta osin täytäntöön, jotta vältetään merkittävä ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu; ja |
| --- | --- |

iii)

korkean velka-asteen huomioon ottaen panemaan hyväksytyt eläkeuudistukset, myös suunniteltu elinajanodotteen mukaan tehtävä säännöllinen vakuutusmatemaattinen tarkistus, kaikilta osin täytäntöön, jotta vältetään merkittävä ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu; ja

| iv) | parantamaan talousarviomenettelyä lisäämällä sen avoimuutta, antamalla yksityiskohtaisempaa tietoa julkista taloutta koskevista toimenpiteistä pitemmällä aikavälillä sekä panemalla tehokkaasti täytäntöön menetelmät menojen, erityisesti terveydenhuoltomenojen, valvomiseksi ja tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

iv)

parantamaan talousarviomenettelyä lisäämällä sen avoimuutta, antamalla yksityiskohtaisempaa tietoa julkista taloutta koskevista toimenpiteistä pitemmällä aikavälillä sekä panemalla tehokkaasti täytäntöön menetelmät menojen, erityisesti terveydenhuoltomenojen, valvomiseksi ja tarkastamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 0,0 | 1,6 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,0 | 1,7 | 1,4 | 1,4 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | Puuttuu | Puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2006 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,0 | 1,9 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | n.d. | n.d. |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (5) | – 1,3 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,5 |
| KOM marraskuu 2006 (9) | – 1,4 | – 1,0 | – 1,0 | – 1,1 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 (5) | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 | Puuttuu | Puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (11) | – 4,1 | – 5,7 | – 2,8 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2006 | – 4,1 | – 4,7 | – 2,9 | – 3,1 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 | Puuttuu | Puuttuu |
| Perusjäämä (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (11) | 0,7 | – 0,9 | 2,2 | 2,8 | 3,4 | 4,2 | 5,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,5 | – 0,1 | 1,8 | 1,7 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (5)
   (11) | – 3,5 | – 5,3 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 | – 3,4 | – 4,1 | – 2,4 | – 2,5 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 (5) | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 (5)
   (7) | – 4,0 | – 3,9 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 3,9 | – 3,6 | – 2,5 | – 2,6 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 (5) | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 106,6 | 107,6 | 106,9 | 105,4 | 103,5 | 100,7 | 97,8 |
| KOM marraskuu 2006 | 106,6 | 107,2 | 105,9 | 105,7 | Puuttuu | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 | Puuttuu | Puuttuu |
| Lähde:

  Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2006

0,0

1,6

1,3

1,5

1,6

1,7

1,7

KOM marraskuu 2006

0,0

1,7

1,4

1,4

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

Puuttuu

Puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2006

2,2

2,2

2,1

1,7

1,5

1,5

1,5

KOM marraskuu 2006

2,2

2,3

2,0

1,9

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

n.d.

n.d.

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (5)

– 1,3

– 0,9

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,5

– 0,5

KOM marraskuu 2006 (9)

– 1,4

– 1,0

– 1,0

– 1,1

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005 (5)

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

Puuttuu

Puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (11)

– 4,1

– 5,7

– 2,8

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,1

KOM marraskuu 2006

– 4,1

– 4,7

– 2,9

– 3,1

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

Puuttuu

Puuttuu

Perusjäämä (10)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (11)

0,7

– 0,9

2,2

2,8

3,4

4,2

5,0

KOM marraskuu 2006

0,5

– 0,1

1,8

1,7

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

Puuttuu

Puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (5)
   (11)

– 3,5

– 5,3

– 2,3

– 1,8

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM marraskuu 2006

– 3,4

– 4,1

– 2,4

– 2,5

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005 (5)

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

Puuttuu

Puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006 (5)
   (7)

– 4,0

– 3,9

– 2,5

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,3

KOM marraskuu 2006 (8)

– 3,9

– 3,6

– 2,5

– 2,6

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005 (5)

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

Puuttuu

Puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

106,6

107,6

106,9

105,4

103,5

100,7

97,8

KOM marraskuu 2006

106,6

107,2

105,9

105,7

Puuttuu

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

Puuttuu

Puuttuu

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vuoden 2006 vakausohjelman taulukoissa ei oteta huomioon, että julkiset menot suhteessa BKT:hen ovat 0,9 prosenttia korkeammat, mikä johtuu ohjelmassa mainitusta kertaluonteisesta rautatieyhtiön velan mitätöimisestä. Tämän ylimääräisen menoerän johdosta vuoden 2006 tavoitealijäämä on 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eikä taulukoissa mainittu 4,8 prosenttia, ja se vaikuttaa myös muihin julkista taloutta koskeviin tietoihin.

(3)  Eurostatin 23 päivänä toukokuuta 2005 tekemän päätöksen (katso Eurostat News Release No 65/2005) mukaan tämä rautatieyhtiön velka oli jo kirjattu valtion velaksi, joten hallituksen päätöksellä ei ole vaikutusta velkaan.

(4)  Esimerkiksi talousarviota ei ole jaoteltu vuosille 2008–2011 asetettujen alijäämätavoitteiden mukaisesti.

(5)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2007 ja 2008, alijäämää supistavia. Vuonna 2006 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen alijäämää lisääviä).

(8)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,1 prosenttia vuosina 2007 ja 2008, alijäämää supistavia. Vuonna 2006 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen alijäämää lisääviä).

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,2 prosenttia vuonna 2005, 1,3 prosenttia vuonna 2006, 1,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,5 prosenttia vuonna 2008.

(10)  Ohjelmassa ja komission yksiköitten ennusteissa käytettyjä tietoja perusjäämästä ei voida verrata suoraan toisiinsa, koska välillisiä rahoituspalveluja on käsitelty eri tavalla. Ohjelmassa olevat tiedot ovat käytännesäännöissä vaadittujen määritelmien mukaisia. Komission tietoja perusjäämästä on ohjelman tietoihin verrattaessa mukautettava noin + 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(11)  Vuoden 2006 julkisen talouden tietoja on muutettu ohjelmassa siten, että niihin sisältyy menoerä, jonka suuruus on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen olevaa menoerä ja joka johtuu siitä, että valtio on mitätöinyt suurten nopeuksien junahankkeeseen liittyvän rautatieyhtiön velan. Velan mitätöinti on mainittu vakausohjelmassa ja hyväksytty vuoden 2007 budjettilain viimeisessä muutoksessa.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/21

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 70/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Alankomaiden tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Alankomaiden tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| 2) | Ohjelman perustana olevassa makrotaloudellisessa skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvavan 3,25 prosenttia vuonna 2006, 3 prosenttia vuonna 2007 ja sen jälkeen 1,75 prosenttia vuosittain ohjelmakauden loppuun. Tämänhetkisten tietojen perusteella skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät vuosien 2006 ja 2007 osalta realistisilta ja seuraavien vuosien osalta varovaisilta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta vuoteen 2007 saakka ja sen jälkeen hieman alhaisilta, kun otetaan huomioon työmarkkinoiden odotettu tiukkeneminen. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevassa makrotaloudellisessa skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvavan 3,25 prosenttia vuonna 2006, 3 prosenttia vuonna 2007 ja sen jälkeen 1,75 prosenttia vuosittain ohjelmakauden loppuun. Tämänhetkisten tietojen perusteella skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät vuosien 2006 ja 2007 osalta realistisilta ja seuraavien vuosien osalta varovaisilta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta vuoteen 2007 saakka ja sen jälkeen hieman alhaisilta, kun otetaan huomioon työmarkkinoiden odotettu tiukkeneminen.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan olevan tasapainossa vuonna 2006. Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu – 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen johtuu lähinnä huomattavasti parantuneista suhdannenäkymistä, joiden ansiosta verotulot kasvavat, sekä maakaasun myynnistä saatavien tulojen kasvusta. Syyskuun talousennusteen jälkeen saatujen tietojen perusteella (kuukausittaiset tiedot julkisen talouden rahoitusasemasta) julkisen talouden toteutuma näyttäisi tätäkin paremmalta. Syksyn 2006 budjettiasiakirjassa esitetyn virallisen arvion mukaan vuoden 2006 tulos on 0,4 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan olevan tasapainossa vuonna 2006. Edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu – 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämän supistuminen johtuu lähinnä huomattavasti parantuneista suhdannenäkymistä, joiden ansiosta verotulot kasvavat, sekä maakaasun myynnistä saatavien tulojen kasvusta. Syyskuun talousennusteen jälkeen saatujen tietojen perusteella (kuukausittaiset tiedot julkisen talouden rahoitusasemasta) julkisen talouden toteutuma näyttäisi tätäkin paremmalta. Syksyn 2006 budjettiasiakirjassa esitetyn virallisen arvion mukaan vuoden 2006 tulos on 0,4 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen.

| 4) | Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian avulla pyritään julkisen talouden vakauttamista jatkamalla ratkaisemaan haasteet, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuvista kustannuksista. Ohjelmassa ennakoidaan julkisen talouden ylijäämän kasvavan vuoden 2006 0,1 prosentista suhteessa BKT:hen 0,9 prosenttiin vuonna 2009. Perusylijäämän odotetaan kohenevan vuoden 2006 2,4 prosentista suhteessa BKT:hen 2,9 prosenttiin vuonna 2009. Parannus keskittyy kokonaisuudessaan viimeiseen ohjelmavuoteen ja johtuu suurelta osin siitä, että kyseisenä vuonna odotetaan vuosina 2007–2009 EU:n omiin varoihin maksetun osuuden takaisinmaksua. Nimellinen sopeutus selittyy kokonaisuudessaan sillä, että menot alenevat suhteessa BKT:hen, ja tämä vaikutus on suurempi kuin 0,2 prosenttiyksikön lasku BKT:hen suhteutetuissa tuloissa. Edelliseen tarkistettuun vakausohjelmaan verrattuna julkisen talouden rahoitusasema on huomattavasti aiempaa parempi koko ohjelmakauden ajan. Tämä johtuu lähinnä kaasun myynnistä saatavien tulojen kasvusta, makrotalouden tilanteen paranemisesta vuonna 2005 ja vuoden 2006 näkymistä. |
| --- | --- |

4)

Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian avulla pyritään julkisen talouden vakauttamista jatkamalla ratkaisemaan haasteet, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuvista kustannuksista. Ohjelmassa ennakoidaan julkisen talouden ylijäämän kasvavan vuoden 2006 0,1 prosentista suhteessa BKT:hen 0,9 prosenttiin vuonna 2009. Perusylijäämän odotetaan kohenevan vuoden 2006 2,4 prosentista suhteessa BKT:hen 2,9 prosenttiin vuonna 2009. Parannus keskittyy kokonaisuudessaan viimeiseen ohjelmavuoteen ja johtuu suurelta osin siitä, että kyseisenä vuonna odotetaan vuosina 2007–2009 EU:n omiin varoihin maksetun osuuden takaisinmaksua. Nimellinen sopeutus selittyy kokonaisuudessaan sillä, että menot alenevat suhteessa BKT:hen, ja tämä vaikutus on suurempi kuin 0,2 prosenttiyksikön lasku BKT:hen suhteutetuissa tuloissa. Edelliseen tarkistettuun vakausohjelmaan verrattuna julkisen talouden rahoitusasema on huomattavasti aiempaa parempi koko ohjelmakauden ajan. Tämä johtuu lähinnä kaasun myynnistä saatavien tulojen kasvusta, makrotalouden tilanteen paranemisesta vuonna 2005 ja vuoden 2006 näkymistä.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun rahoitusaseman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) odotetaan heikkenevän noin puoli prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2007, vakautuvan vuonna 2008 ja kohenevan noin puoli prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoin ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellinen alijäämä, joka vaihtelee 0,5 prosentista 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä tavoite säilytetään koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoitteen alaraja on sama kuin vähimmäisvaatimuksena olevaa viitearvo (arviolta noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen), keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisella voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun rahoitusaseman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) odotetaan heikkenevän noin puoli prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2007, vakautuvan vuonna 2008 ja kohenevan noin puoli prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoin ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellinen alijäämä, joka vaihtelee 0,5 prosentista 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä tavoite säilytetään koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoitteen alaraja on sama kuin vähimmäisvaatimuksena olevaa viitearvo (arviolta noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen), keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisella voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuodesta 2007 lähtien. Toisaalta vuoden 2006 kasvaneet verotulot saatetaan siirtää vuodelle 2007, mikä luo positiivisen riskin julkisen talouden toteutumalle vuonna 2007. Lisäksi vuosina 2008 ja 2009 julkisen talouden rahoitusasemaan kohdistuu positiivinen riski, joka johtuu varovaisesta makrotalouden skenaariosta. Kaasun myynnistä saatavat tulot saattavat kuitenkin osoittautua oletettua pienemmiksi koko jakson aikana. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuodesta 2007 lähtien. Toisaalta vuoden 2006 kasvaneet verotulot saatetaan siirtää vuodelle 2007, mikä luo positiivisen riskin julkisen talouden toteutumalle vuonna 2007. Lisäksi vuosina 2008 ja 2009 julkisen talouden rahoitusasemaan kohdistuu positiivinen riski, joka johtuu varovaisesta makrotalouden skenaariosta. Kaasun myynnistä saatavat tulot saattavat kuitenkin osoittautua oletettua pienemmiksi koko jakson aikana.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on myös riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Tästä huolimatta on olemassa riski siitä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys voi muuttua myötäsykliseksi vuonna 2007, jolloin odotetaan hyvää talouskasvua. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on myös riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Tästä huolimatta on olemassa riski siitä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys voi muuttua myötäsykliseksi vuonna 2007, jolloin odotetaan hyvää talouskasvua. Tämä ei olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista.

| 8) | Koska julkisen talouden alijäämä supistui huomattavasti vuosina 2004 ja 2005, julkisen talouden bruttovelan arvioidaan supistuneen 50,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli entistä selkeämmin alle perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan ohjelmakaudella supistuvan edelleen 6 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

8)

Koska julkisen talouden alijäämä supistui huomattavasti vuosina 2004 ja 2005, julkisen talouden bruttovelan arvioidaan supistuneen 50,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli entistä selkeämmin alle perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan ohjelmakaudella supistuvan edelleen 6 prosenttiyksikköä.

| 9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Alankomaissa huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vaikka julkisen talouden alkuasetelma ei ole yhtä hyvä kuin vuonna 2005, se kuitenkin omalta osaltaan lieventää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, mutta ei poista niitä kokonaan. Tulojen ennakoidaan kasvavan tulevaisuudessa suhteessa BKT:hen lähinnä eläkkeiden verotuksen lykkäämisen vuoksi, mikä osittain kompensoisi julkisten menojen kasvua pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ja/tai ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua kasvua hillitsevien uudistustoimenpiteiden toteuttaminen auttaisi omalta osaltaan hallitsemaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Alankomaiden julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Alankomaissa huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vaikka julkisen talouden alkuasetelma ei ole yhtä hyvä kuin vuonna 2005, se kuitenkin omalta osaltaan lieventää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, mutta ei poista niitä kokonaan. Tulojen ennakoidaan kasvavan tulevaisuudessa suhteessa BKT:hen lähinnä eläkkeiden verotuksen lykkäämisen vuoksi, mikä osittain kompensoisi julkisten menojen kasvua pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ja/tai ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua kasvua hillitsevien uudistustoimenpiteiden toteuttaminen auttaisi omalta osaltaan hallitsemaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Alankomaiden julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä.

| 10) | Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta vuonna 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytettäisiin kuitenkin otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa kuvataan erityisesti viimeaikaista terveydenhoitoalan uudistusta, yhtiöverojärjestelmän uudistuksia ja esimerkiksi infrastruktuuriin käytettäväksi suunniteltuja ylimääräisiä menoja. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta vuonna 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytettäisiin kuitenkin otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa kuvataan erityisesti viimeaikaista terveydenhoitoalan uudistusta, yhtiöverojärjestelmän uudistuksia ja esimerkiksi infrastruktuuriin käytettäväksi suunniteltuja ylimääräisiä menoja.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2).

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden rahoitusasema on vakaa keskipitkällä aikavälillä ja että julkisen talouden strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Melkoinen riski aiheutuu kuitenkin siitä, että kaasunmyynnistä nykyisellään saatavat huomattavat tulot saattavat pienentyä, mutta pääpiirteissään julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit ovat neutraalit.

Kun otetaan huomioon edellä esitetty arvio ja hyvät kasvunäkymät, Alankomaita kehotetaan säilyttämään vahva rakenteellinen rahoitusasema vuonna 2007 ja sen jälkeen, minkä ansiosta voidaan välttää myötäsyklistä finanssipolitiikkaa taloudellisesti hyvinä aikoina.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2006 | 1,5 | 3 | 3 | 1 | 1 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | | 2 | 2 | 2 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2006 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | 2,3 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2006 (3) | – 1,9 | – 0,5 | 0,6 | 0,6 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 2,0 | – 1,2 | – 0,4 | 0,0 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 (3) | – 2,3 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,3 | 0,0 | 0,1 | 0,3 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | 2,1 | 2,4 | 2,4 | 2,4 | 2,9 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,1 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 (3) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 (3) | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | KOM marraskuu 2006 (5) | 0,8 | 0,4 | – 0,1 | 0,0 | 0,4 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | 0,9 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | 52,7 | 50,2 | 47,9 | 46,3 | 44,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 52,7 | 50,5 | 47,8 | 45,4 | Tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 | Tieto puuttuu |
| Lähde:


  Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2006

1,5

3 Formula

3

1 Formula

1 Formula

KOM marraskuu 2006

1,5

3,0

2,9

2,6

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2006

1,5

1 Formula

1 Formula

1 Formula

1 Formula

KOM marraskuu 2006

1,5

1,6

1,8

2,3

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

1,5

1,5

1,1

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2006 (3)

– 1,9

– 0,5

0,6

0,6

0,3

KOM marraskuu 2006 (7)

– 2,0

– 1,2

– 0,4

0,0

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005 (3)

– 2,3

– 1,5

– 0,9

– 0,6

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

– 0,3

0,1

0,2

0,3

0,9

KOM marraskuu 2006

– 0,3

0,0

0,1

0,3

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

2,1

2,4

2,4

2,4

2,9

KOM marraskuu 2006

2,1

2,3

2,3

2,3

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

1,4

1,1

1,4

1,5

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006 (3)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,7

KOM marraskuu 2006

0,9

0,6

0,4

0,3

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005 (3)

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

KOM marraskuu 2006 (5)

0,8

0,4

– 0,1

0,0

0,4

KOM marraskuu 2006 (6)

0,9

0,6

0,4

0,3

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

52,7

50,2

47,9

46,3

44,2

KOM marraskuu 2006

52,7

50,5

47,8

45,4

Tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

54,4

54,5

53,9

53,1

Tieto puuttuu

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Muun muassa tiedot julkisten menojen tehtävänmukaisesta jaottelusta vuonna 2009 puuttuvat.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, alijäämää supistavia).

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,9 prosenttia vuonna 2005, 2,1 prosenttia vuonna 2006, 2,2 prosenttia vuonna 2007 ja 2,1 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/24

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 70/07)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 5,5 prosentista keskimäärin 4,3 prosenttiin ohjelman jäljellä olevalla kaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 5,5 prosentista keskimäärin 4,3 prosenttiin ohjelman jäljellä olevalla kaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 1,8 prosenttia. Tämä selittyy osittain vuoden 2005 alijäämän tarkistamisesta alaspäin 2,3 prosentista suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttiin viimeisimpien tietojen perusteella. Vuoden 2006 toteutunut alijäämä voi myös olla uudessa ohjelmassa esitettyjä arvioita parempi (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä johtuu suotuisasta suhdannetilanteesta ja verotulojen kasvusta, ennen kaikkea viimeisen vuosineljänneksen aikana. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisessä tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 1,8 prosenttia. Tämä selittyy osittain vuoden 2005 alijäämän tarkistamisesta alaspäin 2,3 prosentista suhteessa BKT:hen 1,0 prosenttiin viimeisimpien tietojen perusteella. Vuoden 2006 toteutunut alijäämä voi myös olla uudessa ohjelmassa esitettyjä arvioita parempi (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä johtuu suotuisasta suhdannetilanteesta ja verotulojen kasvusta, ennen kaikkea viimeisen vuosineljänneksen aikana.

| 4) | Neuvoston annettua lausuntonsa 14 päivänä helmikuuta 2006 hallitus ja työmarkkinaosapuolet sopivat huhtikuussa 2006 uudistuksia ja julkisen talouden vakauttamista koskevasta paketista, joka on sittemmin pantu täytäntöön. Tämän kolmikantasopimuksen mukaisesti ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on saavuttaa jälleen tasapainoinen asema ohjelmakauden aikana. Tämä on määrä saavuttaa parantamalla julkisen talouden rahoitusasemaa asteittain arvioidusta 1,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen hienoiseen ylijäämään vuonna 2009 (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Perusjäämän pieneneminen tapahtuisi samanaikaisesti julkisen talouden alijäämän supistumisen kanssa. Mukautus perustuu siihen, että menot supistuvat 3,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä enemmän kuin kompensoisi tulojen vähenemisen 2,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä strategia on samanlainen kuin vuoden 2005 ohjelmassa kuvattu strategia, jossa pitkälti samanlaisten makrotalouden näkymien valossa julkisen talouden alijäämän arvioitiin saavuttavan huippunsa vuonna 2005 vuoden 2006 sijasta ja rahoitusaseman arvioitiin saavuttavan kutakuinkin tasapainon vuonna 2008 vuoden 2009 sijasta. |
| --- | --- |

4)

Neuvoston annettua lausuntonsa 14 päivänä helmikuuta 2006 hallitus ja työmarkkinaosapuolet sopivat huhtikuussa 2006 uudistuksia ja julkisen talouden vakauttamista koskevasta paketista, joka on sittemmin pantu täytäntöön. Tämän kolmikantasopimuksen mukaisesti ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on saavuttaa jälleen tasapainoinen asema ohjelmakauden aikana. Tämä on määrä saavuttaa parantamalla julkisen talouden rahoitusasemaa asteittain arvioidusta 1,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen hienoiseen ylijäämään vuonna 2009 (0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen). Perusjäämän pieneneminen tapahtuisi samanaikaisesti julkisen talouden alijäämän supistumisen kanssa. Mukautus perustuu siihen, että menot supistuvat 3,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä enemmän kuin kompensoisi tulojen vähenemisen 2,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Tämä strategia on samanlainen kuin vuoden 2005 ohjelmassa kuvattu strategia, jossa pitkälti samanlaisten makrotalouden näkymien valossa julkisen talouden alijäämän arvioitiin saavuttavan huippunsa vuonna 2005 vuoden 2006 sijasta ja rahoitusaseman arvioitiin saavuttavan kutakuinkin tasapainon vuonna 2008 vuoden 2009 sijasta.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 noin 1,25 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 1 prosentin ylijäämään ohjelmakauden loppuun mennessä. Vakausohjelman edellisen tarkistuksen tavoin ohjelmassa vahvistetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,8 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Ohjelmalla pyritään saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2007 mennessä eli vuotta aikaisemmin kuin edellisessä tarkistuksessa. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) (hieman) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 noin 1,25 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 1 prosentin ylijäämään ohjelmakauden loppuun mennessä. Vakausohjelman edellisen tarkistuksen tavoin ohjelmassa vahvistetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,8 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Ohjelmalla pyritään saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2007 mennessä eli vuotta aikaisemmin kuin edellisessä tarkistuksessa. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) (hieman) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

| 6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua parempi. Erityisesti verokertymäennusteet vaikuttavat melko varovaisilta varsinkin vuoden 2007 osalta. Luxemburgin julkisen talouden toteutuma onkin viime vuosina ollut usein ennustettua parempi pääasiallisesti siitä syystä, että tulot ovat olleet huomattavasti ennakoituja suuremmat. Ohjelmassa kuitenkin perustellaan yleisesti ottaen varovaisia verokertymäennusteita sillä, että talouden pienuuden ja avoimuuden vuoksi talouskasvu ja sitä kautta verotulot ovat erittäin epävakaita. |
| --- | --- |

6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua parempi. Erityisesti verokertymäennusteet vaikuttavat melko varovaisilta varsinkin vuoden 2007 osalta. Luxemburgin julkisen talouden toteutuma onkin viime vuosina ollut usein ennustettua parempi pääasiallisesti siitä syystä, että tulot ovat olleet huomattavasti ennakoituja suuremmat. Ohjelmassa kuitenkin perustellaan yleisesti ottaen varovaisia verokertymäennusteita sillä, että talouden pienuuden ja avoimuuden vuoksi talouskasvu ja sitä kautta verotulot ovat erittäin epävakaita.

| 7) | Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon ja edellyttäen, että menotavoitteita noudatetaan ehdottomasti ja ettei mitään uusia talousarvion tasapainoa heikentäviä toimenpiteitä toteuteta, näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikka riittää varmistamaan sen, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan vuoteen 2007 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2007 eteenpäin. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Kun keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettu, myös ohjelman mukainen finanssipolitiikka on täysin sopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

7)

Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon ja edellyttäen, että menotavoitteita noudatetaan ehdottomasti ja ettei mitään uusia talousarvion tasapainoa heikentäviä toimenpiteitä toteuteta, näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikka riittää varmistamaan sen, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan vuoteen 2007 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2007 eteenpäin. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Kun keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettu, myös ohjelman mukainen finanssipolitiikka on täysin sopimuksen mukainen.

| 8) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan hieman 8,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä. |
| --- | --- |

8)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen kasvavan hieman 8,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä.

| 9) | Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Luxemburgissa EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu 7,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattava lisääntyminen 8,25 prosenttiyksiköllä vuosina 2004–2050 (verrattuna eläkemenojen 2,25 prosenttiyksikön ja ikääntymiseen liittyvien menojen 3,5 prosenttiyksikön suuruiseen keskimääräiseen kasvuun EU:n alueella). Bruttovelan nykyinen taso on hyvin alhainen, ja sosiaaliturvajärjestelmään on kertynyt huomattavasti varoja. Vaikka näiden varojen nykyinen määrä (arviolta noin 25 prosenttia suhteessa BKT:hen) edistää selkeästi julkisen talouden kestävyyttä, se ei kuitenkaan riitä kompensoimaan ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavasta kasvusta velkasuhteeseen pitkällä aikavälillä heijastuvaa vaikutusta. Vaikka julkisen talouden aseman säilyminen vahvana kompensoi osan ikääntymisen aiheuttamista kustannuksista, viranomaiset ovat todenneet. että eläkejärjestelmään on tehtävä tiettyjä muutoksia, jotta julkisten menojen kasvua voidaan tulevaisuudessa hillitä ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä vähentää. Kaiken kaikkiaan Luxemburgin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

9)

Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Luxemburgissa EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu 7,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattava lisääntyminen 8,25 prosenttiyksiköllä vuosina 2004–2050 (verrattuna eläkemenojen 2,25 prosenttiyksikön ja ikääntymiseen liittyvien menojen 3,5 prosenttiyksikön suuruiseen keskimääräiseen kasvuun EU:n alueella). Bruttovelan nykyinen taso on hyvin alhainen, ja sosiaaliturvajärjestelmään on kertynyt huomattavasti varoja. Vaikka näiden varojen nykyinen määrä (arviolta noin 25 prosenttia suhteessa BKT:hen) edistää selkeästi julkisen talouden kestävyyttä, se ei kuitenkaan riitä kompensoimaan ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavasta kasvusta velkasuhteeseen pitkällä aikavälillä heijastuvaa vaikutusta. Vaikka julkisen talouden aseman säilyminen vahvana kompensoi osan ikääntymisen aiheuttamista kustannuksista, viranomaiset ovat todenneet. että eläkejärjestelmään on tehtävä tiettyjä muutoksia, jotta julkisten menojen kasvua voidaan tulevaisuudessa hillitä ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä vähentää. Kaiken kaikkiaan Luxemburgin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä.

| 10) | Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti ohjelmassa vahvistettu hallituksen aikomus säilyttää julkiset investoinnit korkealla tasolla osoittaa sen, että kansallisessa uudistusohjelmassa on asetettu etusijalle T&K-investointien lisääminen, resurssien kestävä käyttö ja naapurimaihin suuntautuvien rautatieyhteyksien parantaminen. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti ohjelmassa vahvistettu hallituksen aikomus säilyttää julkiset investoinnit korkealla tasolla osoittaa sen, että kansallisessa uudistusohjelmassa on asetettu etusijalle T&K-investointien lisääminen, resurssien kestävä käyttö ja naapurimaihin suuntautuvien rautatieyhteyksien parantaminen.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Tähän mennessä ei ole varsinkaan toteutettu mitään huomattavia eläkeuudistuksia. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Tähän mennessä ei ole varsinkaan toteutettu mitään huomattavia eläkeuudistuksia.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2). Lisäksi se poikkeaa joissakin olennaisissa kohdissa käytännesäännöistä annetusta rakennemallista. (3) |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2). Lisäksi se poikkeaa joissakin olennaisissa kohdissa käytännesäännöistä annetusta rakennemallista. (3)

Neuvosto on tyytyväinen, että hyvien kasvuennusteiden valossa ohjelma lähestyy nopeasti sille asetettua keskipitkän aikavälin tavoitetta, johon päästäneen vuodesta 2007 alkaen ja jonka jälkeen alijäämän ennustetaan pienevän entisestään. Useimmat hiljattain vahvistetut toimenpiteet menojen hillitsemiseksi ovat kuitenkin vain väliaikaisia (eli voimassa vuoteen 2009 saakka).

Ottaen huomioon edellä esitetyn arvion ja ennusteet ikääntymiseen liittyvien menojen kasvusta neuvosto kehottaa Luxemburgia parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla rakenneuudistustoimenpiteitä (erityisesti eläkkeiden alalla).

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | Tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2006 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | Tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2006 (4) | – 1,6 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,5 | – 1,6 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,9 | Tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2005 (4) | – 1,7 | – 1,3 | – 0,7 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | – 1,0 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2006 | – 1,0 | – 1,0 | – 0,5 | – 0,3 | Tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | – 2,3 | – 1,8 | – 1,0 | – 0,2 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | – 0,8 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,2 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,1 | Tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | – 2,1 | – 1,7 | – 0,7 | 0,1 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 (4) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | Tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2005 (4) | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 (6) | – 0,2 | – 1,3 | – 0,5 | – 0,1 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | 0,0 | – 1,1 | – 0,2 | 0,1 | Tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,6 | 0,1 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | Tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | Tieto puuttuu |
| Lähde:

  Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2006

4,0

5,5

4,0

5,0

4,0

KOM marraskuu 2006

4,0

5,5

4,5

4,2

Tieto puuttuu

VO marraskuu 2005

4,0

4,4

4,9

4,9

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2006

3,8

2,9

1,4

2,0

2,0

KOM marraskuu 2006

3,8

3,2

2,2

1,8

Tieto puuttuu

VO marraskuu 2005

3,7

2,6

2,0

1,8

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2006 (4)

– 1,6

– 0,3

– 0,8

– 0,5

– 1,6

KOM marraskuu 2006 (8)

– 2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,9

Tieto puuttuu

VO marraskuu 2005 (4)

– 1,7

– 1,3

– 0,7

– 0,6

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

– 1,0

– 1,5

– 0,9

– 0,4

0,1

KOM marraskuu 2006

– 1,0

– 1,0

– 0,5

– 0,3

Tieto puuttuu

VO marraskuu 2005

– 2,3

– 1,8

– 1,0

– 0,2

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

– 0,8

– 1,3

– 0,8

– 0,2

0,3

KOM marraskuu 2006

– 0,8

– 0,8

– 0,3

– 0,1

Tieto puuttuu

VO marraskuu 2005

– 2,1

– 1,7

– 0,7

0,1

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006 (4)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM marraskuu 2006

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

Tieto puuttuu

VO marraskuu 2005 (4)

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006 (6)

– 0,2

– 1,3

– 0,5

– 0,1

0,9

KOM marraskuu 2006 (7)

0,0

– 1,1

– 0,2

0,1

Tieto puuttuu

VO marraskuu 2005

– 1,5

– 1,2

– 0,6

0,1

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

6,1

7,5

8,2

8,5

8,5

KOM marraskuu 2006

6,0

7,4

7,3

7,1

Tieto puuttuu

VO marraskuu 2005

6,4

9,6

9,9

10,2

Tieto puuttuu

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Erityisesti puuttuvat tiedot sektorikohtaisista rahoitusasemista (julkista taloutta lukuun ottamatta).

(3)  Julkisen talouden järjestelmää koskeva jakso puuttuu.

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,1 prosenttia vuonna 2005, 4,1 prosenttia vuonna 2006, 4,4 prosenttia vuonna 2007 ja 4,7 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/27

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2007/C 70/08)

| Päätöksen tekopäivä | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 308/05 |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | — |
| Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi) | Pig Health Scheme (MLC) |
| Oikeusperusta | Agriculture Act 1967 |
| Toimenpide-tyyppi | Ohjelma |
| Tarkoitus | Tekninen apu |
| Tukimuoto | Avustus |
| Talousarvio | 500 000 GBP (746 046 EUR) |
| Intensiteetti | Enintään 100 % |
| Kesto (aikaväli) | Ohjelman hyväksymispäivästä 31. päivään maaliskuuta 2008 |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Meat and Livestock Commission |
| PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive |
| Milton Keynes MK6 1AX |
| United Kingdom |

Päätöksen tekopäivä

8.2.2007

Tuen numero

N 308/05

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

—

Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi)

Pig Health Scheme (MLC)

Oikeusperusta

Agriculture Act 1967

Toimenpide-tyyppi

Ohjelma

Tarkoitus

Tekninen apu

Tukimuoto

Avustus

Talousarvio

500 000 GBP (746 046 EUR)

Intensiteetti

Enintään 100 %

Kesto (aikaväli)

Ohjelman hyväksymispäivästä 31. päivään maaliskuuta 2008

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Meat and Livestock Commission

PO Box 44, Winterhill House, Snowdon Drive

Milton Keynes MK6 1AX

United Kingdom

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 340/05 |
| Jäsenvaltio | Latvia |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | “Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai” |
| Oikeusperusta | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Päätöksen tekopäivä

14.12.2006

Tuen numero

N 340/05

Jäsenvaltio

Latvia

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

“Atbalsts ilggadīgo stādījumu integrētai audzēšanas sistemai”

Oikeusperusta

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.4.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Toimenpide-tyyppi

Tukiohjelma

Tavoite

Ympäristösuunnittelun huomioiminen maatalouskäytänteissä

Tukimuoto

Tuki maatalouden ympäristötoimenpiteille

Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki

Talousarvio

Vuositalousarvio: 300 000 LVL

Intensiteetti

Maatalouden ympäristötoimenpiteet: vaihtelee

Tutkimus- ja kehitystuki: enintään 100 %

Kesto

Vuoteen 2010 asti

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981 Rīga

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 349/05 |
| Jäsenvaltio | Latvia |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | “Dārzeņu integrētās sistemas ievišana” |
| Oikeusperusta | — | Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.) |

Päätöksen tekopäivä

14.12.2006

Tuen numero

N 349/05

Jäsenvaltio

Latvia

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

“Dārzeņu integrētās sistemas ievišana”

Oikeusperusta

—

Ministru kabineta 2005. gada 25 janvāra noteikumi Nr. 70 “Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 27; 17.02.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.4.2004.)

Toimenpide-tyyppi

Tukiohjelma

Tavoite

Ympäristösuunnittelun huomioiminen maatalouskäytänteissä

Tukimuoto

Tuki maatalouden ympäristötoimenpiteille

Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki

Talousarvio

Vuositalousarvio: 302 465 LVL

Intensiteetti

Maatalouden ympäristötoimenpiteet: vaihtelee

Tutkimus- ja kehitystuki: enintään 100 %

Kesto

Vuoteen 2010 asti

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2, |
| LV-1981 Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2,

LV-1981 Rīga

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 26.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 208/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Trento |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005) |
| Oikeusperusta | Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26
  Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005 |
| Toimenpidetyyppi | Ohjelma |
| Tarkoitus | Muu (hyödykkeiden osto, myynti ja vuokraus) |
| Tukimuoto | Avustukset |
| Talousarvio | 4 500 000 EUR |
| Tuen intensiteetti | Kyseessä ei ole valtiontuki |
| Kesto | Vuoden 2008 loppuun |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | — |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

26.2.2007

Tuen numero

N 208/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Trento

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Fondo di rotazione immobiliare a favore di imprese cooperative e agricole (legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26, e deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005)

Oikeusperusta

Legge provinciale 10 febbraio 2005 n. 1, articolo 26

Deliberazione della Giunta provinciale n. 2479 del 18 novembre 2005

Toimenpidetyyppi

Ohjelma

Tarkoitus

Muu (hyödykkeiden osto, myynti ja vuokraus)

Tukimuoto

Avustukset

Talousarvio

4 500 000 EUR

Tuen intensiteetti

Kyseessä ei ole valtiontuki

Kesto

Vuoden 2008 loppuun

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 406/06 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Andalucia |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo |
| Oikeusperusta | Proyecto de Orden |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Oliivikärpäsen torjunta Andaluciassa |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 1 800 000 EUR |
| Tuen intensiteetti | 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista |
| Kesto | 2006 |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Consejería de Agricultura y Pesca |
| Junta de Andalucía |
| Calle Tabladilla s/n |
| E-41013 Sevilla |

Päätöksen tekopäivä

19.2.2007

Tuen numero

N 406/06

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Andalucia

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Ayudas a favor de la lucha contra la plaga de la moca del olivo

Oikeusperusta

Proyecto de Orden

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Oliivikärpäsen torjunta Andaluciassa

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

1 800 000 EUR

Tuen intensiteetti

75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista

Kesto

2006

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

Calle Tabladilla s/n

E-41013 Sevilla

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 577/06 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike | Catalogus Groen-Blauwe Diensten |
| Oikeusperusta | De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vihreiden ja sinisten palvelujen katalogin avulla pyritään luomaan kaikille avoin ympäristöllisesti ja kulttuurisesti arvokas maatalousmaisema |
| Tuen muoto | Tartuntataudin esiintymisen seurauksena suoritettavat maksut |
| Talousarvio | Noin 120 miljoonaa EUR vuodessa |
| Intensiteetti | Vaihtelee |
| Kesto | Katalogiin liittyvien tukitoimenpiteiden kesto vaihtelee. Yksittäisten viljelijöiden kanssa tehtävien, kyseisiä toimenpiteitä koskevien sopimusten kesto on 5–7 vuotta |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Alankomaiden keskus- sekä paikallishallinto |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

19.2.2007

Tuen numero

N 577/06

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike

Catalogus Groen-Blauwe Diensten

Oikeusperusta

De kaderwet inzake subsidies van het ministerie van landbouw, natuur en voedselkwaliteit inzake subsidies, de provinciewet, de gemeentewet en de waterschapswet

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vihreiden ja sinisten palvelujen katalogin avulla pyritään luomaan kaikille avoin ympäristöllisesti ja kulttuurisesti arvokas maatalousmaisema

Tuen muoto

Tartuntataudin esiintymisen seurauksena suoritettavat maksut

Talousarvio

Noin 120 miljoonaa EUR vuodessa

Intensiteetti

Vaihtelee

Kesto

Katalogiin liittyvien tukitoimenpiteiden kesto vaihtelee. Yksittäisten viljelijöiden kanssa tehtävien, kyseisiä toimenpiteitä koskevien sopimusten kesto on 5–7 vuotta

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Alankomaiden keskus- sekä paikallishallinto

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 583/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Basilicata |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi |
| Oikeusperusta | Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006 |
| Toimenpide-tyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Eläintautien torjumiseen tarkoitettu tuki |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 600 000 EUR |
| Tuen intensiteetti | Enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista |
| Kesto | Tukiohjelma päättyy 31. joulukuuta 2008 |
| Toimiala | A00121-A00122 Maatalous (kotieläintuotanto) |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Regione Basilicata |
| Viale della Regione Basilicata, 12 |
| I-85100 Potenza |

Päätöksen tekopäivä

8.2.2007

Tuen numero

N 583/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Basilicata

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Interventi compensativi relativi a mancati redditi a favore delle aziende agricole interessate da provvedimenti di abbattimenti totali conseguenti ad infezioni di tubercolosi bovina e/o brucellosi

Oikeusperusta

Delibera di giunta Regione Basilicata n. 475 del 3.4.2006

Toimenpide-tyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Eläintautien torjumiseen tarkoitettu tuki

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

600 000 EUR

Tuen intensiteetti

Enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista

Kesto

Tukiohjelma päättyy 31. joulukuuta 2008

Toimiala

A00121-A00122 Maatalous (kotieläintuotanto)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Regione Basilicata

Viale della Regione Basilicata, 12

I-85100 Potenza

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 801/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Veneto |
| Nimike | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpide-tyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Epäsuotuisista sääoloista maataloustuotannolle aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Ks. komission hyväksymä tukijärjestelmä (NN 54/A/04) |
| Tuen intensiteetti | Enimmillään 100 prosenttia maatalouden rakenteille aiheutuneista vahingoista |
| Kesto | Maksujen suorittamisen loppuun asti |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

8.2.2007

Tuen numero

N 801/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Veneto

Nimike

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi e trombe d'aria 29 giugno 2006 — province di Treviso, Verona e Vicenza)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpide-tyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Epäsuotuisista sääoloista maataloustuotannolle aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

Ks. komission hyväksymä tukijärjestelmä (NN 54/A/04)

Tuen intensiteetti

Enimmillään 100 prosenttia maatalouden rakenteille aiheutuneista vahingoista

Kesto

Maksujen suorittamisen loppuun asti

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

Komission valtiontuen NN 54/A/04 yhteydessä hyväksymän järjestelmän soveltamistoimenpide (komission kirje C(2005) 1622 lopullinen, 7. kesäkuuta 2005)

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 13.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 842/06 |
| Jäsenvaltio | Liettua |
| Alue | — |
| Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi) | Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. |
| Oikeusperusta | — | Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“ |

Päätöksen tekopäivä

13.2.2007

Tuen numero

N 842/06

Jäsenvaltio

Liettua

Alue

—

Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi)

Parama žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m.

Oikeusperusta

—

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. rugpjūčio 4 d. Nutarimas Nr. 783 „Dėl krašto ekstremalios situacijos žemės ūkyje dėl stichinės sausros paskelbimo“

| — | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo „Dėl paramos žemės ūkio veiklos subjektams, patyrusiems nuostolių žuvus ar nukentėjus žemės ūkio augalams dėl stichinių meteorologinių reiškinių 2006 m. teikimo taisyklių patvirtinimo “projektas

Toimenpide-tyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vuonna 2006 vallinneen kuivuuden vuoksi maksettavat korvaukset

Tukimuoto

Tuki epäsuotuisista sääoloista aiheutuneiden menetysten korvaamiseksi maanviljelijöille

Talousarvio

Kokonaistalousarvio: Enintään 190 miljoonaa LTL

Intensiteetti

Enimmillään 40 prosenttia tukikelpoisista menetyksistä

Kesto

Yksi vuosi komission hyväksynnästä

Toimiala

Maatalousala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija |
| --- |
| Gedimino pr. 19 |
| LT-01103 Vilnius |

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Gedimino pr. 19

LT-01103 Vilnius

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 19.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 844/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Sicilia |
| Nimike | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Epäsuotuisista sääoloista maataloustuotannolle aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Ks. komission hyväksymä tukijärjestelmä (NN 54/A/04) |
| Tuen intensiteetti | Enimmillään 80 prosenttia maataloustuotannolle aiheutuneista vahingoista |
| Kesto | Maksujen suorittamisen loppuun asti |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

19.2.2007

Tuen numero

N 844/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Sicilia

Nimike

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (eccessi termici dal 19 al 30 giugno 2006 — provincia di Catania, Sicilia)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Epäsuotuisista sääoloista maataloustuotannolle aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

Ks. komission hyväksymä tukijärjestelmä (NN 54/A/04)

Tuen intensiteetti

Enimmillään 80 prosenttia maataloustuotannolle aiheutuneista vahingoista

Kesto

Maksujen suorittamisen loppuun asti

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

Komission valtiontuen NN 54/A/04 yhteydessä hyväksymän järjestelmän soveltamistoimenpide (komission kirje C(2005) 1622 lopullinen, 7. kesäkuuta 2005)

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 2.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 846/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Piemonte |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpide-tyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Epäsuotuisista sääoloista maatilarakenteille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Ks. komission hyväksymä tukijärjestelmä (NN 54/A/04) |
| Tuen intensiteetti | Enimmillään 80 % |
| Kesto | Maksujen suorittamisen loppuun saakka |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

2.2.2007

Tuen numero

N 846/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Piemonte

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 1o gennaio 2006 al 25 settembre 2006 nelle province di Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino e Vercelli)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpide-tyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Epäsuotuisista sääoloista maatilarakenteille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

Ks. komission hyväksymä tukijärjestelmä (NN 54/A/04)

Tuen intensiteetti

Enimmillään 80 %

Kesto

Maksujen suorittamisen loppuun saakka

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

Komission valtiontuen NN 54/A/04 yhteydessä hyväksymän järjestelmän soveltamistoimenpide (komission kirje C(2005) 1622 lopullinen, 7. kesäkuuta 2005).

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/35

---

Euron kurssi (1)

26. maaliskuuta 2007

(2007/C 70/09)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3265 |
| JPY | Japanin jeniä | 157,05 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4497 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,67635 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3083 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6208 |
| ISK | Islannin kruunua | 88,21 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,1270 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5805 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,935 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 246,83 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7096 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8701 |
| RON | Romanian leuta | 3,3604 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,628 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,8354 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6456 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5416 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,3649 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8588 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0143 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 244,99 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,5704 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,2647 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3763 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 075,79 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,5797 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 63,771 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,5940 |
| THB | Thaimaan bahtia | 43,550 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3265

JPY

Japanin jeniä

157,05

DKK

Tanskan kruunua

7,4497

GBP

Englannin puntaa

0,67635

SEK

Ruotsin kruunua

9,3083

CHF

Sveitsin frangia

1,6208

ISK

Islannin kruunua

88,21

NOK

Norjan kruunua

8,1270

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5805

CZK

Tšekin korunaa

27,935

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

246,83

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7096

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8701

RON

Romanian leuta

3,3604

SKK

Slovakian korunaa

33,628

TRY

Turkin liiraa

1,8354

AUD

Australian dollaria

1,6456

CAD

Kanadan dollaria

1,5416

HKD

Hongkongin dollaria

10,3649

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8588

SGD

Singaporin dollaria

2,0143

KRW

Etelä-Korean wonia

1 244,99

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,5704

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,2647

HRK

Kroatian kunaa

7,3763

IDR

Indonesian rupiaa

12 075,79

MYR

Malesian ringgitiä

4,5797

PHP

Filippiinien pesoa

63,771

RUB

Venäjän ruplaa

34,5940

THB

Thaimaan bahtia

43,550

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/36

---

Slovakian kansallinen menettely rajallisten liikenneoikeuksien jakamisessa

(2007/C 70/10)

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/2004 6 artiklan mukaisesti Euroopan komissio julkaisee seuraavan kansallisen säädöksen, joka koskee liikennöintioikeuksien jakamista yhteisön lentoliikenteen harjoittajien kesken silloin, kun näitä oikeuksia rajoitetaan kolmansien maiden kanssa tehtyjen lentoliikennesopimusten nojalla.

”Slovakian tasavallan liikenne-, posti- ja televiestintäministeriö

Ohje nro 2/2007

22. tammikuuta 2007

Rajoitettujen liikenneoikeuksien myöntäminen yhteisön lentoliikenteen harjoittajille lentoliikennepalvelujen tarjoamiseksi

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden (1) välisten lentoliikennesopimusten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta 29. päivana huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/2004 6 artiklan mukaisesti Slovakian tasavallan liikenne-, posti- ja televiestintäministeriö (jäljempänä 'ministeriö') antaa tämän ohjeen.

1 artikla

Yleiset säännökset

(1)   Tässä ohjeessa määrätään menettelystä, jolla myönnetään liikenneoikeuksia yhteisön lentoliikenteen harjoittajille lentoliikennepalvelujen tarjoamiseksi tapauksissa, joissa jokin kansainvälinen sopimus rajoittaa liikenneoikeuksien saantia.

(2)   Siinä vahvistetaan periaatteet, joita sovelletaan liikenneoikeuksien myöntämiseen yhteisön lentoliikenteen harjoittajille lentoliikennepalvelujen tarjoamiseksi reiteillä, joilla tällaisia liikenneoikeuksia on rajoitettu Slovakian tasavallan ja kolmansien maiden välisin kansainvälisin lentoliikennesopimuksin, jäljempänä 'rajoitetun käytön reitit'.

2 artikla

Liikenneoikeudet ja niihin liittyvät lentoyhtiöiden tarpeet

(1)   Liikenneoikeuksista ja niiden käytöstä Slovakian tasavallan ja Euroopan unionin ulkopuolisten maiden (jäljempänä 'kolmansien maiden') välisillä kansainvälisiin sopimuksiin perustuvilla reiteillä saa tietoa ministeriöstä ja www.telecom.gov.sk-verkkosivuilta (jäljempänä 'verkkosivuilta').

(2)   Ministeriö julkaisee verkkosivuilla myös tietoa valmisteilla olevista Slovakian tasavallan ja kolmansien maiden välisistä neuvotteluista, jotka koskevat liikenneoikeuksia siviili-ilmailun alalla.

(3)   Yhteisön lentoliikenteen harjoittaja, joka on kiinnostunut tarjoamaan lentoliikennepalveluja rajoitetun käytön reitillä tai Slovakian tasavallan ja sellaisen kolmannen maan välisellä reitillä, jonka kanssa Slovakian tasavallalla ei ole lentoliikennesopimusta, voi ilmoittaa suunnitelmistaan ja tarpeistaan ministeriölle. Ministeriö ottaa nämä tiedot huomioon valmistellessaan lentoliikennesopimusneuvotteluja kolmannen maan kanssa.

3 artikla

Liikenneoikeuksien hakeminen

(1)   Kun rajoitetun käytön reitillä on vapaata kapasiteettia, johon yhteisön lentoliikenteen harjoittaja on esittänyt kiinnostuksensa, ministeriö ilmoittaa verkkosivuilla liikenneoikeudet haettaviksi. Ministeriö lähettää ilmoituksen sähköpostitse pääsääntöisesti kaikille yhteisön lentoliikenteen harjoittajille, jotka harjoittavat lentoliikennettä Slovakian tasavallan ja kyseisen kolmannen maan välisillä rajoitetun käytön reiteillä tai jotka ovat pyytäneet tietoa vapautuvista liikenneoikeuksista. Ilmoituksessa asetetaan määräaika, johon mennessä liikenneoikeushakemus on toimitettava.

(2)   Liikenneoikeushakemuksessa on oltava erityisesti seuraavat tiedot:

| a) | kaikissa tapauksissa jäljennös voimassa olevasta lentotoimintaluvasta ja, mikäli luvan myöntävä valtio sellaisen antaa, kaupallisesta toimiluvasta; |
| --- | --- |

a)

kaikissa tapauksissa jäljennös voimassa olevasta lentotoimintaluvasta ja, mikäli luvan myöntävä valtio sellaisen antaa, kaupallisesta toimiluvasta;

| b) | yhteisön lentoliikenteen harjoittajan reitille suunnittelemien lentoliikennepalvelujen kuvaus (viikoittaiset vuorot, kalusto, suorat tai epäsuorat lennot, mahdolliset välilaskupaikat tai jatkoyhteydet, palvelun luonne: kausiluontoinen tai ympärivuotinen); |
| --- | --- |

b)

yhteisön lentoliikenteen harjoittajan reitille suunnittelemien lentoliikennepalvelujen kuvaus (viikoittaiset vuorot, kalusto, suorat tai epäsuorat lennot, mahdolliset välilaskupaikat tai jatkoyhteydet, palvelun luonne: kausiluontoinen tai ympärivuotinen);

| c) | suunniteltujen palvelujen kaavailtu aloitusajankohta ja tarvittaessa niiden tarjonnan kesto; |
| --- | --- |

c)

suunniteltujen palvelujen kaavailtu aloitusajankohta ja tarvittaessa niiden tarjonnan kesto;

| d) | liikenteen luonne (matkustajaliikenne, rahtiliikenne, näiden yhdistelmä, muu); |
| --- | --- |

d)

liikenteen luonne (matkustajaliikenne, rahtiliikenne, näiden yhdistelmä, muu);

| e) | palvelujen tarjonta asiakkaille ja asiakastuki (lipunmyyntiverkosto, sähköiset liput, luottokorttimyynti, palvelujen tarjonta Internetissä jne.); |
| --- | --- |

e)

palvelujen tarjonta asiakkaille ja asiakastuki (lipunmyyntiverkosto, sähköiset liput, luottokorttimyynti, palvelujen tarjonta Internetissä jne.);

| f) | kaikki liityntäliikenne; |
| --- | --- |

f)

kaikki liityntäliikenne;

| g) | palvelujen hinnoittelupolitiikka; |
| --- | --- |

g)

palvelujen hinnoittelupolitiikka;

| h) | Jos yhteisön lentoliikenteen harjoittaja tulee jostain muusta Euroopan unionin jäsenvaltiosta kuin Slovakian tasavallasta, hakemukseen lisättävä tiedot mainitun yrityksen tai sen sivuliikkeen sijoittautumismuodosta Slovakian tasavallan alueella ja tiedot lentoliikenteen tosiasiallisesta harjoittamisesta kyseisellä alueella sijaitsevan pysyvän yksikön kautta, sovellettavien säännösten mukaisesti (2). |
| --- | --- |

h)

Jos yhteisön lentoliikenteen harjoittaja tulee jostain muusta Euroopan unionin jäsenvaltiosta kuin Slovakian tasavallasta, hakemukseen lisättävä tiedot mainitun yrityksen tai sen sivuliikkeen sijoittautumismuodosta Slovakian tasavallan alueella ja tiedot lentoliikenteen tosiasiallisesta harjoittamisesta kyseisellä alueella sijaitsevan pysyvän yksikön kautta, sovellettavien säännösten mukaisesti (2).

(3)   Hakemus on tehtävä kirjallisesti slovakin tai englannin kielellä ja se on toimitettava ministeriöön tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti määritettyyn määräaikaan mennessä.

(4)   Jos rajoitetun käytön reitillä on jo varattua kapasiteettia, johon yhteisön lentoliikenteen harjoittaja on esittänyt kiinnostuksensa, mutta jonka oikeuksia ei ole käytetty kahden peräkkäisen aikataulukauden (IATA-aikataulukausia) kuluessa, ministeriö ilmoittaa verkkosivuilla liikennöintiluvat haettaviksi. Ministeriö pyytää sähköpostitse käyttämättömistä liikenneoikeuksista kiinnostuksensa ilmaissutta yhteisön lentoliikenteen harjoittajaa toimittamaan 2 kohdan mukaisen hakemuksen sekä perustelut ja seikkaperäisen kuvauksen siitä, kuinka se aikoo tosiasiallisesti käyttää kyseisiä oikeuksia. Pyynnössään se asettaa määräajan, johon mennessä liikenneoikeushakemus on toimitettava.

4 artikla

Liikenneoikeuksien myöntäminen

(1)   Ministeriö arvioi liikenneoikeushakemukset perusteellisesti, ja päätöksentekoprosessissa se:

| I. | ottaa erityisesti huomioon:






  a) | hakemuksen täydellisyyden 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

I.

ottaa erityisesti huomioon:

a)

hakemuksen täydellisyyden 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| b) | tarpeen lisätä matkustaja- ja/tai rahtiliikennepalveluja; |
| --- | --- |

b)

tarpeen lisätä matkustaja- ja/tai rahtiliikennepalveluja;

| c) | tarpeen lisätä kilpailua markkinoilla; |
| --- | --- |

c)

tarpeen lisätä kilpailua markkinoilla;

| d) | palvelujen yleisen tarpeen tyydyttämisen kaikilta olennaisilta osiltaan; |
| --- | --- |

d)

palvelujen yleisen tarpeen tyydyttämisen kaikilta olennaisilta osiltaan;

| e) | syrjässä EU:n tärkeimmistä lentoasemista sijaitsevien alueiden intressit liikenneoikeuksien jakamisessa kyseisille alueille/kyseisiltä alueilta; |
| --- | --- |

e)

syrjässä EU:n tärkeimmistä lentoasemista sijaitsevien alueiden intressit liikenneoikeuksien jakamisessa kyseisille alueille/kyseisiltä alueilta;

| f) | Slovakian tasavallan ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten määräykset ja järjestelyt, jotka perustuvat Slovakian tasavallan ja kolmannen valtion siviili-ilmailuviranomaisten välisistä neuvotteluista tehtyyn pöytäkirjaan; |
| --- | --- |

f)

Slovakian tasavallan ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten määräykset ja järjestelyt, jotka perustuvat Slovakian tasavallan ja kolmannen valtion siviili-ilmailuviranomaisten välisistä neuvotteluista tehtyyn pöytäkirjaan;

| g) | mahdolliset vaikutukset, joita liikenneoikeuksien myöntäminen yhteisön lentoliikenteen harjoittajalle aiheuttaa kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajalle ja kyseisen reitin lentoliikennemarkkinoiden kehittymiselle; |
| --- | --- |

g)

mahdolliset vaikutukset, joita liikenneoikeuksien myöntäminen yhteisön lentoliikenteen harjoittajalle aiheuttaa kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajalle ja kyseisen reitin lentoliikennemarkkinoiden kehittymiselle;

| h) | Slovakian tasavallan lentoliikennepolitiikan ja uusien palvelujen mahdollisen vaikutuksen lentoliikenteen kehittymiseen; |
| --- | --- |

h)

Slovakian tasavallan lentoliikennepolitiikan ja uusien palvelujen mahdollisen vaikutuksen lentoliikenteen kehittymiseen;

| i) | tarpeen tukea lentoliikenteen kauttakulkupalveluja Slovakian tasavallan alueella; |
| --- | --- |

i)

tarpeen tukea lentoliikenteen kauttakulkupalveluja Slovakian tasavallan alueella;

| j) | liikenneoikeuksien tähänastisen käytön Slovakian tasavallan nimeämän yhteisön lentoliikenteen harjoittajan ja/tai kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajan toimesta (lentoaikataulu, vuorot, kalusto, hinnoittelupolitiikka, matkustaja- ja/tai rahtiliikennetilastot, kohteiden, välilaskupaikkojen ja jatkoyhteyksien käyttö, minkälaiset yhteydet tarkasteltavilla liikennepalveluilla on muihin verkkoihin, kauttakulkuliikenteen volyymit ja hyödyt Slovakian tasavallan lentoasemille jne.); |
| --- | --- |

j)

liikenneoikeuksien tähänastisen käytön Slovakian tasavallan nimeämän yhteisön lentoliikenteen harjoittajan ja/tai kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajan toimesta (lentoaikataulu, vuorot, kalusto, hinnoittelupolitiikka, matkustaja- ja/tai rahtiliikennetilastot, kohteiden, välilaskupaikkojen ja jatkoyhteyksien käyttö, minkälaiset yhteydet tarkasteltavilla liikennepalveluilla on muihin verkkoihin, kauttakulkuliikenteen volyymit ja hyödyt Slovakian tasavallan lentoasemille jne.);

| II. | ja noudattaa seuraavia sääntöjä:






  a) | pidetään johtavana periaatteena lentoliikennepalvelujen tasapainoista kehittämistä yhteisön lentoliikenteen harjoittajien osalta; |
| --- | --- | --- |

II.

ja noudattaa seuraavia sääntöjä:

a)

pidetään johtavana periaatteena lentoliikennepalvelujen tasapainoista kehittämistä yhteisön lentoliikenteen harjoittajien osalta;

| b) | varmistetaan kaikissa tapauksissa lentotoimintaluvan ja, mikäli luvan myöntävä valtio sellaisen antaa, kaupallisen toimiluvan voimassaolo; |
| --- | --- |

b)

varmistetaan kaikissa tapauksissa lentotoimintaluvan ja, mikäli luvan myöntävä valtio sellaisen antaa, kaupallisen toimiluvan voimassaolo;

| c) | selvitetään slovakialaisen lentoliikenteen harjoittajan tai yhteisön lentoliikenteen harjoittajan vakiintuneiden liikenneoikeuksien käytön kytkökset ja etuuskohtelun soveltaminen niihin; |
| --- | --- |

c)

selvitetään slovakialaisen lentoliikenteen harjoittajan tai yhteisön lentoliikenteen harjoittajan vakiintuneiden liikenneoikeuksien käytön kytkökset ja etuuskohtelun soveltaminen niihin;

| d) | arvioidaan suunniteltujen palvelujen eri vaihtoehtojen taloudelliset analyysit, myös matkustaja- ja rahtiliikenteen kannalta (analyyseissä on kuvattava muun muassa markkinatilanne ja reitin kilpailutilanne); |
| --- | --- |

d)

arvioidaan suunniteltujen palvelujen eri vaihtoehtojen taloudelliset analyysit, myös matkustaja- ja rahtiliikenteen kannalta (analyyseissä on kuvattava muun muassa markkinatilanne ja reitin kilpailutilanne);

| e) | arvioidaan lentoliikenteen turvallisuusmääräyksien noudattaminen tosiasiallisten järjestelyjen ja tason suhteen; |
| --- | --- |

e)

arvioidaan lentoliikenteen turvallisuusmääräyksien noudattaminen tosiasiallisten järjestelyjen ja tason suhteen;

| f) | arvioidaan ne kielteiset vaikutukset, joita määräävän aseman luominen tai säilyttäminen hakijana toimivalle yhteisön lentoliikenteen harjoittajalle voi aiheuttaa Slovakian tasavaltaan liittyville lentoliikennemarkkinoille. |
| --- | --- |

f)

arvioidaan ne kielteiset vaikutukset, joita määräävän aseman luominen tai säilyttäminen hakijana toimivalle yhteisön lentoliikenteen harjoittajalle voi aiheuttaa Slovakian tasavaltaan liittyville lentoliikennemarkkinoille.

(2)   Ministeriö voi sallia, että hakijat esittävät hakemuksensa suullisesti, missä tapauksessa kaikkia hakijoita on kuultava.

(3)   Ministeriö ilmoittaa kirjallisesti kyseiselle lentoliikenteen harjoittajalle liikenneoikeuksien myöntämispäätöksestään ja julkaisee tämän tiedon myös verkkosivuillaan.

(4)   Ministeriö soveltaa läpinäkyvää prosessia Slovakian tasavallan ja kolmansien maiden väliseen lentoliikenteen liikenneoikeuksien valvontaan, nykyisten mahdollisten reittien ilmoittamiseen verkkosivuilla, lentoliikenteen harjoittajien hakemusten käsittelyyn, siihen liittyvän päätöksentekoon ja rajoitettujen liikenneoikeuksien myöntämiseen. Koska liikenneoikeudet ovat rajoitettuja, niiden myöntämistä ei voi vaatia vaan se riippuu Slovakian tasavallan lentoliikennepolitiikasta, ottaen huomioon yhteisön lentoliikenteen harjoittajien intressit.

(5)   Myönnetyt liikenneoikeudet pysyvät voimassa uuden ilmoituksen antamiseen asti 3 artiklan 1 kohdan tai 4 kohdan mukaisesti tai ministeriön määrittelemään ajankohtaan saakka, jos tällainen ajankohta on yksilöity liikenneoikeuksien myöntämisasiakirjassa. Liikenneoikeudet voivat kuitenkin raueta 5 artiklan mukaisen uudelleentarkastelun ja 6 artiklan mukaisen kumoamisen tai peruuttamisen myötä.

5 artikla

Liikenneoikeuksien uudelleentarkastelu

(1)   Ministeriö voi ottaa liikenneoikeuksien myöntämispäätöksensä tarkasteltavaksi uudelleen. Liikenneoikeuksien myöntämispäätöksen uudelleentarkastelu on käynnistettävä sellaisen yhteisön lentoliikenteen harjoittajan hakemuksesta, joka harjoittaa lentoliikennettä Slovakiaan, Slovakiasta ja/tai Slovakian kautta.

(2)   Liikenneoikeuksien myöntämispäätöksen kustakin uudelleentarkastelusta on ilmoitettava sille yhteisön lentoliikenteen harjoittajalle, jolle liikenneoikeudet kyseisellä päätöksellä myönnettiin. Verkkosivuille on asetettava ilmoitus siitä, että tietylle reitille tai tietyille reiteille myönnetyt liikenneoikeudet ovat uudelleentarkastelun alaisena. Ilmoituksessa asetetaan määräaika, johon mennessä yhteisön lentoliikenteen harjoittajien on toimitettava liikenneoikeushakemukset.

6 artikla

Liikenneoikeuksien kumoaminen ja peruuttaminen

(1)   Jos liikenneoikeuksien kattamia lentoliikennepalveluja ei ole aloitettu ennen sen aikataulukauden loppua, jota edeltävällä aikataulukaudella liikenneoikeuksien myöntämispäätös tehtiin tai jota edeltävällä aikataulukaudella yhteisön lentoliikenteen harjoittaja nimettiin harjoittamaan lentoliikennettä kyseiseen kolmanteen maahan, sen mukaan kumpi näistä ajankohdista on myöhäisempi, tai jos yhteisön lentoliikenteen harjoittaja ei ole ennen mainitun ajanjakson päättymistä riittävästi osoittanut, että poikkeukselliset seikat ovat estäneet sitä harjoittamasta palveluja, ministeriö kumoaa liikenneoikeuksien myöntämispäätöksen.

(2)   Ministeriö kumoaa liikenneoikeuksien myöntämispäätöksen, jos yhteisön lentoliikenteen harjoittaja ilmoittaa ministeriölle kirjallisesti, ettei se enää aio käyttää oikeuksia, tai jos toimivaltainen Euroopan unionin jäsenvaltio ei antanut yhteisön lentoliikenteen harjoittajalle lentotoimintalupaa, tai, mikäli luvan myöntävä valtio sellaisen antaa, kaupallista toimilupaa, taikka peruutti luvan tai ei pidentänyt sitä.

(3)   Ministeriö peruuttaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajalle myönnetyt liikenneoikeudet kokonaan tai määräajaksi tai tiettyjen reittien osalta, jos yhteisön lentoliikenteen harjoittaja:

| a) | ei harjoita lentoliikennepalveluja saamiensa liikenneoikeuksien ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

ei harjoita lentoliikennepalveluja saamiensa liikenneoikeuksien ehtojen mukaisesti;

| b) | ei noudata liikenneoikeuksien perusteena olevaa lentoliikennesopimusta tai muita kansainvälisiä sitoumuksia; |
| --- | --- |

b)

ei noudata liikenneoikeuksien perusteena olevaa lentoliikennesopimusta tai muita kansainvälisiä sitoumuksia;

| c) | ei noudata lentoliikennepalveluja koskevia ehtoja ja niihin yleisesti sovellettavia määräyksiä; |
| --- | --- |

c)

ei noudata lentoliikennepalveluja koskevia ehtoja ja niihin yleisesti sovellettavia määräyksiä;

| d) | ei enää täytä ehtoja, jotka koskevat yhteisön lentoliikenteen harjoittajan sijoittautumista Slovakian tasavallan alueelle; |
| --- | --- |

d)

ei enää täytä ehtoja, jotka koskevat yhteisön lentoliikenteen harjoittajan sijoittautumista Slovakian tasavallan alueelle;

| e) | ei enää täytä ehtoja, joilla sille myönnettiin lentotoimintalupa tai kaupallinen toimilupa. |
| --- | --- |

e)

ei enää täytä ehtoja, joilla sille myönnettiin lentotoimintalupa tai kaupallinen toimilupa.

7 artikla

Oikeuksien siirto

Slovakian tasavallan yhteisön lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikenneoikeuksia ei voi siirtää eikä niillä voi tehdä kauppaa.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä ohje tulee voimaan 1. maaliskuuta 2007.

Ľubomír VÁŽNY

Ministeri”

---

(1)  EUVL L 157, 30.4.2004, s. 7.

1

(2)  Asetus (EY) N:o 847/2004.

2

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/40

---

EHDOTUSPYYNTÖ — EACEA/03/07

”Nuoret maailmassa”: yhteistyö muiden kuin euroopan unionin naapurimaiden kanssa

Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma

(2007/C 70/11)

1.   Tavoitteet ja kuvaus

Ehdotuspyyntö koskee hankkeita, jotka edistävät nuorisoalan yhteistyötä ohjelmaan kuuluvien maiden ja sellaisten yhteistyökumppanimaiden välillä, jotka ovat muita kuin Euroopan unionin naapurimaita. Tavoitteena on

| — | edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa nuorisoalalla ja epävirallisessa koulutuksessa, |
| --- | --- |

—

edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa nuorisoalalla ja epävirallisessa koulutuksessa,

| — | auttaa kehittämään nuorisopolitiikkaa, nuorisotyötä ja vapaaehtoistyötä sekä vahvistamaan nuorisoalan organisaatioiden/rakenteiden toimintakykyisyyttä ja asiantuntevuutta, |
| --- | --- |

—

auttaa kehittämään nuorisopolitiikkaa, nuorisotyötä ja vapaaehtoistyötä sekä vahvistamaan nuorisoalan organisaatioiden/rakenteiden toimintakykyisyyttä ja asiantuntevuutta,

| — | kehittää kestäviä yhteistyökumppanuuksia ja verkostoja nuorisoalan organisaatioiden väillä. |
| --- | --- |

—

kehittää kestäviä yhteistyökumppanuuksia ja verkostoja nuorisoalan organisaatioiden väillä.

Hankkeen täytyy liittyä johonkin seuraavista aiheista:

| 1. | Kansalaisyhteiskunnan, kansalaisuuden tai demokratian lujittaminen |
| --- | --- |

1.

Kansalaisyhteiskunnan, kansalaisuuden tai demokratian lujittaminen

| 2. | Rasismin ja muukalaisvihan torjuminen |
| --- | --- |

2.

Rasismin ja muukalaisvihan torjuminen

| 3. | Etnisten ryhmien välinen ja uskonnollisten ryhmien välinen vuoropuhelu |
| --- | --- |

3.

Etnisten ryhmien välinen ja uskonnollisten ryhmien välinen vuoropuhelu

| 4. | Konfliktin jälkeinen sovitteleminen ja olojen ennalleen palauttaminen |
| --- | --- |

4.

Konfliktin jälkeinen sovitteleminen ja olojen ennalleen palauttaminen

| 5. | Naisten aktiivinen rooli yhteiskunnassa |
| --- | --- |

5.

Naisten aktiivinen rooli yhteiskunnassa

| 6. | Vähemmistöjen oikeudet |
| --- | --- |

6.

Vähemmistöjen oikeudet

Yhteistyö on kohdistettava henkilöille, jotka työskentelevät nuorisotoimessa, nuorisotyöntekijöille, nuoriso-ohjaajille, nuorille itselleen sekä muille toimijoille nuorisoalan organisaatioissa tai rakenteissa, joita kiinnostaa osallistua tämän alan yhteistyötä edistävään hanketoimintaan.

Tämä ehdotuspyyntö koskee Youth in Action -nuorisotoimintaohjelman toimea nro 3.2. Ehdotuspyynnön toteutus riippuu siitä, hyväksyykö komissio nuorisotoimintaohjelman vuosittaisen toimintaohjelman ja virastolle annettavan valtuutusasiakirjan. Sen vuoksi tämä ehdotuspyyntö ei sido virastoa ja sitä voidaan muuttaa näiden kahden tekijän perusteella.

2.   Hakukelpoiset ehdokkaat

Ehdotusten on tultava voittoa tuottamattomilta organisaatioilta, kansalaisjärjestöiltä tai paikallisilta, alueellisilta tai kansallisilta julkisyhteisöiltä. Hakukelpoisia ovat ainoastaan hakijat, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka sijoittuvat johonkin ohjelmaan kuuluvaan maahan.

Ohjelmaan kuuluvat maat ovat seuraavat:

| — | Euroopan unionin jäsenvaltiot (1), |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin jäsenvaltiot (1),

| — | EFTA-valtiot, jotka ovat Euroopan talousaluesopimuksen osapuolia (Islanti, Liechtenstein ja Norja) (2), |
| --- | --- |

—

EFTA-valtiot, jotka ovat Euroopan talousaluesopimuksen osapuolia (Islanti, Liechtenstein ja Norja) (2),

| — | ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, näiden maiden kanssa niiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin tehtyjen sopimusten puitteissa vahvistettujen yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja sääntöjen mukaisesti (Turkki). |
| --- | --- |

—

ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, näiden maiden kanssa niiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin tehtyjen sopimusten puitteissa vahvistettujen yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja sääntöjen mukaisesti (Turkki).

Hankkeessa on oltava osapuolia vähintään neljästä eri maasta (mukaan lukien hakija),joista vähintään kahden maan on oltava ohjelmassa, vähintään yhden maan on oltava Euroopan unionin jäsenvaltio ja kahden maan on oltava yhteistyökumppanimaita.

3.   Hankkeen talousarvio ja kesto

Tässä ehdotuspyynnössä hankkeiden yhteisrahoitukseen osoitetun kokonaisbudjetin on arvioitu olevan noin 2 285 000 EUR.

Taloudellinen tuki on enintään 80 % hyväksyttävistä kokonaiskuluista. Hanke voi saada tukea enintään 100 000 EUR.

Hankkeen alkamisen on ehdottomasti ajoituttava ajanjaksolle 15. joulukuuta 2007–15. helmikuuta 2008, ja sen on kestettävä vähintään 6 kuukautta ja enintään 12 kuukautta.

4.   Määräaika hakemusten jättämiselle

Hakemukset toimitetaan Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastoon (EACEA) viimeistään 31. toukokuuta 2007 (postileima osoituksena).

5.   Lisätietoja

Ehdotuspyynnön tekstin kokonaisuudessaan samoin kuin hakemuksen saa internet-osoitteesta

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action32/index.htm

Hakemusten on täytettävä tämän ehdotuspyynnön täydellisessä versiossa esitetyt vaatimukset ja ne on tehtävä sille tarkoitetulle lomakkeelle.

---

(1)  Merentakaisten maiden ja alueiden asukkaat ja tarvittaessa niiden asianomaiset julkiset ja/tai yksityiset elimet ja laitokset voivat osallistua Youth in Action -ohjelmaan ohjelman sääntöjen ja emojäsenvaltion kanssa sovittujen järjestelyjen puitteissa. Asianomaiset merentakaiset maat ja alueet on lueteltu merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen (2001/822/EY) liitteessä 1A (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1).

(2)  Edellyttää ETA:n sekakomitean päätöksen voimaantuloa.

---

| 27.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/42

---

EHDOTUSPYYNTÖ — EACEA/02/07

Ehdotuspyyntö innovaatioiden ja laadun edistämishankkeita varten nuorisoalalla

Youth in Action -nuorisotoimintaohjelma

(2007/C 70/12)

1.   Tavoitteet ja kuvaus

Ehdotuspyyntö koskee Youth in Action -nuorisotoimintaohjelman 4.4 toimea. Tarkoituksena on tukea hankkeita, joiden tavoitteena on hyväksyä, ottaa käyttöön ja edistää innovaatioita ja laatua edistäviä toimintamalleja nuorten epävirallisen koulutuksen ja nuorisotyön alalla.

Nämä uudet toimintamallit voivat liittyä:

| — | sisältöihin ja tavoitteisiin, ottaen huomioon eurooppalaissa nuorisoyhteistyossä tapahtuneen kehityksen sekä ohjelman ”Youth in Action ”painopistealueet ja/tai |
| --- | --- |

—

sisältöihin ja tavoitteisiin, ottaen huomioon eurooppalaissa nuorisoyhteistyossä tapahtuneen kehityksen sekä ohjelman ”Youth in Action ”painopistealueet ja/tai

| — | Sovellettuun menetelmään, joka pohjautuu uusiin menetelmiin epävirallisessa koulutuksessa ja nuorisotoiminnassa. |
| --- | --- |

—

Sovellettuun menetelmään, joka pohjautuu uusiin menetelmiin epävirallisessa koulutuksessa ja nuorisotoiminnassa.

Ohjelman yleisiin painopisteisiin kuuluu edistää nuorten osallistumista, kulttuurin monimuotoisuutta, Euroopan kansalaisuutta ja sosiaalistaa osallisuutta. Ohjelman erityisenä painopisteenä vuonna 2007 puolestaan on yhdenvertaisten mahdollisuuksien tukeminen (vuosi 2007 — Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi). Hankkeiden tavoitteena on edistää sellaisten nuorten integroitumista, joiden mahdollisuudet ovat suppeat ja jotka asuvat esikaupunkialueilla Euroopassa.

Ehdotuspyynnön toteutus riippuu siitä, hyväksyykö komissio nuorisotoimintaohjelman vuosittaisen toimintaohjelman ja virastolle annettavan valtuutusasiakirjan. Sen vuoksi tämä ehdotuspyyntö ei sido virastoa ja sitä voidaan muuttaa näiden kahden tekijän perusteella.

2.   Hakukelpoiset ehdokkaat

Ehdotusten on tultava voittoa tuottamattomilta organisaatioilta/järjestöiltä tai paikallisilta, alueellisilta tai kansallisilta yhteisöiltä.

Ainoastaan jossakin ohjelmaan osallistuvassa maassa sijaitsevien oikeushenkilöiden hakemukset ovat kelpoisia, sama koskee yhteistyöorganisaatioita.

| — | Ohjelmaan kuuluvat maat ovat seuraavat: |
| --- | --- |

—

Ohjelmaan kuuluvat maat ovat seuraavat:

| — | Euroopan unionin jäsenvaltiot (1), |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin jäsenvaltiot (1),

| — | EFTA-valtiot, jotka ovat Euroopan talousaluesopimuksen osapuolia (Islanti, Liechtenstein ja Norja) (2), |
| --- | --- |

—

EFTA-valtiot, jotka ovat Euroopan talousaluesopimuksen osapuolia (Islanti, Liechtenstein ja Norja) (2),

ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, näiden maiden kanssa niiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin tehtyjen sopimusten puitteissa vahvistettujen yleisten periaatteiden sekä yleisten edellytysten ja sääntöjen mukaisesti (Turkki).

Hankkeissa on oltava yhteistyöorganisaatioita vähintään neljästä eri maasta (mukaan lukien hakija), joista ainakin yhdellä on kotipaikka jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa. Luonnolliset henkilöt eivät voi olla tämän ehdotuspyynnön puitteissa edunsaajina.

3.   Hankkeen talousarvio ja kesto

Tässä ehdotuspyynnössä hankkeiden rahoitukseen on arvioitu yhteensä noin 600 000 EUR.

Taloudellinen tuki on enintään 65 % hankkeen hyväksyttävistä kokonaiskuluista. Toimintavuotta (12 kuukautta) kohti hankkeelle myönnettävä tukisumma ei saa ylittää 100 000 EUR, ja enimmillään tukea voi saada 200 000 EUR.

Toiminnan alkamisen on ehdottomasti ajoituttava ajanjaksolle 1. joulukuuta 2007–31. tammikuuta 2008. Hankkeiden keston on oltava vähintään 12 kuukautta ja enintään 24 kuukautta.

4.   Määräaika

Hakemus on toimitettava Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastoon (EACEA) viimeistään 30. kesäkuuta 2007 (postileima osoituksena).

5.   Lisätietoja

Ehdotuspyynnön tekstin kokonaisuudessaan samoin kuin hakemukset saa seuraavasta internet-osoitteesta:

http://eacea.ec.europa.eu/static/en/youth/calls2007/action44/index.htm

Hakemusten on täytettävä tämän ehdotuspyynnön kaikki vaatimukset. Hakemus tehdään sille tarkoitetulle lomakkeelle.

---

(1)  Merentakaisten maiden ja alueiden asukkaat ja tarvittaessa niiden asianomaiset julkiset ja/tai yksityiset elimet ja laitokset voivat osallistua Youth in Action -ohjelmaan ohjelman sääntöjen ja emojäsenvaltion kanssa sovittujen järjestelyjen puitteissa. Asianomaiset merentakaiset maat ja alueet on lueteltu merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27. marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen (2001/822/EY) liitteessä 1A (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1).

(2)  Edellyttää ETA:n sekakomitean päätöksen voimaantuloa.

---