# Úradný vestník C 135/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 135 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5019. júna 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 135

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5019. júna 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2007/C 135/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4648 – Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2007/C 135/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad č. COMP/M.4648 – Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európsky parlament |
| 2007/C 135/02 | Oznámenie o výberovom konaní PE/106/S | 2 |
| | Komisia |
| 2007/C 135/03 | Výmenný kurz eura | 3 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2007/C 135/04 | Zoznam organizácií uznaných na základe smernice Rady 94/57/ES o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky a pre príslušné činnosti námorných úradov | 4 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

2007/C 135/02

Oznámenie o výberovom konaní PE/106/S

2

Komisia

2007/C 135/03

Výmenný kurz eura

3

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2007/C 135/04

Zoznam organizácií uznaných na základe smernice Rady 94/57/ES o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky a pre príslušné činnosti námorných úradov

4

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | SPRÁVNE POSTUPY |
| | Komisia |
| 2007/C 135/05 | Výzvy na predkladanie návrhov v rámci pracovných programov Spolupráca a Kapacity siedmeho rámcového programu ES v oblasti výskumu, technologického rozvoja a demonštračných činností | 5 |
| | POSTUPY TÝKAJÚCE SA UPLATŇOVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2007/C 135/06 | Štátna pomoc – Dánsko — Štátna pomoc č. C 5/07 (ex N 469/05) – Zmiernenie informačných povinností uložených námorným spoločnostiam zaradeným do dánskeho režimu dane z tonáže — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 6 |
| 2007/C 135/07 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec č. COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV) — Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 20 |
| 2007/C 135/08 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec č. COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) — Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 21 |
| | INÉ AKTY |
| | Komisia |
| 2007/C 135/09 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 22 |
| 2007/C 135/10 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 25 |
| 2007/C 135/11 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 27 |
| 2007/C 135/12 | Uverejnenie žiadosti v zmysle článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 29 |

V   Oznamy

SPRÁVNE POSTUPY

Komisia

2007/C 135/05

Výzvy na predkladanie návrhov v rámci pracovných programov Spolupráca a Kapacity siedmeho rámcového programu ES v oblasti výskumu, technologického rozvoja a demonštračných činností

5

POSTUPY TÝKAJÚCE SA UPLATŇOVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2007/C 135/06

Štátna pomoc – Dánsko — Štátna pomoc č. C 5/07 (ex N 469/05) – Zmiernenie informačných povinností uložených námorným spoločnostiam zaradeným do dánskeho režimu dane z tonáže — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

6

2007/C 135/07

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec č. COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV) — Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

20

2007/C 135/08

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec č. COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) — Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

21

INÉ AKTY

Komisia

2007/C 135/09

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

22

2007/C 135/10

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

25

2007/C 135/11

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

27

2007/C 135/12

Uverejnenie žiadosti v zmysle článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4648 – Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV)

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 135/01)

Dňa 7. júna 2007 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4648. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32007M4648. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/2

---

Oznámenie o výberovom konaní PE/106/S

(2007/C 135/02)

Európsky parlament organizuje výberové konanie:

PE/106/S – dočasný zamestnanec – administrátor (AD5) špecializovaný na štúdie v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT).

Toto výberové konanie si vo vzťahu k pracovnej náplni vyžaduje úroveň vzdelania zodpovedajúcu úplnému najmenej trojročnému cyklu vysokoškolského štúdia ukončeného získaním diplomu.

Nevyžaduje sa žiadna pracovná skúsenosť.

Toto oznámenie o výberovom konaní je zverejnené výhradne v anglickom a francúzskom jazyku. Úplne znenie sa nachádza v Úradnom vestníku C 135 A v týchto dvoch jazykoch.

---

Komisia

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/3

---

Výmenný kurz eura (1)

18. júna 2007

(2007/C 135/03)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3404 |
| JPY | Japonský jen | 165,46 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4440 |
| GBP | Britská libra | 0,67630 |
| SEK | Švédska koruna | 9,4345 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,6620 |
| ISK | Islandská koruna | 83,41 |
| NOK | Nórska koruna | 8,0750 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5836 |
| CZK | Česká koruna | 28,599 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 250,20 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6963 |
| MTL | Maltská líra | 0,4293 |
| PLN | Poľský zlotý | 3,8011 |
| RON | Rumunský lei | 3,2140 |
| SKK | Slovenská koruna | 33,892 |
| TRY | Turecká líra | 1,7478 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5931 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4373 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,4793 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7768 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0605 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 244,43 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,5350 |
| CNY | Čínsky juan | 10,2290 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3417 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 929,56 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,5875 |
| PHP | Filipínske peso | 61,484 |
| RUB | Ruský rubeľ | 34,7820 |
| THB | Thajský baht | 43,620 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3404

JPY

Japonský jen

165,46

DKK

Dánska koruna

7,4440

GBP

Britská libra

0,67630

SEK

Švédska koruna

9,4345

CHF

Švajčiarsky frank

1,6620

ISK

Islandská koruna

83,41

NOK

Nórska koruna

8,0750

BGN

Bulharský lev

1,9558

CYP

Cyperská libra

0,5836

CZK

Česká koruna

28,599

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

250,20

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6963

MTL

Maltská líra

0,4293

PLN

Poľský zlotý

3,8011

RON

Rumunský lei

3,2140

SKK

Slovenská koruna

33,892

TRY

Turecká líra

1,7478

AUD

Austrálsky dolár

1,5931

CAD

Kanadský dolár

1,4373

HKD

Hongkongský dolár

10,4793

NZD

Novozélandský dolár

1,7768

SGD

Singapurský dolár

2,0605

KRW

Juhokórejský won

1 244,43

ZAR

Juhoafrický rand

9,5350

CNY

Čínsky juan

10,2290

HRK

Chorvátska kuna

7,3417

IDR

Indonézska rupia

11 929,56

MYR

Malajzijský ringgit

4,5875

PHP

Filipínske peso

61,484

RUB

Ruský rubeľ

34,7820

THB

Thajský baht

43,620

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/4

---

Zoznam organizácií uznaných na základe smernice Rady 94/57/ES o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky a pre príslušné činnosti námorných úradov

(2007/C 135/04)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas (BV)

| — | China classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China classification Society (CCS)

| — | Det Norske Veritas (DNV) |
| --- | --- |

—

Det Norske Veritas (DNV)

| — | Germanischer Lloyd (GL) |
| --- | --- |

—

Germanischer Lloyd (GL)

| — | Korean Register of Shipping (KR) |
| --- | --- |

—

Korean Register of Shipping (KR)

| — | Lloyd's Register of Shipping (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd's Register of Shipping (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai (NK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai (NK)

| — | Registro italiano navale (RINA) |
| --- | --- |

—

Registro italiano navale (RINA)

| — | Russia Maritime Register of Shipping |
| --- | --- |

—

Russia Maritime Register of Shipping

| — | Hellenic Register of Shipping (HRS) (1), (2) |
| --- | --- |

—

Hellenic Register of Shipping (HRS) (1), (2)

| — | Registro Internacional Naval, SA (RINAVE) (3) |
| --- | --- |

—

Registro Internacional Naval, SA (RINAVE) (3)

| — | Hellenic Register of Shipping (PRS) (4) |
| --- | --- |

—

Hellenic Register of Shipping (PRS) (4)

---

(1)  Rozhodnutie Komisie 2005/623/ES (Ú. v. EÚ L 219, 24.8.2005, s. 43). Uznanie Spoločenstvom s účinkami na Grécko a Cyprus a platné tri roky od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

(2)  Rozhodnutie Komisie 2006/382/ES (Ú. v. EÚ L 151, 6.6.2006, s. 31). Uznanie Spoločenstvom s účinkami na Maltu a platné do 3. augusta 2008.

(3)  Rozhodnutie Komisie 2005/311/ES (Ú. v. EÚ L 99, 19.4.2005, s. 15). Uznanie Spoločenstvom s účinkami na Portugalsko a platné tri roky od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

(4)  Rozhodnutie Komisie 2006/660/ES (Ú. v. EÚ L 272, 3.10.2006, s. 17). Uznanie Spoločenstvom s účinkami na Českú republiku, Cyprus, Litvu, Maltu a Slovenskú republiku platné tri roky od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

---

V Oznamy

SPRÁVNE POSTUPY

Komisia

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/5

---

Výzvy na predkladanie návrhov v rámci pracovných programov Spolupráca a Kapacity siedmeho rámcového programu ES v oblasti výskumu, technologického rozvoja a demonštračných činností

(2007/C 135/05)

Oznamuje sa zahájenie výziev na predkladanie ponúk v rámci pracovných programov Spolupráca a Kapacity siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického vývoja a demonštračných aktivít (2007 až 2013).

Očakávajú sa návrhy v nižšie uvedených oblastiach. Lehoty na predkladanie ponúk a pridelené finančné prostriedky sú uvedené vo výzvach, ktoré sú zverejnené na internetovej stránke CORDIS.

Špecifický program Spolupráca:

Téma: Zdravie

Identifikátor výzvy: FP7-HEALTH-2007-B

Špecifický program Kapacity:

Časť: Výskumné infraštruktúry

Identifikátor výzvy: FP7-INFRASTRUCTURES-2007-2

Tieto výzvy na predkladanie ponúk sa vzťahujú na pracovné programy prijaté rozhodnutiami Komisie C(2007) 2460 z 11. júna 2007 a C(2007) 2464 z 13. júna 2007.

Informácie o podmienkach týkajúcich sa výziev a pracovných programov, ako aj usmernenia pre žiadateľov týkajúce sa spôsobu predkladania ponúk, sa nachádzajú na internetovej stránke CORDIS:

http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

POSTUPY TÝKAJÚCE SA UPLATŇOVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/6

---

ŠTÁTNA POMOC – DÁNSKO

Štátna pomoc č. C 5/07 (ex N 469/05) – Zmiernenie informačných povinností uložených námorným spoločnostiam zaradeným do dánskeho režimu dane z tonáže

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 135/06)

Prostredníctvom listu zo 7. februára 2007 reprodukovaného v autentickom jazyku na stranách nasledujúcich po tomto zhrnutí Komisia oznámila Dánskemu kráľovstvu svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES týkajúcom sa prv uvedenej pomoci.

Zúčastnené strany môžu predložiť svoje pripomienky do jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a pripojeného listu, a to na adresu Európskej komisie, Generálneho riaditeľstva pre energetiku a dopravu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A – Unit 4 |
| B-1049 Brussels |
| Fax No: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A – Unit 4

B-1049 Brussels

Fax No: (32-2) 296 41 04

Tieto pripomienky budú oznámené Dánskemu kráľovstvu. O dôverné narábanie s informáciami o totožnosti zúčastnenej strany podávajúcej pripomienky možno požiadať písomne a s uvedením dôvodov tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

1.   KONANIE

| 1. | Listom z 13. septembra 2005 (1) Dánsko notifikovalo Komisii zmenu dánskeho režimu dane z tonáže. Tento režim bol pôvodne schválený rozhodnutím z 12. marca 2002 (2) (vec N 563/01). |
| --- | --- |

1.

Listom z 13. septembra 2005 (1) Dánsko notifikovalo Komisii zmenu dánskeho režimu dane z tonáže. Tento režim bol pôvodne schválený rozhodnutím z 12. marca 2002 (2) (vec N 563/01).

| 2. | Táto zmena bola zaevidovaná ako notifikovaná pomoc pod číslom N 469/05. Notifikovaná zmena bola zavedená zákonom č. 408 z 1. júna 2005. |
| --- | --- |

2.

Táto zmena bola zaevidovaná ako notifikovaná pomoc pod číslom N 469/05. Notifikovaná zmena bola zavedená zákonom č. 408 z 1. júna 2005.

| 3. | Listami z 28. októbra 2005, 19. mája a 29. augusta 2006 (3) Komisia požiadala dánske úrady o poskytnutie ďalších informácií, ktoré tieto úrady predložili vo svojich odpovediach z 22. novembra 2005 a z 30. júna 2006 (4). |
| --- | --- |

3.

Listami z 28. októbra 2005, 19. mája a 29. augusta 2006 (3) Komisia požiadala dánske úrady o poskytnutie ďalších informácií, ktoré tieto úrady predložili vo svojich odpovediach z 22. novembra 2005 a z 30. júna 2006 (4).

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Názov

| 4. | Zmiernenie informačných povinností uložených námorným spoločnostiam zaradeným do dánskeho režimu dane z tonáže |
| --- | --- |

4.

Zmiernenie informačných povinností uložených námorným spoločnostiam zaradeným do dánskeho režimu dane z tonáže

2.2.   Opis notifikovaných opatrení

| 5. | Zákon Nb 408 z 1. júna 2005 oslobodzuje dánske námorné spoločnosti zdaňované podľa dánskej dane z tonáže (5) od ich povinnosti poskytovať daňovým úradom všetky potrebné informácie o svojich finančných transakciách so zahraničnými spoločnosťami patriacimi do rovnakej skupiny. |
| --- | --- |

5.

Zákon Nb 408 z 1. júna 2005 oslobodzuje dánske námorné spoločnosti zdaňované podľa dánskej dane z tonáže (5) od ich povinnosti poskytovať daňovým úradom všetky potrebné informácie o svojich finančných transakciách so zahraničnými spoločnosťami patriacimi do rovnakej skupiny.

| 6. | Overovanie komerčných transakcií medzi dvomi spoločnosťami patriacimi do rovnakej skupiny sa v takom prípade uskutočňuje na základe zásady trhového odstupu. Táto zásada spočíva v overení, či ceny v transakciách uskutočnených medzi pridruženými spoločnosťami patriacimi do tej istej skupiny spoločností sú v súlade s trhovými cenami. Takéto overovanie je povinné podľa:






  — | režimov transferového oceňovania, ktoré majú krajiny EZVO používať, aby sa zabránilo daňovým únikom cez komerčné transakcie medzi pridruženými subjektmi tej istej skupiny, ktoré sú zdaňované v dvoch rôznych krajinách (6); |
| --- | --- | --- |

6.

Overovanie komerčných transakcií medzi dvomi spoločnosťami patriacimi do rovnakej skupiny sa v takom prípade uskutočňuje na základe zásady trhového odstupu. Táto zásada spočíva v overení, či ceny v transakciách uskutočnených medzi pridruženými spoločnosťami patriacimi do tej istej skupiny spoločností sú v súlade s trhovými cenami. Takéto overovanie je povinné podľa:

—

režimov transferového oceňovania, ktoré majú krajiny EZVO používať, aby sa zabránilo daňovým únikom cez komerčné transakcie medzi pridruženými subjektmi tej istej skupiny, ktoré sú zdaňované v dvoch rôznych krajinách (6);

| — | jedného z opatrení účelovej viazanosti (7) súvisiacich s režimom. Predmetné opatrenie účelovej viazanosti je špecifikované v oddiele 2.11.1 uvedeného rozhodnutia z 12. marca 2002 pod názvom „Zásada trhového odstupu“ a spočíva v kontrolovaní obchodných transakcií medzi spoločnosťou zdaňovanou daňou z tonáže a jej pridruženými spoločnosťami. |
| --- | --- |

—

jedného z opatrení účelovej viazanosti (7) súvisiacich s režimom. Predmetné opatrenie účelovej viazanosti je špecifikované v oddiele 2.11.1 uvedeného rozhodnutia z 12. marca 2002 pod názvom „Zásada trhového odstupu“ a spočíva v kontrolovaní obchodných transakcií medzi spoločnosťou zdaňovanou daňou z tonáže a jej pridruženými spoločnosťami.

| 7. | Informačná povinnosť uvedená v bode 4, od ktorej by boli dánske námorné spoločnosti zdaňované podľa dánskej dane z tonáže oslobodené, ak by sa notifikované opatrenia vykonávali, nie je určená iba spoločnostiam podliehajúcim dani z tonáže. V daňovom systéme je cieľom tejto povinnosti umožniť finančným úradom kontrolovať, či jedna z dvoch spoločností patriacich do rovnakej skupiny, ale ktoré podliehajú dvom rôznym daňovým režimom dane z príjmu právnických osôb, nevyužila transferové ceny na účel prenosu množstva výhod na druhú spoločnosť majúcu prospech z najvýhodnejšieho režimu. Tieto informácie sú preto nevyhnutné na kontrolovanie transferových cien v rámci skupiny spoločností ako podľa režimu transferového účtovania cien (pri cezhraničných transakciách), tak aj podľa povinnosti účelovej viazanosti (bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o cezhraničné transakcie), čo je špecifické pre režim dane z tonáže. |
| --- | --- |

7.

Informačná povinnosť uvedená v bode 4, od ktorej by boli dánske námorné spoločnosti zdaňované podľa dánskej dane z tonáže oslobodené, ak by sa notifikované opatrenia vykonávali, nie je určená iba spoločnostiam podliehajúcim dani z tonáže. V daňovom systéme je cieľom tejto povinnosti umožniť finančným úradom kontrolovať, či jedna z dvoch spoločností patriacich do rovnakej skupiny, ale ktoré podliehajú dvom rôznym daňovým režimom dane z príjmu právnických osôb, nevyužila transferové ceny na účel prenosu množstva výhod na druhú spoločnosť majúcu prospech z najvýhodnejšieho režimu. Tieto informácie sú preto nevyhnutné na kontrolovanie transferových cien v rámci skupiny spoločností ako podľa režimu transferového účtovania cien (pri cezhraničných transakciách), tak aj podľa povinnosti účelovej viazanosti (bez ohľadu na to, či ide alebo nejde o cezhraničné transakcie), čo je špecifické pre režim dane z tonáže.

| 8. | Dánske úrady sú toho názoru, že pokiaľ je jedna z týchto dvoch spoločností dánskou námornou dopravnou spoločnosťou zdaňovanou podľa dánskej dane z tonáže a druhá spoločnosť je jej pridružená spoločnosť so sídlom v zahraničí (sesterská, dcérska alebo materská spoločnosť), táto dánska spoločnosť nemá záujem na tom, aby prevádzala svoje výhody na svoje zahraničné pridružené spoločnosti manipulovaním transferových cien. Z toho dôvodu, pokiaľ je jedna z dvoch združených spoločností zdaňovaná podľa dánskeho režimu dane z tonáže a druhá je zdaňovaná v inej krajine, overovanie dánskymi finančnými úradmi o možných zneužitiach cez transferové ceny neslúži, podľa dánskych úradov, záujmom dánskej štátnej pokladnice. Tieto kontroly pokladajú dánske úrady za kontroly len v záujme iných členských štátov a tretích krajín. |
| --- | --- |

8.

Dánske úrady sú toho názoru, že pokiaľ je jedna z týchto dvoch spoločností dánskou námornou dopravnou spoločnosťou zdaňovanou podľa dánskej dane z tonáže a druhá spoločnosť je jej pridružená spoločnosť so sídlom v zahraničí (sesterská, dcérska alebo materská spoločnosť), táto dánska spoločnosť nemá záujem na tom, aby prevádzala svoje výhody na svoje zahraničné pridružené spoločnosti manipulovaním transferových cien. Z toho dôvodu, pokiaľ je jedna z dvoch združených spoločností zdaňovaná podľa dánskeho režimu dane z tonáže a druhá je zdaňovaná v inej krajine, overovanie dánskymi finančnými úradmi o možných zneužitiach cez transferové ceny neslúži, podľa dánskych úradov, záujmom dánskej štátnej pokladnice. Tieto kontroly pokladajú dánske úrady za kontroly len v záujme iných členských štátov a tretích krajín.

2.3.   Opis existujúceho režimu

| 9. | Režim dane z tonáže je opísaný v uvedenom rozhodnutí Komisie z 12. marca 2002 o veci N 563/01. Jeho hlavné črty sa uvádzajú ďalej. |
| --- | --- |

9.

Režim dane z tonáže je opísaný v uvedenom rozhodnutí Komisie z 12. marca 2002 o veci N 563/01. Jeho hlavné črty sa uvádzajú ďalej.

| 10. | Príjem týkajúci sa všetkých oprávnených operácií a podliehajúci dani podľa režimu dane z tonáže je paušálna suma zodpovedajúca sume pevných súm stanovených pre každé plavidlo podľa jeho tonáže, bez ohľadu na skutočný zisk vytvorený dopravnou spoločnosťou, takto:






  do 1 000 NT | DKK 7 (~ EUR 0,90) za 100 NT za deň |
| --- | --- | --- |
| 1 001 – 10 000 NT | DKK 5 (~ EUR 0,70) za 100 NT za deň |
| 1 001 – 25 000 NT | DKK 3 (~ EUR 0,40) za 100 NT za deň |
| > 25 000 NT | DKK 2 (~ EUR 0,30) za 100 NT za deň |

10.

Príjem týkajúci sa všetkých oprávnených operácií a podliehajúci dani podľa režimu dane z tonáže je paušálna suma zodpovedajúca sume pevných súm stanovených pre každé plavidlo podľa jeho tonáže, bez ohľadu na skutočný zisk vytvorený dopravnou spoločnosťou, takto:

do 1 000 NT

DKK 7 (~ EUR 0,90) za 100 NT za deň

1 001 – 10 000 NT

DKK 5 (~ EUR 0,70) za 100 NT za deň

1 001 – 25 000 NT

DKK 3 (~ EUR 0,40) za 100 NT za deň

> 25 000 NT

DKK 2 (~ EUR 0,30) za 100 NT za deň

| 11. | Príjem vypočítaný týmto spôsobom sa zdaňuje bežnou sadzbou dane z príjmu právnických osôb. Pre každé plavidlo podliehajúce dani z tonáže sa zdaniteľný príjem vypočíta so zreteľom jeho čistú tonáž, a to za každých 100 ton netto (NT) a za každé začaté časové obdobie 24 hodín bez ohľadu na to, či je plavidlo prevádzkyschopné. |
| --- | --- |

11.

Príjem vypočítaný týmto spôsobom sa zdaňuje bežnou sadzbou dane z príjmu právnických osôb. Pre každé plavidlo podliehajúce dani z tonáže sa zdaniteľný príjem vypočíta so zreteľom jeho čistú tonáž, a to za každých 100 ton netto (NT) a za každé začaté časové obdobie 24 hodín bez ohľadu na to, či je plavidlo prevádzkyschopné.

| 12. | Tento režim, ktorý sa uskutočňuje od 1. januára 2002, je otvorený pre spoločnosti, ktoré sú povinné platiť daň v Dánsku (t. j. spoločnosti, ktoré majú stále miesto prevádzky v Dánsku) a ktoré poskytujú služby námornej dopravy. Tento režim je takisto otvorený pre zahraničné spoločnosti, ktoré sa zaregistrujú v Dánsku, pretože sem presunuli svoju administratívnu základňu. Do tohto režimu môže patriť len výnos odvodený z prevádzkovania lodnej dopravy. |
| --- | --- |

12.

Tento režim, ktorý sa uskutočňuje od 1. januára 2002, je otvorený pre spoločnosti, ktoré sú povinné platiť daň v Dánsku (t. j. spoločnosti, ktoré majú stále miesto prevádzky v Dánsku) a ktoré poskytujú služby námornej dopravy. Tento režim je takisto otvorený pre zahraničné spoločnosti, ktoré sa zaregistrujú v Dánsku, pretože sem presunuli svoju administratívnu základňu. Do tohto režimu môže patriť len výnos odvodený z prevádzkovania lodnej dopravy.

| 13. | Lodné spoločnosti si môžu zvoliť, či tento režim využijú. Táto voľba sa musí uskutočniť najneskôr pri predložení daňového priznania za rok, v ktorom sa po prvýkrát použije zdaňovanie tonáže. Rozhodnutie o zvolení alebo odmietnutí zdanenia z tonáže je záväzné na obdobie 10 rokov. V rámci Dánska si musia spoločnosti patriace do rovnakej skupiny spoločností zvoliť, či využijú režim dane z tonáže. Ak sa námorná spoločnosť rozhodne pre režim dane z tonáže, všetky jej plavidlá a jej prevádzky, ktoré spĺňajú dané podmienky, patria do tohto daňového režimu. |
| --- | --- |

13.

Lodné spoločnosti si môžu zvoliť, či tento režim využijú. Táto voľba sa musí uskutočniť najneskôr pri predložení daňového priznania za rok, v ktorom sa po prvýkrát použije zdaňovanie tonáže. Rozhodnutie o zvolení alebo odmietnutí zdanenia z tonáže je záväzné na obdobie 10 rokov. V rámci Dánska si musia spoločnosti patriace do rovnakej skupiny spoločností zvoliť, či využijú režim dane z tonáže. Ak sa námorná spoločnosť rozhodne pre režim dane z tonáže, všetky jej plavidlá a jej prevádzky, ktoré spĺňajú dané podmienky, patria do tohto daňového režimu.

2.4.   Trvanie

| 14. | Listom z 5. apríla 2006 sa dánske orgány zaviazali opätovne notifikovať do desiatich rokov notifikované opatrenie o zmiernení informačnej povinnosti pre námorné spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje dánska daň z tonáže. Má sa za to, že platnosť notifikovaného opatrenia uplynie na konci roku 2015. |
| --- | --- |

14.

Listom z 5. apríla 2006 sa dánske orgány zaviazali opätovne notifikovať do desiatich rokov notifikované opatrenie o zmiernení informačnej povinnosti pre námorné spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje dánska daň z tonáže. Má sa za to, že platnosť notifikovaného opatrenia uplynie na konci roku 2015.

2.5.   Rozpočet

| 15. | Tento režim úprav nemá rozpočtový vplyv na existujúci režim. Navrhovanou zmenou sa individuálne pomoci upravovať nebudú. |
| --- | --- |

15.

Tento režim úprav nemá rozpočtový vplyv na existujúci režim. Navrhovanou zmenou sa individuálne pomoci upravovať nebudú.

2.6.   Iné systémy štátnej pomoci uplatniteľné v námornej doprave v Dánsku

| 16. | Pokiaľ je Komisii známe, Dánsko v súčasnosti uplatňuje popri režime dane z tonáže len jeden ďalší režim v súvislosti s prevádzkovateľmi námornej dopravy: režim, ktorým sa oslobodzujú majitelia lodí od platenia dane z príjmu a sociálnych príspevkov za svojich námorníkov pracujúcich na palubách oprávnených plavidiel (8). |
| --- | --- |

16.

Pokiaľ je Komisii známe, Dánsko v súčasnosti uplatňuje popri režime dane z tonáže len jeden ďalší režim v súvislosti s prevádzkovateľmi námornej dopravy: režim, ktorým sa oslobodzujú majitelia lodí od platenia dane z príjmu a sociálnych príspevkov za svojich námorníkov pracujúcich na palubách oprávnených plavidiel (8).

2.7.   Stanovisko dánskych orgánov

| 17. | Dánske orgány sú toho názoru, že ak by nadnárodná spoločnosť mala pokušenie urobiť únik pri dani z príjmov právnických osôb prostredníctvom obchodných transakcií medzi dánskou pridruženou spoločnosťou podliehajúcou dani z tonáže a jednou z jej nedánskych pridružených spoločností, takýto daňový únik by bol na ujmu druhej dotknutej krajiny, ale nie na ujmu Dánska. |
| --- | --- |

17.

Dánske orgány sú toho názoru, že ak by nadnárodná spoločnosť mala pokušenie urobiť únik pri dani z príjmov právnických osôb prostredníctvom obchodných transakcií medzi dánskou pridruženou spoločnosťou podliehajúcou dani z tonáže a jednou z jej nedánskych pridružených spoločností, takýto daňový únik by bol na ujmu druhej dotknutej krajiny, ale nie na ujmu Dánska.

| 18. | Nie je preto v záujme dánskych finančných úradov udržiavať systematický dozor nad transakciami medzi spoločnosťami podliehajúcimi dánskej dani z tonáže a ich prípadnými zahraničnými pridruženými spoločnosťami, keďže takýto dozor by neviedol k nadobudnutiu akýchkoľvek dodatočných príjmov pre dánsku štátnu pokladnicu. Preto Dánsko navrhlo oslobodiť spoločnosti podliehajúce dánskej dani z tonáže od administratívnych záťaží, ktoré sú podľa nich nepotrebné. |
| --- | --- |

18.

Nie je preto v záujme dánskych finančných úradov udržiavať systematický dozor nad transakciami medzi spoločnosťami podliehajúcimi dánskej dani z tonáže a ich prípadnými zahraničnými pridruženými spoločnosťami, keďže takýto dozor by neviedol k nadobudnutiu akýchkoľvek dodatočných príjmov pre dánsku štátnu pokladnicu. Preto Dánsko navrhlo oslobodiť spoločnosti podliehajúce dánskej dani z tonáže od administratívnych záťaží, ktoré sú podľa nich nepotrebné.

| 19. | V súvislosti s uvedenými dôvodmi sa zdá, že dánske orgány implicitne zastávajú názor, že zodpovednosť za kontrolovanie možných daňových únikov z akejkoľvek spoločnosti usadenej v cudzej krajine do spoločnosti so sídlom v Dánsku a podliehajúcej dánskej dani z tonáže patrí finančným úradom danej cudzej krajiny. Z tohto predpokladu vyplýva, že finančné úrady tejto cudzej krajiny, či už ide o členský štát alebo o tretiu krajinu, by mali mať transferové cenové pravidlá vo svojich daňových právnych predpisoch a mali by také pravidlá účinne uplatňovať, najmä v súvislosti s transakciami so spoločnosťami majúcimi prospech z dane z tonáže v Dánsku. |
| --- | --- |

19.

V súvislosti s uvedenými dôvodmi sa zdá, že dánske orgány implicitne zastávajú názor, že zodpovednosť za kontrolovanie možných daňových únikov z akejkoľvek spoločnosti usadenej v cudzej krajine do spoločnosti so sídlom v Dánsku a podliehajúcej dánskej dani z tonáže patrí finančným úradom danej cudzej krajiny. Z tohto predpokladu vyplýva, že finančné úrady tejto cudzej krajiny, či už ide o členský štát alebo o tretiu krajinu, by mali mať transferové cenové pravidlá vo svojich daňových právnych predpisoch a mali by také pravidlá účinne uplatňovať, najmä v súvislosti s transakciami so spoločnosťami majúcimi prospech z dane z tonáže v Dánsku.

3.   PREDBEŽNÉ POSÚDENIE EXISTENCIE POMOCI

| 20. | Nebude zmysluplné určiť, či notifikované opatrenia sami predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže štátna pomoc sa musí preskúmať v súvislosti s celým režimom dane z tonáže. Komisia by preto mala preskúmať celý režim dane z tonáže vo forme, v ktorej by bol, keby sa vykonávali notifikované opatrenia. |
| --- | --- |

20.

Nebude zmysluplné určiť, či notifikované opatrenia sami predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže štátna pomoc sa musí preskúmať v súvislosti s celým režimom dane z tonáže. Komisia by preto mala preskúmať celý režim dane z tonáže vo forme, v ktorej by bol, keby sa vykonávali notifikované opatrenia.

| 21. | Komisia má v tomto štádiu analýzy ten názor, že notifikované opatrenia nemenia charakter pomoci režimu dane z tonáže. |
| --- | --- |

21.

Komisia má v tomto štádiu analýzy ten názor, že notifikované opatrenia nemenia charakter pomoci režimu dane z tonáže.

| 22. | Hlavným hmotným záujmom je teda určiť, či by sa plánovanými opatreniami zmenilo posúdenie uskutočnené v prv uvedenom rozhodnutí Komisie z 12. marca 2002 o celkovej zlučiteľnosti systému so spoločným trhom. |
| --- | --- |

22.

Hlavným hmotným záujmom je teda určiť, či by sa plánovanými opatreniami zmenilo posúdenie uskutočnené v prv uvedenom rozhodnutí Komisie z 12. marca 2002 o celkovej zlučiteľnosti systému so spoločným trhom.

4.   POCHYBNOSTI O ZLUČITEĽNOSTI OPATRENIA SO SPOLOČNÝM TRHOM

4.1.   Opatrenie účelovej viazanosti dotknuté notifikovanými opatreniami

| 23. | Jednou z hlavných podmienok spojených so zlučiteľnosťou režimov dane z tonáže so spoločným trhom je existencia radu opatrení účelovej viazanosti, ktorých účelom je zaistiť, aby v príslušnom členskom štáte alebo tretej krajine iné činnosti než námorná doprava nemali prospech z tohto režimu. Možnosť udeliť daň z tonáže je v námorných pokynoch samozrejme jasne uplatniteľná (9) na určité námorné činnosti a tieto pokyny sa uplatňujú len na námornú dopravu. Ak by zmenený režim dane z tonáže mohol viesť k tomu, že by z dane z tonáže mali úžitok nenámorné činnosti, zlučiteľnosť režimu by bola spochybnená, ako sa uvádza podrobnejšie ďalej. |
| --- | --- |

23.

Jednou z hlavných podmienok spojených so zlučiteľnosťou režimov dane z tonáže so spoločným trhom je existencia radu opatrení účelovej viazanosti, ktorých účelom je zaistiť, aby v príslušnom členskom štáte alebo tretej krajine iné činnosti než námorná doprava nemali prospech z tohto režimu. Možnosť udeliť daň z tonáže je v námorných pokynoch samozrejme jasne uplatniteľná (9) na určité námorné činnosti a tieto pokyny sa uplatňujú len na námornú dopravu. Ak by zmenený režim dane z tonáže mohol viesť k tomu, že by z dane z tonáže mali úžitok nenámorné činnosti, zlučiteľnosť režimu by bola spochybnená, ako sa uvádza podrobnejšie ďalej.

| 24. | Opatrenia účelovej viazanosti súvisiace s dánskym režimom dane z tonáže sú opísané v oddiele 2.11 uvedeného rozhodnutia Komisie z 12. marca 2002. |
| --- | --- |

24.

Opatrenia účelovej viazanosti súvisiace s dánskym režimom dane z tonáže sú opísané v oddiele 2.11 uvedeného rozhodnutia Komisie z 12. marca 2002.

| 25. | Jedným z hlavných opatrení účelovej viazanosti je overovanie – na základe zásady trhového odstupu – obchodných transakcií medzi spoločnosťami podliehajúcimi dani z tonáže a ich možnými pridruženými spoločnosťami (alebo časti príslušných spoločností, ktoré podliehajú bežnej dani z príjmu právnických osôb), či už ide o pridružené vnútroštátne alebo zahraničné podniky. Je namieste poznamenať, že existujú iné druhy opatrení účelovej viazanosti, pokiaľ ide o „hrubú kapitalizáciu“ (10) alebo pomerné rozdelenie nákladov a výnosov, keď jedna časť činností spoločnosti sa zdaňuje podľa režimu dane z tonáže a zvyšok sa zdaňuje podľa bežnej dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

25.

Jedným z hlavných opatrení účelovej viazanosti je overovanie – na základe zásady trhového odstupu – obchodných transakcií medzi spoločnosťami podliehajúcimi dani z tonáže a ich možnými pridruženými spoločnosťami (alebo časti príslušných spoločností, ktoré podliehajú bežnej dani z príjmu právnických osôb), či už ide o pridružené vnútroštátne alebo zahraničné podniky. Je namieste poznamenať, že existujú iné druhy opatrení účelovej viazanosti, pokiaľ ide o „hrubú kapitalizáciu“ (10) alebo pomerné rozdelenie nákladov a výnosov, keď jedna časť činností spoločnosti sa zdaňuje podľa režimu dane z tonáže a zvyšok sa zdaňuje podľa bežnej dane z príjmov právnických osôb.

| 26. | Všetky režimy dane z tonáže schválené Komisiou v období ostatných piatich rokov (11) obsahujú opatrenia týkajúce sa účelovej viazanosti vrátane účelovej viazanosti tých, ktorých sa týkajú notifikované opatrenia, teda overovanie transakcií medzi subjektmi podliehajúcimi dani z tonáže a ostatnými subjektmi. |
| --- | --- |

26.

Všetky režimy dane z tonáže schválené Komisiou v období ostatných piatich rokov (11) obsahujú opatrenia týkajúce sa účelovej viazanosti vrátane účelovej viazanosti tých, ktorých sa týkajú notifikované opatrenia, teda overovanie transakcií medzi subjektmi podliehajúcimi dani z tonáže a ostatnými subjektmi.

| 27. | Režimy dane z tonáže musia byť účelovo viazané, aby sa zabránilo rozšíreniu účinkov na hospodárske činnosti, ktoré nepredstavujú námornú dopravu. Na tento účel Komisia zvyčajne žiada od členských štátov rad opatrení účelovej viazanosti, ako napríklad:






  — | overovanie obchodných transakcií naprieč oblasťou účelovej viazanosti na základe zásady trhového odstupu; |
| --- | --- | --- |

27.

Režimy dane z tonáže musia byť účelovo viazané, aby sa zabránilo rozšíreniu účinkov na hospodárske činnosti, ktoré nepredstavujú námornú dopravu. Na tento účel Komisia zvyčajne žiada od členských štátov rad opatrení účelovej viazanosti, ako napríklad:

—

overovanie obchodných transakcií naprieč oblasťou účelovej viazanosti na základe zásady trhového odstupu;

| — | pravidlá o spravodlivom zdieľaní nákladov kapitálových výdavkov medzi oprávnenými a neoprávnenými činnosťami; |
| --- | --- |

—

pravidlá o spravodlivom zdieľaní nákladov kapitálových výdavkov medzi oprávnenými a neoprávnenými činnosťami;

| — | pravidlá o spravodlivom rozdelení príjmov medzi oprávnené a neoprávnené činnosti; |
| --- | --- |

—

pravidlá o spravodlivom rozdelení príjmov medzi oprávnené a neoprávnené činnosti;

| — | možnosť pre námorné skupiny rozhodnúť sa pre „všetko alebo nič“ („pre daň z tonáže by sa mali rozhodnúť všetky oprávnené subjekty v skupine, ak ju využíva aspoň jeden z nich“). |
| --- | --- |

—

možnosť pre námorné skupiny rozhodnúť sa pre „všetko alebo nič“ („pre daň z tonáže by sa mali rozhodnúť všetky oprávnené subjekty v skupine, ak ju využíva aspoň jeden z nich“).

| 28. | Zmyslom takýchto opatrení je okrem iného predchádzať daňovým únikom v prospech činností, ktoré nesúvisia s námornou dopravou. Vykonávanie týchto opatrení je dôležité pri hodnotení zlučiteľnosti režimu dane z tonáže so spoločným trhom, keďže pomáhajú zabezpečiť, že z režimu nemajú neoprávnený prospech činnosti, na ktoré sa nevzťahujú pokyny Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu. Opatrenia účelovej viazanosti ako také treba pokladať za neoddeliteľnú súčasť režimu dane z tonáže. |
| --- | --- |

28.

Zmyslom takýchto opatrení je okrem iného predchádzať daňovým únikom v prospech činností, ktoré nesúvisia s námornou dopravou. Vykonávanie týchto opatrení je dôležité pri hodnotení zlučiteľnosti režimu dane z tonáže so spoločným trhom, keďže pomáhajú zabezpečiť, že z režimu nemajú neoprávnený prospech činnosti, na ktoré sa nevzťahujú pokyny Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu. Opatrenia účelovej viazanosti ako také treba pokladať za neoddeliteľnú súčasť režimu dane z tonáže.

| 29. | Najmä opatrenie účelovej viazanosti v rámci dane z tonáže založené na zásade trhového odstupu je zahrnuté do rozhodnutí Komisie schvaľujúcich režimy dane z tonáže (pozri bod 26 odôvodnenia), vrátane režimu, o ktorý teraz ide, a zabezpečuje, aby z dánskej dane z tonáže mohli mať prospech len činnosti námornej dopravy poskytované spoločnosťami, ktoré podliehajú zdaneniu v Dánsku. |
| --- | --- |

29.

Najmä opatrenie účelovej viazanosti v rámci dane z tonáže založené na zásade trhového odstupu je zahrnuté do rozhodnutí Komisie schvaľujúcich režimy dane z tonáže (pozri bod 26 odôvodnenia), vrátane režimu, o ktorý teraz ide, a zabezpečuje, aby z dánskej dane z tonáže mohli mať prospech len činnosti námornej dopravy poskytované spoločnosťami, ktoré podliehajú zdaneniu v Dánsku.

4.2.   Úprava efektívnosti predmetného opatrenia účelovej viazanosti

| 30. | Treba pripomenúť, že opatrenia účelovej viazanosti sú zásadne dôležité na zabezpečenie nepriepustnosti režimov dane z tonáže. Komisia požadovala takéto opatrenia účelovej viazanosti vo všetkých režimoch schválených za ostatných päť rokov. |
| --- | --- |

30.

Treba pripomenúť, že opatrenia účelovej viazanosti sú zásadne dôležité na zabezpečenie nepriepustnosti režimov dane z tonáže. Komisia požadovala takéto opatrenia účelovej viazanosti vo všetkých režimoch schválených za ostatných päť rokov.

| 31. | Bez účinného vykonávania opatrenia účelovej viazanosti týkajúceho sa obchodných transakcií môžu predovšetkým odvetvia iné ako odvetvie námornej dopravy, či už pôjde o členské alebo nečlenské štáty, mať prospech z možnosti daňového úniku na dani z príjmov právnických osôb prostredníctvom obchodných transakcií s pridruženou spoločnosťou podliehajúcou režimu dane z tonáže v dotknutom členskom štáte. |
| --- | --- |

31.

Bez účinného vykonávania opatrenia účelovej viazanosti týkajúceho sa obchodných transakcií môžu predovšetkým odvetvia iné ako odvetvie námornej dopravy, či už pôjde o členské alebo nečlenské štáty, mať prospech z možnosti daňového úniku na dani z príjmov právnických osôb prostredníctvom obchodných transakcií s pridruženou spoločnosťou podliehajúcou režimu dane z tonáže v dotknutom členskom štáte.

| 32. | Komisia chápe, že dánske orgány majú v úmysle naďalej overovať – pri uplatňovaní opatrenia účelovej viazanosti založeného na zásade trhového odstupu – transakcie medzi dvomi pridruženými spoločnosťami, pričom jedna z nich využíva daň z tonáže, ako doteraz, ale len v prípade, že obe spoločnosti podliehajú plateniu daní v Dánsku. |
| --- | --- |

32.

Komisia chápe, že dánske orgány majú v úmysle naďalej overovať – pri uplatňovaní opatrenia účelovej viazanosti založeného na zásade trhového odstupu – transakcie medzi dvomi pridruženými spoločnosťami, pričom jedna z nich využíva daň z tonáže, ako doteraz, ale len v prípade, že obe spoločnosti podliehajú plateniu daní v Dánsku.

| 33. | Následne, zatiaľ čo overovanie vnútroštátnych transakcií so spoločnosťou, na ktorú sa vzťahuje daň z tonáže, zostalo pod dohľadom a zodpovednosťou dánskych finančných úradov, overovanie cezhraničných transakcií medzi spoločnosťou podliehajúcou dani z tonáže v Dánsku a zahraničnou pridruženou spoločnosťou by zostalo v zodpovednosti príslušnej cudzej krajiny. |
| --- | --- |

33.

Následne, zatiaľ čo overovanie vnútroštátnych transakcií so spoločnosťou, na ktorú sa vzťahuje daň z tonáže, zostalo pod dohľadom a zodpovednosťou dánskych finančných úradov, overovanie cezhraničných transakcií medzi spoločnosťou podliehajúcou dani z tonáže v Dánsku a zahraničnou pridruženou spoločnosťou by zostalo v zodpovednosti príslušnej cudzej krajiny.

| 34. | Komisia má však v tomto štádiu analýzy pochybnosti, či by úvodný režim dane z tonáže, v znení zmien notifikovanými opatreniami, zostal zlučiteľný so spoločným trhom, keďže notifikovanými opatreniami sa môže oslabiť uvedené opatrenie účelovej viazanosti. Opatrenie účelovej viazanosti je pre zlučiteľnosť režimu podstatné (12). |
| --- | --- |

34.

Komisia má však v tomto štádiu analýzy pochybnosti, či by úvodný režim dane z tonáže, v znení zmien notifikovanými opatreniami, zostal zlučiteľný so spoločným trhom, keďže notifikovanými opatreniami sa môže oslabiť uvedené opatrenie účelovej viazanosti. Opatrenie účelovej viazanosti je pre zlučiteľnosť režimu podstatné (12).

| 35. | Komisia sa takisto obáva, že notifikovanými opatreniami by sa uľahčilo spoločnostiam podliehajúcim platbe daní v ostatných členských štátoch páchať v týchto členských štátoch daňové úniky, zatiaľ čo by bolo menej pravdepodobné, že by dánske finančné úrady boli schopné odhaľovať podvodné transakcie medzi týmito spoločnosťami a pridruženými spoločnosťami podliehajúcimi dani z tonáže v Dánsku, ak by dánske finančné úrady neboli aj naďalej systematicky informované o obchodných transakciách medzi spoločnosťami podliehajúcimi dánskej dani s tonáže a ich zahraničnými pridruženými spoločnosťami. |
| --- | --- |

35.

Komisia sa takisto obáva, že notifikovanými opatreniami by sa uľahčilo spoločnostiam podliehajúcim platbe daní v ostatných členských štátoch páchať v týchto členských štátoch daňové úniky, zatiaľ čo by bolo menej pravdepodobné, že by dánske finančné úrady boli schopné odhaľovať podvodné transakcie medzi týmito spoločnosťami a pridruženými spoločnosťami podliehajúcimi dani z tonáže v Dánsku, ak by dánske finančné úrady neboli aj naďalej systematicky informované o obchodných transakciách medzi spoločnosťami podliehajúcimi dánskej dani s tonáže a ich zahraničnými pridruženými spoločnosťami.

| 36. | Ak sa preukáže, že opatrenia účelovej viazanosti sú neúčinné alebo že by mohli byť neúčinné, Komisia zastáva názor, že by režim dane z tonáže, pri zvýhodňovaní činností, ktoré nepatria do námornej dopravy, mohol nepriaznivo ovplyvniť obchodné podmienky v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom, a že taký režim by za týchto okolností bol teda nezlučiteľný so spoločným trhom. |
| --- | --- |

36.

Ak sa preukáže, že opatrenia účelovej viazanosti sú neúčinné alebo že by mohli byť neúčinné, Komisia zastáva názor, že by režim dane z tonáže, pri zvýhodňovaní činností, ktoré nepatria do námornej dopravy, mohol nepriaznivo ovplyvniť obchodné podmienky v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom, a že taký režim by za týchto okolností bol teda nezlučiteľný so spoločným trhom.

| 37. | Pokiaľ ide o predkladanú vec, Komisia sa obáva, že úprava dotknutého opatrenia účelovej viazanosti notifikáciou povedie k takej situácii, že činnosti podliehajúce dani v iných krajinách, a teda nepodliehajúce režimu dane z tonáže v Dánsku, budú mať z tohto režimu neoprávnený prospech prostredníctvom nespravodlivo ocenených transakcií s dánskymi pridruženými spoločnosťami zdaňovanými podľa dánskej dane z tonáže. |
| --- | --- |

37.

Pokiaľ ide o predkladanú vec, Komisia sa obáva, že úprava dotknutého opatrenia účelovej viazanosti notifikáciou povedie k takej situácii, že činnosti podliehajúce dani v iných krajinách, a teda nepodliehajúce režimu dane z tonáže v Dánsku, budú mať z tohto režimu neoprávnený prospech prostredníctvom nespravodlivo ocenených transakcií s dánskymi pridruženými spoločnosťami zdaňovanými podľa dánskej dane z tonáže.

| 38. | V súvislosti s uvedeným by Komisia navyše chcela získať stanoviská tretích strán zo všetkých členských štátov k ďalej uvedeným otázkam. |
| --- | --- |

38.

V súvislosti s uvedeným by Komisia navyše chcela získať stanoviská tretích strán zo všetkých členských štátov k ďalej uvedeným otázkam.

| 39. | Po prvé, malo by sa určiť, ako by mohlo Dánsko aj naďalej zabezpečiť, že po vykonaní notifikovaných opatrení budú jeho finančné úrady stále schopné odhaliť akýkoľvek pokus o daňový únik zo strany zahraničných pridružených spoločností v oblasti námornej dopravy zdaňovaných podľa dánskej dane z tonáže a informovať príslušnú cudziu krajinu o týchto pokusoch. Ak sa to nestanoví, Komisiu zaujíma, či by cudzie krajiny vrátane členských štátov s výnimkou Dánska mali niesť bremeno kontrolovania všetkých cezhraničných transakcií so spoločnosťami zdaňovanými podľa dánskej dane z tonáže (z ktorých väčšina sú veľmi pravdepodobne spoločnosti so sídlom v Dánsku). |
| --- | --- |

39.

Po prvé, malo by sa určiť, ako by mohlo Dánsko aj naďalej zabezpečiť, že po vykonaní notifikovaných opatrení budú jeho finančné úrady stále schopné odhaliť akýkoľvek pokus o daňový únik zo strany zahraničných pridružených spoločností v oblasti námornej dopravy zdaňovaných podľa dánskej dane z tonáže a informovať príslušnú cudziu krajinu o týchto pokusoch. Ak sa to nestanoví, Komisiu zaujíma, či by cudzie krajiny vrátane členských štátov s výnimkou Dánska mali niesť bremeno kontrolovania všetkých cezhraničných transakcií so spoločnosťami zdaňovanými podľa dánskej dane z tonáže (z ktorých väčšina sú veľmi pravdepodobne spoločnosti so sídlom v Dánsku).

| 40. | Po druhé, Komisiu zaujíma, či by nerovnosť pri zaobchádzaní, pokiaľ ide o informačnú povinnosť, medzi príjemcami, ktorí majú len vnútroštátne pridružené spoločnosti neoprávnené na daň z tonáže, a príjemcami, ktorí majú len zahraničné pridružené spoločnosti, takisto bola zákonná. V súvislosti s jurisprudenciou vo veci Matra (13) by takáto nerovnosť pri zaobchádzaní mohla takisto mať vplyv na zlučiteľnosť režimu. |
| --- | --- |

40.

Po druhé, Komisiu zaujíma, či by nerovnosť pri zaobchádzaní, pokiaľ ide o informačnú povinnosť, medzi príjemcami, ktorí majú len vnútroštátne pridružené spoločnosti neoprávnené na daň z tonáže, a príjemcami, ktorí majú len zahraničné pridružené spoločnosti, takisto bola zákonná. V súvislosti s jurisprudenciou vo veci Matra (13) by takáto nerovnosť pri zaobchádzaní mohla takisto mať vplyv na zlučiteľnosť režimu.

| 41. | Po tretie, Komisiu zaujíma, či by mechanizmy spolupráce medzi členskými štátmi, ako sa uvádza nižšie, boli vhodné na lepšiu účelovú viazanosť existujúcich režimov dane z tonáže:






  — | povinnosť vzájomnej pomoci v súvislosti s článkom 10 Zmluvy o ES (14) a nad rámec požiadaviek možnej dvojstrannej dohody o daňovej spolupráci medzi nimi a nad rámec odporúčaní podľa usmernení OECD, pokiaľ ide o cezhraničné transakcie so spoločnosťou podliehajúcou dani z tonáže s cieľom zabrániť rozšíreniu účinkov – v meradle Spoločenstva – režimov dane z tonáže na neoprávnené činnosti; |
| --- | --- | --- |

41.

Po tretie, Komisiu zaujíma, či by mechanizmy spolupráce medzi členskými štátmi, ako sa uvádza nižšie, boli vhodné na lepšiu účelovú viazanosť existujúcich režimov dane z tonáže:

—

povinnosť vzájomnej pomoci v súvislosti s článkom 10 Zmluvy o ES (14) a nad rámec požiadaviek možnej dvojstrannej dohody o daňovej spolupráci medzi nimi a nad rámec odporúčaní podľa usmernení OECD, pokiaľ ide o cezhraničné transakcie so spoločnosťou podliehajúcou dani z tonáže s cieľom zabrániť rozšíreniu účinkov – v meradle Spoločenstva – režimov dane z tonáže na neoprávnené činnosti;

| — | povinnosť finančných úradov členského štátu, ktorý zaviedol režim dane z tonáže, systematicky upozorňovať svoje náprotivky v druhom členskom štáte v prípade, že majú podozrenie na transakcie v rozpore z predpismi vykonané s cieľom znížiť daňové príjmy druhého členského štátu a na prospech spoločnosti so sídlom v ich členských štátoch a podliehajúcej ich dani z tonáže. |
| --- | --- |

—

povinnosť finančných úradov členského štátu, ktorý zaviedol režim dane z tonáže, systematicky upozorňovať svoje náprotivky v druhom členskom štáte v prípade, že majú podozrenie na transakcie v rozpore z predpismi vykonané s cieľom znížiť daňové príjmy druhého členského štátu a na prospech spoločnosti so sídlom v ich členských štátoch a podliehajúcej ich dani z tonáže.

| 42. | Komisia by chcela vyzvať tretie strany zo všetkých členských štátov, aby poskytli svoje stanoviská ku všetkým uvedeným otázkam. |
| --- | --- |

42.

Komisia by chcela vyzvať tretie strany zo všetkých členských štátov, aby poskytli svoje stanoviská ku všetkým uvedeným otázkam.

| 43. | Z toho dôvodu je potrebné na základe článku 4 ods. 4 nariadenia v súvislosti so štátnou pomocou (15) začať vyšetrovanie, ktoré Komisii pomôže objasniť tieto otázky a ich možný vplyv na zlučiteľnosť režimu, než sa zaujme konečné stanovisko ku zlučiteľnosti notifikovaných opatrení so spoločným trhom. |
| --- | --- |

43.

Z toho dôvodu je potrebné na základe článku 4 ods. 4 nariadenia v súvislosti so štátnou pomocou (15) začať vyšetrovanie, ktoré Komisii pomôže objasniť tieto otázky a ich možný vplyv na zlučiteľnosť režimu, než sa zaujme konečné stanovisko ku zlučiteľnosti notifikovaných opatrení so spoločným trhom.

TEXT LISTU

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved brev af 13. september 2005 (16) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning, der oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (17) (sag nr. N 563/01). |
| --- | --- |

1.

Ved brev af 13. september 2005 (16) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning, der oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (17) (sag nr. N 563/01).

| 2. | Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. |
| --- | --- |

2.

Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005.

| 3. | Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (18) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005 og 30. juni 2006 (19). |
| --- | --- |

3.

Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (18) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005 og 30. juni 2006 (19).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Betegnelse

| 4. | Lempelse af oplysningspligten for rederier, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

4.

Lempelse af oplysningspligten for rederier, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

2.2.   Beskrivelse af den anmeldte ændring af foranstaltningerne

| 5. | Lov nr. 408 af 1. juni 2005 fritager danske rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (20), fra deres pligt til at forsyne skattemyndighederne med alle nødvendige oplysninger om deres finansielle transaktioner med koncernforbundne udenlandske virksomheder. |
| --- | --- |

5.

Lov nr. 408 af 1. juni 2005 fritager danske rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (20), fra deres pligt til at forsyne skattemyndighederne med alle nødvendige oplysninger om deres finansielle transaktioner med koncernforbundne udenlandske virksomheder.

| 6. | I sådanne tilfælde foretages kontrollen af kommercielle transaktioner mellem to koncernforbundne virksomheder på basis af armslængdeprincippet. Dette princip består i at kontrollere, at de priser, der benyttes i forbindelse med transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, er i overensstemmelse med markedspriserne. Denne kontrol er påkrævet i henhold til både:






  — | de regler for interne afregningspriser, som OECD-landene opfordres til anvende for at forhindre skatteunddragelse via kommercielle transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, der beskattes i to forskellige lande (21), og |
| --- | --- | --- |

6.

I sådanne tilfælde foretages kontrollen af kommercielle transaktioner mellem to koncernforbundne virksomheder på basis af armslængdeprincippet. Dette princip består i at kontrollere, at de priser, der benyttes i forbindelse med transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, er i overensstemmelse med markedspriserne. Denne kontrol er påkrævet i henhold til både:

—

de regler for interne afregningspriser, som OECD-landene opfordres til anvende for at forhindre skatteunddragelse via kommercielle transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, der beskattes i to forskellige lande (21), og

| — | en af de ring-fencing-foranstaltninger (22), der er knyttet til ordningen. Den pågældende foranstaltning er beskrevet i punkt 2.11.1 i førnævnte beslutning af 12. marts 2002 under overskriften »armslængdeprincippet« og består i kontrollere kommercielle transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab og dets koncernforbundne selskaber. |
| --- | --- |

—

en af de ring-fencing-foranstaltninger (22), der er knyttet til ordningen. Den pågældende foranstaltning er beskrevet i punkt 2.11.1 i førnævnte beslutning af 12. marts 2002 under overskriften »armslængdeprincippet« og består i kontrollere kommercielle transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab og dets koncernforbundne selskaber.

| 7. | Den oplysningspligt, der er nævnt i punkt 4 ovenfor, og som danske tonnagebeskattede rederier vil blive fritaget for, hvis den anmeldte foranstaltning gennemføres, er ikke kun specifik for selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen. I et skattesystem tjener den til at give skattemyndighederne mulighed for at tjekke, at et af to selskaber, der tilhører samme koncern, men som henhører under to forskellige selskabsskatteordninger, ikke benytter de interne afregningspriser til at overføre hovedparten af sit overskud til det andet selskab, der beskattes efter den mest fordelagtige ordning. Disse oplysninger er derfor meget vigtige for kontrollen med de interne afregningspriser i en koncern af virksomheder under såvel reglerne for interne afregningspriser (når transaktionerne er grænseoverskridende) som ring-fencing-forpligtelsen (hvad enten transaktionerne er grænseoverskridende eller ej), som er specifik for tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

7.

Den oplysningspligt, der er nævnt i punkt 4 ovenfor, og som danske tonnagebeskattede rederier vil blive fritaget for, hvis den anmeldte foranstaltning gennemføres, er ikke kun specifik for selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen. I et skattesystem tjener den til at give skattemyndighederne mulighed for at tjekke, at et af to selskaber, der tilhører samme koncern, men som henhører under to forskellige selskabsskatteordninger, ikke benytter de interne afregningspriser til at overføre hovedparten af sit overskud til det andet selskab, der beskattes efter den mest fordelagtige ordning. Disse oplysninger er derfor meget vigtige for kontrollen med de interne afregningspriser i en koncern af virksomheder under såvel reglerne for interne afregningspriser (når transaktionerne er grænseoverskridende) som ring-fencing-forpligtelsen (hvad enten transaktionerne er grænseoverskridende eller ej), som er specifik for tonnageskatteordningen.

| 8. | De danske myndigheder mener, at når et af disse to selskaber er et dansk tonnagebeskattet rederi, og det andet selskab er et i udlandet baseret koncernforbundet selskab (søster-, datter- eller moderselskab), har dette danske selskab ingen interesse i at eksportere sit overskud til sine koncernforbundne selskaber i udlandet ved at manipulere med de interne afregningspriser. Når et af de to koncernforbundne selskaber beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og det andet beskattes i et andet land, tjener de danske skattemyndigheders undersøgelse af eventuelle misbrug via de interne afregningspriser derfor ikke, ifølge de danske myndigheder, statskassens sag. Denne kontrol er efter de danske myndigheders opfattelse kun i andre medlemsstaters og i tredjelandes interesse. |
| --- | --- |

8.

De danske myndigheder mener, at når et af disse to selskaber er et dansk tonnagebeskattet rederi, og det andet selskab er et i udlandet baseret koncernforbundet selskab (søster-, datter- eller moderselskab), har dette danske selskab ingen interesse i at eksportere sit overskud til sine koncernforbundne selskaber i udlandet ved at manipulere med de interne afregningspriser. Når et af de to koncernforbundne selskaber beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og det andet beskattes i et andet land, tjener de danske skattemyndigheders undersøgelse af eventuelle misbrug via de interne afregningspriser derfor ikke, ifølge de danske myndigheder, statskassens sag. Denne kontrol er efter de danske myndigheders opfattelse kun i andre medlemsstaters og i tredjelandes interesse.

2.3.   Beskrivelse af den eksisterende ordning

| 9. | Tonnageskatteordningen er beskrevet i førnævnte beslutning vedtaget af Kommissionen den 12. marts 2002 i sag nr. N 563/01. Her følger en kort beskrivelse af ordningens hovedtræk. |
| --- | --- |

9.

Tonnageskatteordningen er beskrevet i førnævnte beslutning vedtaget af Kommissionen den 12. marts 2002 i sag nr. N 563/01. Her følger en kort beskrivelse af ordningens hovedtræk.

| 10. | Den skattepligtige indkomst af virksomhed omfattet af tonnageskatteordningen fastsættes for hvert skib som et fast beløb i forhold til skibets tonnage uanset rederiets faktiske driftsresultat. Den beregnes således:






  Til og med 1 000 NT | 7 DKK (ca. 0,90 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| --- | --- | --- |
| 1 001-10 000 NT | 5 DKK (ca. 0,70 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| 10 001-25 000 NT | 3 DKK (ca. 0,40 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| Over 25 000 NT | 2 DKK (ca. 0,30 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |

10.

Den skattepligtige indkomst af virksomhed omfattet af tonnageskatteordningen fastsættes for hvert skib som et fast beløb i forhold til skibets tonnage uanset rederiets faktiske driftsresultat. Den beregnes således:

Til og med 1 000 NT

7 DKK (ca. 0,90 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

1 001-10 000 NT

5 DKK (ca. 0,70 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

10 001-25 000 NT

3 DKK (ca. 0,40 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

Over 25 000 NT

2 DKK (ca. 0,30 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

| 11. | Den således beregnede skattepligtige indkomst beskattes efter den almindelige selskabsskattesats. For hvert skib, der tonnagebeskattes, beregnes den skattepligtige indkomst i forhold til skibets nettotonnage, pr. 100 nettoton (NT) og pr. påbegyndt døgn, uanset om skibet er i drift eller ej. |
| --- | --- |

11.

Den således beregnede skattepligtige indkomst beskattes efter den almindelige selskabsskattesats. For hvert skib, der tonnagebeskattes, beregnes den skattepligtige indkomst i forhold til skibets nettotonnage, pr. 100 nettoton (NT) og pr. påbegyndt døgn, uanset om skibet er i drift eller ej.

| 12. | Ordningen, der har været anvendt siden 1. januar 2002, er åben for selskaber, der er skattepligtige i Danmark (dvs. som har fast driftssted i Danmark), og som leverer søtransportydelser. Ordningen kan også anvendes af udenlandske selskaber, som bliver hjemmehørende i Danmark ved flytning af ledelsens sæde til landet. Kun indkomst fra rederivirksomhed kan omfattes af ordningen. |
| --- | --- |

12.

Ordningen, der har været anvendt siden 1. januar 2002, er åben for selskaber, der er skattepligtige i Danmark (dvs. som har fast driftssted i Danmark), og som leverer søtransportydelser. Ordningen kan også anvendes af udenlandske selskaber, som bliver hjemmehørende i Danmark ved flytning af ledelsens sæde til landet. Kun indkomst fra rederivirksomhed kan omfattes af ordningen.

| 13. | Deltagelse i ordningen er frivillig. Valget skal træffes senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for det indkomstår, hvor tonnagebeskatning første gang vil kunne vælges. Valg eller fravalg af tonnagebeskatning er bindende for rederiet i en periode på ti år. Inden for Danmarks grænser skal koncernforbundne rederier træffe samme valg, for så vidt angår anvendelse af tonnageskatteordningen. Når tonnageskatteordningen vælges, skal samtlige skibe og andre aktiviteter, som opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, indgå i tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

13.

Deltagelse i ordningen er frivillig. Valget skal træffes senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for det indkomstår, hvor tonnagebeskatning første gang vil kunne vælges. Valg eller fravalg af tonnagebeskatning er bindende for rederiet i en periode på ti år. Inden for Danmarks grænser skal koncernforbundne rederier træffe samme valg, for så vidt angår anvendelse af tonnageskatteordningen. Når tonnageskatteordningen vælges, skal samtlige skibe og andre aktiviteter, som opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, indgå i tonnageskatteordningen.

2.4.   Varighed

| 14. | Ved brev af 5. april 2006 forpligtede de danske myndigheder sig til at genanmelde foranstaltningen vedrørende lempelse af oplysningspligten for rederier omfattet af den danske tonnageskatteordning inden for ti år. Den anmeldte foranstaltning anses derfor at udløbe ved udgangen af 2015. |
| --- | --- |

14.

Ved brev af 5. april 2006 forpligtede de danske myndigheder sig til at genanmelde foranstaltningen vedrørende lempelse af oplysningspligten for rederier omfattet af den danske tonnageskatteordning inden for ti år. Den anmeldte foranstaltning anses derfor at udløbe ved udgangen af 2015.

2.5.   Budget

| 15. | Denne ændring af ordningen får ingen budgetmæssige følger for den eksisterende ordning. Individuelle støtteforanstaltninger vil ikke blive påvirket af den påtænkte ændring. |
| --- | --- |

15.

Denne ændring af ordningen får ingen budgetmæssige følger for den eksisterende ordning. Individuelle støtteforanstaltninger vil ikke blive påvirket af den påtænkte ændring.

2.6.   Andre statsstøtteordninger inden for søtransportsektoren i Danmark

| 16. | Ud over tonnageskatteordningen anvender Danmark, så vidt Kommissionen ved, på nuværende tidspunkt kun én anden ordning til fordel for virksomheder inden for søtransportsektoren, nemlig den, der fritager rederierne for betaling af skat og socialsikringsafgifter for søfolk, der arbejder om bord på skibe, der opfylder de relevante regler (23). |
| --- | --- |

16.

Ud over tonnageskatteordningen anvender Danmark, så vidt Kommissionen ved, på nuværende tidspunkt kun én anden ordning til fordel for virksomheder inden for søtransportsektoren, nemlig den, der fritager rederierne for betaling af skat og socialsikringsafgifter for søfolk, der arbejder om bord på skibe, der opfylder de relevante regler (23).

2.7.   De danske myndigheders holdning

| 17. | De danske myndigheder har den opfattelse, at hvis et multinationalt selskab skulle fristes til at unddrage sig selskabsskat via kommercielle transaktioner mellem et koncernforbundet dansk selskab, der er omfattet af tonnageskatteordningen, og et koncernforbundet udenlandsk selskab, vil en sådan skatteunddragelse være til skade for det andet land og ikke for Danmark. |
| --- | --- |

17.

De danske myndigheder har den opfattelse, at hvis et multinationalt selskab skulle fristes til at unddrage sig selskabsskat via kommercielle transaktioner mellem et koncernforbundet dansk selskab, der er omfattet af tonnageskatteordningen, og et koncernforbundet udenlandsk selskab, vil en sådan skatteunddragelse være til skade for det andet land og ikke for Danmark.

| 18. | Det er derfor ikke i de danske skattemyndigheders interesse at foretage en systematisk overvågning af transaktioner mellem selskaber, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, og deres koncernforbundne udenlandske selskaber, eftersom en sådan overvågning ikke vil resultere i ekstraindtægter for den danske statskasse. Det er grunden til, at Danmark foreslog at befri virksomheder, der er omfattet af tonnageskatteordningen, fra administrative byrder, som de set ud fra deres eget perspektiv finder unødvendige. |
| --- | --- |

18.

Det er derfor ikke i de danske skattemyndigheders interesse at foretage en systematisk overvågning af transaktioner mellem selskaber, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, og deres koncernforbundne udenlandske selskaber, eftersom en sådan overvågning ikke vil resultere i ekstraindtægter for den danske statskasse. Det er grunden til, at Danmark foreslog at befri virksomheder, der er omfattet af tonnageskatteordningen, fra administrative byrder, som de set ud fra deres eget perspektiv finder unødvendige.

| 19. | De danske myndigheder synes således implicit at mene, at ansvaret for at kontrollere en mulig skatteflugt fra et selskab, der er etableret i et andet land, til et selskab i Danmark, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, påhviler skattemyndighederne i det andet land. Denne formodning implicerer, at det andet land, uanset om det er en medlemsstat eller et tredjeland, har regler om interne afregningspriser i sin skattelovgivning, og at skattemyndighederne i det andet land anvender reglerne på en effektiv måde, navnlig på transaktioner med selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen i Danmark. Ved brev af 13. september 2005 (24) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning. Ordningen blev oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (25) (sag nr. N 563/01). |
| --- | --- |

19.

De danske myndigheder synes således implicit at mene, at ansvaret for at kontrollere en mulig skatteflugt fra et selskab, der er etableret i et andet land, til et selskab i Danmark, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, påhviler skattemyndighederne i det andet land. Denne formodning implicerer, at det andet land, uanset om det er en medlemsstat eller et tredjeland, har regler om interne afregningspriser i sin skattelovgivning, og at skattemyndighederne i det andet land anvender reglerne på en effektiv måde, navnlig på transaktioner med selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen i Danmark. Ved brev af 13. september 2005 (24) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning. Ordningen blev oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (25) (sag nr. N 563/01).

| 20. | Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. |
| --- | --- |

20.

Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005.

| 21. | Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (26) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005, 30. juni 2006 og 13. september 2006 (27). |
| --- | --- |

21.

Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (26) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005, 30. juni 2006 og 13. september 2006 (27).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER OPTRÆDER STØTTE

| 22. | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

22.

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 23. | Det giver ingen mening at undersøge, om de anmeldte foranstaltninger i sig selv udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de er en del af den eksisterende tonnageskatteordning og derfor ikke kan betragtes isoleret, men må undersøges i sammenhæng med hele den tonnageskatteordning, som de medfører en ændring af. Kommissionen bør derfor undersøge hele tonnageskatteordningen i den form, den ville have haft, hvis de anmeldte foranstaltninger allerede var blevet gennemført. |
| --- | --- |

23.

Det giver ingen mening at undersøge, om de anmeldte foranstaltninger i sig selv udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de er en del af den eksisterende tonnageskatteordning og derfor ikke kan betragtes isoleret, men må undersøges i sammenhæng med hele den tonnageskatteordning, som de medfører en ændring af. Kommissionen bør derfor undersøge hele tonnageskatteordningen i den form, den ville have haft, hvis de anmeldte foranstaltninger allerede var blevet gennemført.

| 24. | På nuværende stadium af undersøgelsen mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning ikke ændrer ved det forhold, at tonnageskatteordningen har karakter af støtte. |
| --- | --- |

24.

På nuværende stadium af undersøgelsen mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning ikke ændrer ved det forhold, at tonnageskatteordningen har karakter af støtte.

| 25. | Det vigtigste spørgsmål drejer sig således om at afgøre, om de påtænkte foranstaltninger vil ændre vurderingen i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 med hensyn til den samlede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

25.

Det vigtigste spørgsmål drejer sig således om at afgøre, om de påtænkte foranstaltninger vil ændre vurderingen i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 med hensyn til den samlede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL MED HENSYN TIL FORANSTALTNINGENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Ring-fencing-foranstaltning berørt af de anmeldte foranstaltninger

| 26. | En af hovedbetingelserne knyttet til erklæringen om, at tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, er, at der skal træffes en række ring-fencing-foranstaltninger for at sikre, at ingen andre aktiviteter end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat eller et tredjeland — kan blive indirekte tilgodeset af ordningen. Retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren giver rent faktisk mulighed for at indføre en tonnageafgift (28), men disse retningslinjer gælder kun for søtransport. Hvis tonnageskatteordningen i sin ændrede form kan resultere i, at ikke-maritime aktiviteter bliver tilgodeset af tonnageafgiften, kan der opstå tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med fællesmarkedet, jf. beskrivelsen nedenfor. |
| --- | --- |

26.

En af hovedbetingelserne knyttet til erklæringen om, at tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, er, at der skal træffes en række ring-fencing-foranstaltninger for at sikre, at ingen andre aktiviteter end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat eller et tredjeland — kan blive indirekte tilgodeset af ordningen. Retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren giver rent faktisk mulighed for at indføre en tonnageafgift (28), men disse retningslinjer gælder kun for søtransport. Hvis tonnageskatteordningen i sin ændrede form kan resultere i, at ikke-maritime aktiviteter bliver tilgodeset af tonnageafgiften, kan der opstå tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med fællesmarkedet, jf. beskrivelsen nedenfor.

| 27. | Ring-fencing-foranstaltningerne knyttet til den danske tonnageskatteordning er beskrevet i punkt 2.11 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002. |
| --- | --- |

27.

Ring-fencing-foranstaltningerne knyttet til den danske tonnageskatteordning er beskrevet i punkt 2.11 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002.

| 28. | En af disse foranstaltninger består i, at der på basis af armslængdeprincippet skal føres kontrol med kommercielle transaktioner mellem tonnagebeskattede selskaber og deres eventuelle koncernforbundne selskaber (eller de af de pågældende selskaber, der selskabsbeskattes efter de normale regler), det være sig indenlandske eller udenlandske selskaber. Det er værd at erindre om, at der findes andre ring-fencing-foranstaltninger mod »thick capitalization« (29) eller en fordeling af omkostninger og udgifter, hvor en del af rederiets virksomhed beskattes efter tonnageskatteordningen, mens resten beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

28.

En af disse foranstaltninger består i, at der på basis af armslængdeprincippet skal føres kontrol med kommercielle transaktioner mellem tonnagebeskattede selskaber og deres eventuelle koncernforbundne selskaber (eller de af de pågældende selskaber, der selskabsbeskattes efter de normale regler), det være sig indenlandske eller udenlandske selskaber. Det er værd at erindre om, at der findes andre ring-fencing-foranstaltninger mod »thick capitalization« (29) eller en fordeling af omkostninger og udgifter, hvor en del af rederiets virksomhed beskattes efter tonnageskatteordningen, mens resten beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 29. | Alle de tonnageskatteordninger, som Kommissionen har godkendt de sidste fem år (30), herunder den her omhandlede, omfatter ring-fencing-foranstaltninger, der indebærer kontrol med transaktioner mellem tonnagebeskattede virksomheder og virksomheder, der beskattes efter de almindelige regler. |
| --- | --- |

29.

Alle de tonnageskatteordninger, som Kommissionen har godkendt de sidste fem år (30), herunder den her omhandlede, omfatter ring-fencing-foranstaltninger, der indebærer kontrol med transaktioner mellem tonnagebeskattede virksomheder og virksomheder, der beskattes efter de almindelige regler.

| 30. | Tonnageskatteordninger skal være afskærmede for at undgå, at deres virkninger smitter af på økonomiske aktiviteter, der ikke har med søtransport at gøre. Til dette formål anmoder Kommissionen normalt medlemsstaterne om at træffe en række ring fencing-foranstaltninger, f.eks.:






  — | kontrollere kommercielle transaktioner på tværs af afskærmningen på basis af på armslængde-princippet, |
| --- | --- | --- |

30.

Tonnageskatteordninger skal være afskærmede for at undgå, at deres virkninger smitter af på økonomiske aktiviteter, der ikke har med søtransport at gøre. Til dette formål anmoder Kommissionen normalt medlemsstaterne om at træffe en række ring fencing-foranstaltninger, f.eks.:

—

kontrollere kommercielle transaktioner på tværs af afskærmningen på basis af på armslængde-princippet,

| — | indføre regler om fair fordeling af kapitaludgifter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, |
| --- | --- |

—

indføre regler om fair fordeling af kapitaludgifter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter,

| — | indføre regler om fair fordeling af indtægter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, |
| --- | --- |

—

indføre regler om fair fordeling af indtægter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter,

| — | benytte alt-eller-intet-løsningen for rederikoncerner (alle dele af koncernen, der opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, skal vælge denne ordning, når mindst en af dem opfylder betingelserne). |
| --- | --- |

—

benytte alt-eller-intet-løsningen for rederikoncerner (alle dele af koncernen, der opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, skal vælge denne ordning, når mindst en af dem opfylder betingelserne).

| 31. | Sådanne foranstaltninger tjener til bl.a. at forhindre skatteunddragelse til fordel for aktiviteter, der ikke har forbindelse til søtransport. Gennemførelsen af disse foranstaltninger er vigtig for vurderingen af, om tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, da de bidrager til at sikre, at aktiviteter, der ikke er omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, ikke får uretmæssig fordel af ordningen. Ring-fencing-foranstaltninger skal betragtes som en integrerende del af en tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

31.

Sådanne foranstaltninger tjener til bl.a. at forhindre skatteunddragelse til fordel for aktiviteter, der ikke har forbindelse til søtransport. Gennemførelsen af disse foranstaltninger er vigtig for vurderingen af, om tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, da de bidrager til at sikre, at aktiviteter, der ikke er omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, ikke får uretmæssig fordel af ordningen. Ring-fencing-foranstaltninger skal betragtes som en integrerende del af en tonnageskatteordning.

| 32. | Ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet indgår i Kommissionens beslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger (se punkt 26), inkl. den her omhandlede, og sikrer, at kun søtransportydelser, der leveres af selskaber, der er skattepligtige i Danmark, kan henføres under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

32.

Ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet indgår i Kommissionens beslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger (se punkt 26), inkl. den her omhandlede, og sikrer, at kun søtransportydelser, der leveres af selskaber, der er skattepligtige i Danmark, kan henføres under den danske tonnageskatteordning.

4.2.   Ændret virkning af den pågældende ring-fencing-foranstaltning

| 33. | Der erindres om, at ring-fencing-foranstaltninger er meget vigtige for at sikre, at tonnageskatteordninger er vandtætte. Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger. |
| --- | --- |

33.

Der erindres om, at ring-fencing-foranstaltninger er meget vigtige for at sikre, at tonnageskatteordninger er vandtætte. Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger.

| 34. | Uden en effektiv gennemførelse af ring-fencing-foranstaltningen vedrørende kommercielle transaktioner kan andre former for virksomhed end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat selv eller i andre lande — nemlig får mulighed for at unddrage sig selskabsskat gennem kommercielle transaktioner med et koncernforbundet selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

34.

Uden en effektiv gennemførelse af ring-fencing-foranstaltningen vedrørende kommercielle transaktioner kan andre former for virksomhed end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat selv eller i andre lande — nemlig får mulighed for at unddrage sig selskabsskat gennem kommercielle transaktioner med et koncernforbundet selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen i den pågældende medlemsstat.

| 35. | Kommissionen har forstået det således, at de danske myndigheder fortsat agter at verificere transaktioner mellem to koncernforbundne selskaber med udgangspunkt i ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet, når et af dem beskattes efter tonnageskatteordningen, men kun når de begge er skattepligtige i Danmark. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen har forstået det således, at de danske myndigheder fortsat agter at verificere transaktioner mellem to koncernforbundne selskaber med udgangspunkt i ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet, når et af dem beskattes efter tonnageskatteordningen, men kun når de begge er skattepligtige i Danmark.

| 36. | Det betyder, at verifikationen af indenlandske transaktioner med et selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen, vil forblive under de danske myndigheders tilsyn og ansvar, mens det andet land vil være ansvarlig for kontrollen med grænseoverskridende transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab i Danmark og et udenlandsk koncernforbundet selskab. |
| --- | --- |

36.

Det betyder, at verifikationen af indenlandske transaktioner med et selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen, vil forblive under de danske myndigheders tilsyn og ansvar, mens det andet land vil være ansvarlig for kontrollen med grænseoverskridende transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab i Danmark og et udenlandsk koncernforbundet selskab.

| 37. | Imidlertid nærer Kommissionen på nuværende stadium af undersøgelsen tvivl med hensyn til, om den oprindelige tonnageskatteordning som ændret ved de anmeldte foranstaltninger fortsat vil være forenelig med fællesmarkedet, eftersom de anmeldte foranstaltninger kan svække førnævnte ring-fencing-foranstaltning. Sidstnævnte er afgørende for ordningens forenelighed med fællesmarkedet (31). |
| --- | --- |

37.

Imidlertid nærer Kommissionen på nuværende stadium af undersøgelsen tvivl med hensyn til, om den oprindelige tonnageskatteordning som ændret ved de anmeldte foranstaltninger fortsat vil være forenelig med fællesmarkedet, eftersom de anmeldte foranstaltninger kan svække førnævnte ring-fencing-foranstaltning. Sidstnævnte er afgørende for ordningens forenelighed med fællesmarkedet (31).

| 38. | Kommissionen frygter også, at de anmeldte foranstaltninger kan gøre det lettere for selskaber, der er skattepligtige i andre medlemsstater, at unddrage sig beskatning i de pågældende medlemsstater, eftersom det vil være vanskeligere for de danske skattemyndigheder at afsløre svigagtige transaktioner mellem disse selskaber og et tonnagebeskattet koncernforbundet selskab i Danmark, hvis de danske myndigheder ikke længere får regelmæssige oplysninger om transaktioner mellem danske tonnagebeskattede og deres udenlandske koncernforbundne selskaber. |
| --- | --- |

38.

Kommissionen frygter også, at de anmeldte foranstaltninger kan gøre det lettere for selskaber, der er skattepligtige i andre medlemsstater, at unddrage sig beskatning i de pågældende medlemsstater, eftersom det vil være vanskeligere for de danske skattemyndigheder at afsløre svigagtige transaktioner mellem disse selskaber og et tonnagebeskattet koncernforbundet selskab i Danmark, hvis de danske myndigheder ikke længere får regelmæssige oplysninger om transaktioner mellem danske tonnagebeskattede og deres udenlandske koncernforbundne selskaber.

| 39. | Når ring-fencing-foranstaltninger viser sig at være virkningsløse eller kan forventes at være virkningsløse, finder Kommissionen, at tonnageskatteordningen — ved at tilgodese anden virksomhed end søtransportvirksomhed — kan fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, og at en sådan ordning under de omstændigheder er uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

39.

Når ring-fencing-foranstaltninger viser sig at være virkningsløse eller kan forventes at være virkningsløse, finder Kommissionen, at tonnageskatteordningen — ved at tilgodese anden virksomhed end søtransportvirksomhed — kan fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, og at en sådan ordning under de omstændigheder er uforenelig med fællesmarkedet.

| 40. | I denne sag frygter Kommissionen, at ændringen af den ring-fencing-foranstaltning, som anmeldelsen vedrører, vil føre til en situation, hvor virksomhed, der er skattepligtig i andre lande og således ikke omfattet at tonnageskatteordningen i Danmark, vil blive uretmæssigt tilgodeset af ordningen via en urimelig prissætning af transaktioner med koncernforbundne selskaber i Danmark, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

I denne sag frygter Kommissionen, at ændringen af den ring-fencing-foranstaltning, som anmeldelsen vedrører, vil føre til en situation, hvor virksomhed, der er skattepligtig i andre lande og således ikke omfattet at tonnageskatteordningen i Danmark, vil blive uretmæssigt tilgodeset af ordningen via en urimelig prissætning af transaktioner med koncernforbundne selskaber i Danmark, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning.

| 41. | Hvad dette angår, ønsker Kommissionen at modtage samtlige medlemsstaters kommentarer til følgende punkter. |
| --- | --- |

41.

Hvad dette angår, ønsker Kommissionen at modtage samtlige medlemsstaters kommentarer til følgende punkter.

| 42. | For det første er det nødvendigt at få fastslået, hvordan Danmark efter gennemførelsen af de anmeldte foranstaltninger fortsat vil kunne sikre, at landets skattemyndigheder vil være i stand til at afsløre eventuelle forsøg på skatteunddragelse begået af udenlandske selskaber, der er koncernforbundne med rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og underrette det berørte land om dette forsøg. Hvis det ikke er tilfældet, spørger Kommissionen sig selv, om andre medlemsstater og tredjelande bør bebyrdes med at kontrollere alle grænseoverskridende transaktioner med selskaber, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (hvoraf de fleste sandsynligvis er selskaber registreret i Danmark). |
| --- | --- |

42.

For det første er det nødvendigt at få fastslået, hvordan Danmark efter gennemførelsen af de anmeldte foranstaltninger fortsat vil kunne sikre, at landets skattemyndigheder vil være i stand til at afsløre eventuelle forsøg på skatteunddragelse begået af udenlandske selskaber, der er koncernforbundne med rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og underrette det berørte land om dette forsøg. Hvis det ikke er tilfældet, spørger Kommissionen sig selv, om andre medlemsstater og tredjelande bør bebyrdes med at kontrollere alle grænseoverskridende transaktioner med selskaber, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (hvoraf de fleste sandsynligvis er selskaber registreret i Danmark).

| 43. | For det andet spørger Kommissionen sig selv, om den uensartede behandling (med hensyn til oplysningspligt) af henholdsvis tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er indenlandske selskaber, der ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, og tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er udenlandske selskaber, kan betragtes som rimelig. Når henses til dommen i Matra-sagen (32), kan en sådan uensartet behandling meget vel få indflydelse på ordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

43.

For det andet spørger Kommissionen sig selv, om den uensartede behandling (med hensyn til oplysningspligt) af henholdsvis tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er indenlandske selskaber, der ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, og tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er udenlandske selskaber, kan betragtes som rimelig. Når henses til dommen i Matra-sagen (32), kan en sådan uensartet behandling meget vel få indflydelse på ordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 44. | For det tredje spørger Kommissionen sig selv, om f.eks. følgende samarbejdsmekanismer aftalt mellem medlemsstater vil være bedre egnet som ring-fencing-foranstaltning i forbindelse med eksisterende tonnageskatteordninger:






  — | en forpligtelse til, i lyset af EF-traktatens artikel 10 (33), at yde gensidig bistand, der går videre end kravene i en eventuel bilateral skattesamarbejdsaftale og videre end henstillingerne i OECD-retningslinjerne, i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner med et tonnagebeskattet selskab med henblik på at forhindre en spillover-effekt på Fællesskabsplan fra tonnageskatteordninger til aktiviteter, der ikke kan henføres under en sådan ordning, |
| --- | --- | --- |

44.

For det tredje spørger Kommissionen sig selv, om f.eks. følgende samarbejdsmekanismer aftalt mellem medlemsstater vil være bedre egnet som ring-fencing-foranstaltning i forbindelse med eksisterende tonnageskatteordninger:

—

en forpligtelse til, i lyset af EF-traktatens artikel 10 (33), at yde gensidig bistand, der går videre end kravene i en eventuel bilateral skattesamarbejdsaftale og videre end henstillingerne i OECD-retningslinjerne, i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner med et tonnagebeskattet selskab med henblik på at forhindre en spillover-effekt på Fællesskabsplan fra tonnageskatteordninger til aktiviteter, der ikke kan henføres under en sådan ordning,

| — | en forpligtelse for skattemyndighederne i en medlemsstat, der har indført en tonnageskatteordning, til systematisk at underrette deres kolleger i en anden medlemsstat, hvis de får mistanke om uregelmæssige transaktioner, der er til skade for den anden medlemsstats skatteindtægter og til fordel for et tonnagebeskattet selskab i de to medlemsstater. |
| --- | --- |

—

en forpligtelse for skattemyndighederne i en medlemsstat, der har indført en tonnageskatteordning, til systematisk at underrette deres kolleger i en anden medlemsstat, hvis de får mistanke om uregelmæssige transaktioner, der er til skade for den anden medlemsstats skatteindtægter og til fordel for et tonnagebeskattet selskab i de to medlemsstater.

5.   KONKLUSION

| 45. | Der er med henvisning til ovenstående behov for at indlede en undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4, i procedureforordningen vedrørende statsstøtte (34), således at Kommissionen kan få afklaret disse punkter og deres mulige indflydelse på den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet, før den tager endelig stilling til, om de anmeldte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

45.

Der er med henvisning til ovenstående behov for at indlede en undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4, i procedureforordningen vedrørende statsstøtte (34), således at Kommissionen kan få afklaret disse punkter og deres mulige indflydelse på den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet, før den tager endelig stilling til, om de anmeldte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet.

| 46. | På basis af vurderingen i det foregående beslutter Kommissionen hermed at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4 (35), i ovennævnte forordning med hensyn til den foreslåede ændring. |
| --- | --- |

46.

På basis af vurderingen i det foregående beslutter Kommissionen hermed at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4 (35), i ovennævnte forordning med hensyn til den foreslåede ændring.

| 47. | I lyset af betragtningerne ovenfor anmoder Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 (36), i ovennævnte forordning Danmark om at fremsætte bemærkninger til ovenstående punkter og til at indsende alle sådanne oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger senest en måned efter modtagelsen af dette brev. Den anmoder de danske myndigheder om straks at fremsende en kopi af dette brev til alle potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

47.

I lyset af betragtningerne ovenfor anmoder Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 (36), i ovennævnte forordning Danmark om at fremsætte bemærkninger til ovenstående punkter og til at indsende alle sådanne oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger senest en måned efter modtagelsen af dette brev. Den anmoder de danske myndigheder om straks at fremsende en kopi af dette brev til alle potentielle støttemodtagere.

| 48. | Kommissionen ønsker at erindre de danske myndigheder om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen ønsker at erindre de danske myndigheder om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 49. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev og et resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved at indrykke en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende og underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af dette brev.“ |
| --- | --- |

49.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev og et resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved at indrykke en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende og underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af dette brev.“

---

(1)  Evidované pod značkou TREN(2005) A/23228.

1

(2)  Text rozhodnutia je dostupný v úradnom jazyku na tejto internetovej adrese:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf.

Komisia svojím rozhodnutím z 1. decembra 2004 (prípad č. 171/2004) schválila rozšírenie zoznamu druhov oprávnených pomocných činností (úzko súvisiacich s poskytovaním dopravných služieb alebo priamo sa vzťahujúcich na ne), na prenajímanie palubných komerčných prevádzkarní, ako napríklad obchodov a stánkov, či pre tretie spoločnosti alebo pre nezávislú časť námornej spoločnosti, či už ide o oprávnené alebo neoprávnené činnosti vykonávané v týchto stánkoch. Text tohto druhého rozhodnutia je k dispozícii v úradnom jazyku na tejto internetovej adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf.

(3)  Značky TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 a D/ 217824.

3

(4)  Evidované pod značkou TREN(2005) A/29975.

4

(5)  Opísané v oddiele 2.3 tamže.

5

(6)  Pravidlá transferového oceňovania sú bežne stanovené v zákone o dani z príjmov právnických osôb všetkých rozvinutých krajín. Usmernenia EZVO pre transferové oceňovanie v prípade nadnárodných spoločností a daňových správ vyzýva krajiny EZVO na kontrolu obchodných transakcií subjektov nadnárodných spoločností s ich zahraničnými pridruženými spoločnosťami. Takéto pravidlá môžu byť rovnako povinné pri uplatňovaní dvojstranných dohôd o spolupráci v oblasti daní. Pravidlá o transferovom oceňovaní pozostávajú z kontrolovania relevantnosti cien v transakciách medzi dvomi spoločnosťami, ktoré sú združené v zmysle uvedených usmernení OECD. Ak majú finančné úrady podozrenie na daňový únik, majú možnosť stanoviť tieto ceny na úrovniach, ktoré lepšie zodpovedajú trhovým cenám, a podľa toho prepočítať prospech príslušného subjektu.

6

(7)  Komisia požadovala takéto opatrenia týkajúce sa účelovej viazanosti vo všetkých systémoch schválených v minulých piatich rokoch.

7

(8)  Vec NN 116/98 schválená rozhodnutím Komisie z 13. novembra 2002. Text rozhodnutia je dostupný v úradnom jazyku na tejto internetovej adrese:

8

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf .

(9)  Oznámenie Komisie C(2004) 43 – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci námornej preprave, Ú. v. EÚ C 13 zo 17.1.2004, s. 3, pozri bod 3.1. Pozri aj predchádzajúce usmernenia v tejto súvislosti Ú. v. ES C 205 z 5.7.1997, s. 5.

9

(10)  Stratégia „hrubej kapitalizácie“ spočíva v zdanení väčšiny vlastného kapitálu časti spoločnosti v rámci časti spoločnosti podliehajúcej dani z tonáže a väčšine dlhov v rámci inej časti spoločnosti podliehajúcej bežnej dani z príjmu právnických osôb, čím sa zvyšujú kapitálové výdavky na daňové účely.

10

(11)  Pozri najmä tieto rozhodnutia Komisie:

11

| (1) | britský režim schválený 2. augusta 2000 (vec N 790/99); |
| --- | --- |

(1)

britský režim schválený 2. augusta 2000 (vec N 790/99);

| (2) | španielsky režim schválený 27. februára 2002 (vec N 736/01); |
| --- | --- |

(2)

španielsky režim schválený 27. februára 2002 (vec N 736/01);

| (3) | dánsky režim schválený 12. marca 2002 (vec N 563/01); |
| --- | --- |

(3)

dánsky režim schválený 12. marca 2002 (vec N 563/01);

| (4) | fínsky režim schválený 16. októbra 2002 (vec N 195/02); |
| --- | --- |

(4)

fínsky režim schválený 16. októbra 2002 (vec N 195/02);

| (5) | írsky režim schválený 11. decembra 2002 (vec N 504/02); |
| --- | --- |

(5)

írsky režim schválený 11. decembra 2002 (vec N 504/02);

| (6) | španielsky režim uplatniteľný v dištrikte Biscay schválený 5. februára 2003 (vec N 572/02); |
| --- | --- |

(6)

španielsky režim uplatniteľný v dištrikte Biscay schválený 5. februára 2003 (vec N 572/02);

| (7) | francúzsky režim schválený 13. mája 2003 (vec N 737/02); |
| --- | --- |

(7)

francúzsky režim schválený 13. mája 2003 (vec N 737/02);

| (8) | belgický režim schválený 19. marca 2003 (vec C 20/03, ex N 433/02); |
| --- | --- |

(8)

belgický režim schválený 19. marca 2003 (vec C 20/03, ex N 433/02);

| (9) | taliansky režim schválený 20. októbra 2004 (vec N 114/04). |
| --- | --- |

(9)

taliansky režim schválený 20. októbra 2004 (vec N 114/04).

(12)  Pozri najmä odsek v oddiele 3.3.5 rozhodnutia Komisie z 12. marca 2002: „Ďalej, zásada tzv. trhového odstupu, ‚pravidlá o finančnom príjme/výdavkoch’, ‚pravidlá o hrubej kapitalizácii’, pravidlá týkajúce sa činností prekračujúcich účelovú viazanosť a pravidlá, ktorými sa riadia transakcie v rámci skupiny spoločností poskytujú jasné referencie, pokiaľ ide o to, ktoré činnosti sa môžu/nemôžu pokladať za činnosti patriace do zdaňovania daňou z tonáže a preto poskytujú jasnú referenciu pre transparentné účtovníctvo, ako sa vyžaduje usmerneniami.“

12

„Ďalej, zásada tzv. trhového odstupu, ‚pravidlá o finančnom príjme/výdavkoch’, ‚pravidlá o hrubej kapitalizácii’, pravidlá týkajúce sa činností prekračujúcich účelovú viazanosť a pravidlá, ktorými sa riadia transakcie v rámci skupiny spoločností poskytujú jasné referencie, pokiaľ ide o to, ktoré činnosti sa môžu/nemôžu pokladať za činnosti patriace do zdaňovania daňou z tonáže a preto poskytujú jasnú referenciu pre transparentné účtovníctvo, ako sa vyžaduje usmerneniami.“

(13)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-225/91 z 15. júna 1993, Matra proti Komisii, a najmä jeho bod 41: „41 V tejto súvislosti treba poznamenať, že zatiaľ čo postup uvedený v článkoch 92 a 93 necháva Komisii, a za určitých podmienok Rade, širokú voľnosť pri rozhodovaní o zlučiteľnosti systému štátnej pomoci s požiadavkami spoločného trhu, je zo všeobecných dispozícii Zmluvy jasné, že konanie nesmie nikdy viesť výsledku, ktorý je v rozpore so špecifickými ustanoveniami Zmluvy (rozsudok vo veci 73/79 Komisia proti Taliansku [1980], rozh. ESD 1533, bod 11). Súd rozhodol aj v tých aspektoch pomoci, ktoré sú v rozpore s osobitnými predpismi Zmluvy s výnimkou článkov 92 a 93, môžu byť tak nerozlučne spojené s predmetom pomoci, takže nie je možné hodnotiť ich oddelene (rozsudok vo veci 74/76 Iannelli proti Meroni [1977], rozh. ESD 557).“

13

41 V tejto súvislosti treba poznamenať, že zatiaľ čo postup uvedený v článkoch 92 a 93 necháva Komisii, a za určitých podmienok Rade, širokú voľnosť pri rozhodovaní o zlučiteľnosti systému štátnej pomoci s požiadavkami spoločného trhu, je zo všeobecných dispozícii Zmluvy jasné, že konanie nesmie nikdy viesť výsledku, ktorý je v rozpore so špecifickými ustanoveniami Zmluvy (rozsudok vo veci 73/79 Komisia proti Taliansku [1980], rozh. ESD 1533, bod 11). Súd rozhodol aj v tých aspektoch pomoci, ktoré sú v rozpore s osobitnými predpismi Zmluvy s výnimkou článkov 92 a 93, môžu byť tak nerozlučne spojené s predmetom pomoci, takže nie je možné hodnotiť ich oddelene (rozsudok vo veci 74/76 Iannelli proti Meroni [1977], rozh. ESD 557).“

(14)

14

Článok 10

Členské štáty príjmu všetky primerané opatrenia, či už všeobecné alebo konkrétne, na zabezpečenie plnenia povinností vyplývajúcich z tejto Zmluvy alebo vyplývajúcich z krokov podniknutých inštitúciami Spoločenstva. Členské štáty sú povinné uľahčiť dosiahnutie úloh Spoločenstva.

Členské štáty príjmu všetky primerané opatrenia, či už všeobecné alebo konkrétne, na zabezpečenie plnenia povinností vyplývajúcich z tejto Zmluvy alebo vyplývajúcich z krokov podniknutých inštitúciami Spoločenstva. Členské štáty sú povinné uľahčiť dosiahnutie úloh Spoločenstva.

Zdržia sa všetkých opatrení, ktoré by mohli ohroziť dosiahnutie cieľov tejto Zmluvy.

Zdržia sa všetkých opatrení, ktoré by mohli ohroziť dosiahnutie cieľov tejto Zmluvy.

(15)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES. (Ú. v. ES L 83/1 z 22.3.1999).

15

(16)  Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

16

(17)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

17

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(18)  Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/ 217824.

18

(19)  Registeret under ref. TREN (2005) A/29975.

19

(20)  Beskrevet i afsnit 2.3 nedenfor.

20

(21)  Skattelovgivningen i alle udviklede lande indeholder normalt regler om interne afregningspriser. I OECD's »Transfer Pricing Guidelines for Multinational Enterprises and for Tax Administrations« opfordres OECD-landene til at føre kontrol med kommercielle transaktioner mellem virksomheder tilhørende multinationale selskaber og deres udenlandske koncernbundne virksomheder. Sådanne regler kan også være påkrævet i bilaterale skattesamarbejdsaftaler. Ifølge reglerne om interne afregningspriser skal det kontrolleres, om der benyttes en korrekt prissætning ved transaktioner mellem to virksomheder, der er koncernforbundne som omhandlet i OECD-retningslinjerne. Skattemyndighederne har mulighed for at fastsætte priserne på et niveau, der er mere på linje med markedspriserne, hvis de nærer mistanke om skatteunddragelse, og de kan derefter genberegne den pågældende virksomheds overskud.

21

(22)  Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger.

22

(23)  Sag nr. NN 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

23

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(24)  Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

24

(25)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

25

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(26)  Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/217824.

26

(27)  Ref. TREN(2005) A/29975 og TREN(2006) A/33708.

27

(28)  Meddelelse C(2004) 43 fra Kommissionen — EU-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3), punkt 3.1. Se også de forrige retningslinjer herfor (EFT C 205 af 5.7.1997, s. 5).

28

(29)  Strategien med »thick capitalization« består i at placere det meste af egenkapitalen i den tonnagebeskattede del af selskabet og det meste af gælden i den del af selskabet, der beskattes efter de normale regler, hvorved de fradragsberettigede renteudgifter forøges.

29

(30)  Se navnlig Kommissionens beslutninger vedrørende:

30

| 1. | den britiske ordning, der blev godkendt den 2. august 2000 (sag nr. N 790/99) |
| --- | --- |

1.

den britiske ordning, der blev godkendt den 2. august 2000 (sag nr. N 790/99)

| 2. | den spanske ordning, der blev godkendt den 27. februar 2002 (sag nr. N 736/01) |
| --- | --- |

2.

den spanske ordning, der blev godkendt den 27. februar 2002 (sag nr. N 736/01)

| 3. | den danske ordning, der blev godkendt den 12. marts 2002 (sag nr. N 563/01) |
| --- | --- |

3.

den danske ordning, der blev godkendt den 12. marts 2002 (sag nr. N 563/01)

| 4. | den finske ordning, der blev godkendt den 16. oktober 2002 (sag nr. N 195/02) |
| --- | --- |

4.

den finske ordning, der blev godkendt den 16. oktober 2002 (sag nr. N 195/02)

| 5. | den irske ordning, der blev godkendt den 11. december 2002 (sag nr. N 504/02) |
| --- | --- |

5.

den irske ordning, der blev godkendt den 11. december 2002 (sag nr. N 504/02)

| 6. | den spanske ordning gældende for Biscayen-området, der blev godkendt den 5. februar 2003 (sag nr. N 572/02) |
| --- | --- |

6.

den spanske ordning gældende for Biscayen-området, der blev godkendt den 5. februar 2003 (sag nr. N 572/02)

| 7. | den franske ordning, der blev godkendt den 13. maj 2003 (sag nr. N 737/02) |
| --- | --- |

7.

den franske ordning, der blev godkendt den 13. maj 2003 (sag nr. N 737/02)

| 8. | den belgiske ordning, der blev godkendt den 19. marts 2003 (sag nr. N 433/02) |
| --- | --- |

8.

den belgiske ordning, der blev godkendt den 19. marts 2003 (sag nr. N 433/02)

| 9. | den italienske ordning, der blev godkendt den 20. oktober 2004 (sag nr. N 114/04). |
| --- | --- |

9.

den italienske ordning, der blev godkendt den 20. oktober 2004 (sag nr. N 114/04).

(31)  Se især afsnit 3.3.5 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002: »Desuden fremgår det klart af arms længde -princippet, bestemmelserne om finansielle indtægter og udgifter, bestemmelserne om værn mod overkapitalisering, bestemmelserne om aktiviteter, der går på tværs af afgrænsningen, og bestemmelserne om transaktioner, der udføres af koncernforbundne selskaber, hvilke aktiviteter der kan blive omfattet af tonnageskatteordningen, og ordningen indeholder dermed en klar reference til kravene i retningslinjerne til dokumentation og bogføring«.

31

(32)  Se Domstolens dom af 15. juni 1993, sag 225/91, Matra mod Kommissionen, særlig præmis 41: »I denne henseende bemærkes, at selv om den i artikel 92 og 93 fastsatte procedure overlader et betydeligt skøn til Kommissionen og under visse betingelser til Rådet med henblik på vurderingen af, om en statsstøtteordning kan forenes med fællesmarkedets krav, følger det dog af traktatens almindelige opbygning, at denne procedure aldrig må føre til resultater, der er i strid med traktatens særlige bestemmelser (dom af 21.5.1980, sag 73/79, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 1533, præmis 11). Domstolen har desuden fastslået, at gennemførelsesforanstaltninger til en støtte, som er i strid med andre særlige traktatbestemmelser end artikel 92 og 93, kan være så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (dom af 22.3.1977, sag 74/76, Iannelli, Sml. s. 557).«

32

I denne henseende bemærkes, at selv om den i artikel 92 og 93 fastsatte procedure overlader et betydeligt skøn til Kommissionen og under visse betingelser til Rådet med henblik på vurderingen af, om en statsstøtteordning kan forenes med fællesmarkedets krav, følger det dog af traktatens almindelige opbygning, at denne procedure aldrig må føre til resultater, der er i strid med traktatens særlige bestemmelser (dom af 21.5.1980, sag 73/79, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 1533, præmis 11). Domstolen har desuden fastslået, at gennemførelsesforanstaltninger til en støtte, som er i strid med andre særlige traktatbestemmelser end artikel 92 og 93, kan være så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (dom af 22.3.1977, sag 74/76, Iannelli, Sml. s. 557).«

(33)

33

Artikel 10

Medlemsstaterne træffer alle almindelige eller særlige foranstaltninger, som er egnede til at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af denne traktat, eller af retsakter foretaget af Fællesskabets institutioner. De letter Fællesskabets gennemførelse af dets opgaver. De afholder sig fra at træffe foranstaltninger, der er egnede til at bringe virkeliggørelsen af denne traktats målsætning i fare.

(34)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

34

(35)  Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

35

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(36)  Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

36

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

---

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/20

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec č. COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 135/07)

| 1. | Komisii bolo 11. júna 2007 doručené predbežné oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého podnik AXA S.A. („AXA“, Francúzsko) získava v zmysle článku 3 ods. 4 a ods. 1 písm. b) nariadenia Rady spoločnú kontrolu nad podnikmi Monte Paschi Vita S.p.A. („MPS Vita“, Taliansko) a Monte Paschi Assicurazioni Danni S.p.A. („MPS Danni“, Taliansko) prostredníctvom kúpy akcií. MPS Vita a MPS Danni sú v súčasnosti kontrolované výhradne podnikom Banca Monte Paschi di Siena S.p.A. („BMPS“), Taliansko. BMPS si ponechá spoločnú kontrolu nad MPS Vita a MPS Danni, spolu s AXA. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 11. júna 2007 doručené predbežné oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého podnik AXA S.A. („AXA“, Francúzsko) získava v zmysle článku 3 ods. 4 a ods. 1 písm. b) nariadenia Rady spoločnú kontrolu nad podnikmi Monte Paschi Vita S.p.A. („MPS Vita“, Taliansko) a Monte Paschi Assicurazioni Danni S.p.A. („MPS Danni“, Taliansko) prostredníctvom kúpy akcií. MPS Vita a MPS Danni sú v súčasnosti kontrolované výhradne podnikom Banca Monte Paschi di Siena S.p.A. („BMPS“), Taliansko. BMPS si ponechá spoločnú kontrolu nad MPS Vita a MPS Danni, spolu s AXA.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | AXA: poistenie a súvisiace finančné služby, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

AXA: poistenie a súvisiace finančné služby,

| — | BMPS: bankovníctvo a súvisiace finančné služby, |
| --- | --- |

—

BMPS: bankovníctvo a súvisiace finančné služby,

| — | MPS Vita: životné poistenie a súvisiace finančné služby, |
| --- | --- |

—

MPS Vita: životné poistenie a súvisiace finančné služby,

| — | MPS Danni: neživotné poistenie. |
| --- | --- |

—

MPS Danni: neživotné poistenie.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/21

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec č. COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company)

Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní

(Text s významom pre EHP)

(2007/C 135/08)

| 1. | Komisii bolo 12. júna 2007 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého podnik AIG Capital Partners Inc. („AIG“, USA) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celým podnikom Bulgarian Telecommunications Company („BTC“, Bulharsko) prostredníctvom kúpy akcií. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 12. júna 2007 doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1), podľa ktorého podnik AIG Capital Partners Inc. („AIG“, USA) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady kontrolu nad celým podnikom Bulgarian Telecommunications Company („BTC“, Bulharsko) prostredníctvom kúpy akcií.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | AIG: investičné poradenstvo a produkty a služby v oblasti správy aktív, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

AIG: investičné poradenstvo a produkty a služby v oblasti správy aktív,

| — | BTC: pevné a mobilné telekomunikácie v Bulharsku. |
| --- | --- |

—

BTC: pevné a mobilné telekomunikácie v Bulharsku.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax. č.: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44) alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

INÉ AKTY

Komisia

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/22

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2007/C 135/09)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„SALATE VON DER INSEL REICHENAU“

ES č.. DE/0PGI/005/317/27. 10. 2003

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresa: | D-11015 Berlin |
| Telefón: | (49-30) 20 25 70 |
| Fax: | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-mail: | poststelle@bmj.bund.de |

Názov:

Bundesministerium der Justiz

Adresa:

D-11015 Berlin

Telefón:

(49-30) 20 25 70

Fax:

(49-30) 20 25 95 25

E-mail:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Skupina:

| Názov: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adresa: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Názov:

Reichenau-Gemüse eG

Adresa:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Telefón:

(49-7534) 920 00

Fax:

(49-7534) 92 0020

E-mail:

info@reichenaugemuese.de

Zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Iné: ( )

3.   Druh výrobku:

Trieda 1.6: Ovocie, zelenina a obilie, spracované a nespracované

4.   Špecifikácia:

(zhrnutie požiadaviek v zmysle článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006)

4.1   Názov: „Salate von der Insel Reichenau“

4.2   Opis: „Salate von der Insel Reichenau“ sú šaláty pôvodom z ostrova Reichenau na Bodamskom jazere. Paleta šalátov obsahuje typy Lactuca sativa (L.) var. capitata (hlávkový šalát, Batavia, ľadový šalát, Novita) a Lactuca sativa (L.) var. Crispa (Lollo rosso, Lollo Bionda, dubový list). Tieto šaláty sa pesutjú výlučne podľa reichenauskej pestovateľskej metódy. Za svoje vlastnosti vďačia zemepisným podmienkam, ale aj ľudskému faktoru.

4.3   Zemepisná oblasť: Ostrov Reichenau na Bodamskom jazere, Nemecko.

4.4   Dôkaz o pôvode: V rámci certifikácie IFS pre Reichenau Gemüse e.G. sa všetky jednotlivé balenia tovaru označujú číslom šarže. Na základe čísla šarže sa dá identifikovať výrobný podnik. Všetky podniky majú sídlo na ostrove Reichenau a obhospodarujú výlučne plochy na tomto ostrove. Obhospodarovanie poľnohospodárskych plôch je zdokumentované v kartotéke vodných plôch. Na základe tohto systému sa dá zabezpečiť spoľahlivé vysledovanie spojenia tovaru so zemepisnou oblasťou.

4.5 5   Spôsob výroby: „Salate von der Insel Reichenau“ sa vyrábajú podľa smerníc pre integrované a kontrolované pestovanie v rámci značky kvality spolkovej krajiny Bádensko-Württembersko „Garantovaná kvalita s informáciou o pôvode“. Znamená to, že používanie hnojív a ochranných prostriedkov je redukované na minimum. Pôda sa starostlivo ošetruje a udržiava v zdravom stave. Burina sa odstraňuje okopávaním, parením alebo opaľovaním, teda mechanicky. S cieľom optimalizácie hnojenia sa každoročne analyzuje pôda. V skleníkoch sa proti škodcom používa užitočný hmyz. V rámci pestovateľskej metódy na ostrove Reichenau sa šalát v chránených zariadeniach (skleník/fólia) zberá od februára do mája. Ďalšia fáza zberu v chránených zariadeniach nastáva v mesiacoch október, november a december. Prvé šaláty pestované vo voľnej prírode, kryté fóliou alebo netkanou textíliou sú pripravené na zber od apríla/mája. Sezóna sa tu končí príchodom prvých nočných mrazov na jeseň (september/október). Zber šalátu sa uskutočňuje prevažne v skorých ranných hodinách. Celý zber vrátane paletovania je výlučne ručná práca. Celkom čerstvý šalát sa na trh dostáva spravidla nezabalený do vrecúšok, len ak si to zákazník špeciálne želá, balia sa jednotlivé hlávky do vrecúšok. Aj tento pracovný úkon sa vykonáva manuálne na poli. Pred expedíciou do veľkoobchodu sa všetok šalát umýva.

4.6   Spojenie:

| — | Prirodzené spojenie: Ostrov Reichenau je vyložene predurčený na pestovanie zeleniny. Vďaka svojej ostrovnej polohe v Bodamskom jazere sa od ostatných zeleninárskych regiónov odlišuje osobitými zemepisnými a klimatickými podmienkami (vlhkosť, teplota, svetlo), ktoré vyhovujú najmä prirodzeným požiadavkám na rast šalátu, ktorý má pomerne vysoké nároky na teplo. Bodamské jazero ako veľká vodná plocha poskytuje vždy dostatok vlhkosti. Odraz svetla na vodnej ploche zabezpečuje produktom vyššiu intenzitu žiarenia. Bodamské jazero tu funguje aj ako zásobník vody. Faktory, ako sú vlhkosť, teplo a odraz svetla, majú pozitívny vplyv na klímu, čo podporuje rast. Pozitívne klimatické podmienky ešte podčiarkuje špeciálne know-how výrobcov pri kultivácii v skleníku/fóliovníku alebo vo voľnej prírode pod fóliovým krytom. V pestovateľskej metóde sa špeciálne a výlučne používa len termická rekultivácia pôdy bez použitia chemických látok. |
| --- | --- |

—

Prirodzené spojenie: Ostrov Reichenau je vyložene predurčený na pestovanie zeleniny. Vďaka svojej ostrovnej polohe v Bodamskom jazere sa od ostatných zeleninárskych regiónov odlišuje osobitými zemepisnými a klimatickými podmienkami (vlhkosť, teplota, svetlo), ktoré vyhovujú najmä prirodzeným požiadavkám na rast šalátu, ktorý má pomerne vysoké nároky na teplo. Bodamské jazero ako veľká vodná plocha poskytuje vždy dostatok vlhkosti. Odraz svetla na vodnej ploche zabezpečuje produktom vyššiu intenzitu žiarenia. Bodamské jazero tu funguje aj ako zásobník vody. Faktory, ako sú vlhkosť, teplo a odraz svetla, majú pozitívny vplyv na klímu, čo podporuje rast. Pozitívne klimatické podmienky ešte podčiarkuje špeciálne know-how výrobcov pri kultivácii v skleníku/fóliovníku alebo vo voľnej prírode pod fóliovým krytom. V pestovateľskej metóde sa špeciálne a výlučne používa len termická rekultivácia pôdy bez použitia chemických látok.

| — | Povesť: Uvedené prirodzené i ľudské faktory majú v prípade šalátu z ostrova Reichenau taký pozitívny vplyv na rast, skorý termín zberu, ako aj prirodzenú kvalitu výrobkov, že má vynikajúcu povesť aj mimo tohto regiónu. Anketa medzi obchodníkmi a spotrebiteľmi v roku 2000 ukázala, že spotrebitelia spájajú ostrov Reichenau predovšetkým s pestovaním zeleniny (ostrov sa volá aj „zeleninový ostrov“), pričom kladne hodnotia najmä čerstvosť, pekný vzhľad a pôvod výrobkov. „Salate von der Insel Reichenau“ sú výrobkom tradičného zeleninárstva, ktoré má korene v kláštornej kultúre na ostrove Reichenau. Opisom svojej záhrady „de cultura Hortorum“ z roku 840, skrátene „Hortulus“, založil opát Walahfried Strabo tradíciu ostrova Reichenau ako zeleninovej záhradky. Pestovanie šalátu na ostrove Reichenau je prvýkrát doložené z roku 1895 (1 ha) (pozri. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“ (Od vinohradníctva k zeleninárstvu), 1991, s. 60) a v roku 1932 sa už pestoval na rozlohe 20 ha (pozri. Glönkler, tamtiež, s. 70). V súčasnosti sa listové šaláty pestujú na približne 30 ha v chránených zariadeniach a na asi 50 ha vo voľnej prírode. |
| --- | --- |

—

Povesť: Uvedené prirodzené i ľudské faktory majú v prípade šalátu z ostrova Reichenau taký pozitívny vplyv na rast, skorý termín zberu, ako aj prirodzenú kvalitu výrobkov, že má vynikajúcu povesť aj mimo tohto regiónu. Anketa medzi obchodníkmi a spotrebiteľmi v roku 2000 ukázala, že spotrebitelia spájajú ostrov Reichenau predovšetkým s pestovaním zeleniny (ostrov sa volá aj „zeleninový ostrov“), pričom kladne hodnotia najmä čerstvosť, pekný vzhľad a pôvod výrobkov. „Salate von der Insel Reichenau“ sú výrobkom tradičného zeleninárstva, ktoré má korene v kláštornej kultúre na ostrove Reichenau. Opisom svojej záhrady „de cultura Hortorum“ z roku 840, skrátene „Hortulus“, založil opát Walahfried Strabo tradíciu ostrova Reichenau ako zeleninovej záhradky. Pestovanie šalátu na ostrove Reichenau je prvýkrát doložené z roku 1895 (1 ha) (pozri. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“ (Od vinohradníctva k zeleninárstvu), 1991, s. 60) a v roku 1932 sa už pestoval na rozlohe 20 ha (pozri. Glönkler, tamtiež, s. 70). V súčasnosti sa listové šaláty pestujú na približne 30 ha v chránených zariadeniach a na asi 50 ha vo voľnej prírode.

4.7   Kontrolný orgán:

| Názov: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adresa: | D-76247 Karlsruhe |
| Telefón: | (49-721) 926 37 06 |
| Fax: | (49-721) 37 05 46 |
| E-mail: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Názov:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adresa:

D-76247 Karlsruhe

Telefón:

(49-721) 926 37 06

Fax:

(49-721) 37 05 46

E-mail:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Označenie: Salate von der Insel Reichenau g.g.A.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/25

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2007/C 135/10)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„GURKEN VON DER INSEL REICHENAU“

ES č. DE/PGI/005/0320/27. 10. 2003

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresa: | D-11015 Berlin |
| Telefón: | (49-30) 20 25 70 |
| Fax: | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-mail: | poststelle@bmj.bund.de |

Názov:

Bundesministerium der Justiz

Adresa:

D-11015 Berlin

Telefón:

(49-30) 20 25 70

Fax:

(49-30) 20 25 95 25

E-mail:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Skupina:

| Názov: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adresa: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Názov:

Reichenau-Gemüse eG

Adresa:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Telefón:

(49-7534) 920 00

Fax:

(49-7534) 92 0020

E-mail:

info@reichenaugemuese.de

Zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Iné: ( )

3.   Druh výrobku:

Trieda 1.6: Ovocie, zelenina a obilie, spracované a nespracované.

4.   Špecifikácia:

(zhrnutie požiadaviek v zmysle článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006)

4.1   Názov: „Gurken von der Insel Reichenau“

4.2   Opis: Uhorka hadovka – cucumis sativus; hmotnosť v rozmedzí 300 až 900 g; uhorky majú dlhý, rovný tvar, svetlozelenú farbu a tuhú konzistenciu.

4.3   Zemepisná oblasť: Ostrov Reichenau na Bodamskom jazere, Nemecko

4.4   Dôkaz o pôvode: V rámci certifikácie IFS pre Reichenau Gemüse e.G. sa všetky jednotlivé balenia tovaru označujú číslom šarže. Na základe čísla šarže sa dá identifikovať výrobný podnik. Všetky podniky majú svoje sídlo na ostrove Reichenau a obhospodarujú výlučne plochy na tomto ostrove. Obhospodarovanie poľnohospodárskych plôch je zdokumentované v registri vodných plôch. Na základe tohto systému sa dá zabezpečiť spoľahlivé vysledovanie spojenia tovaru so zemepisnou oblasťou.

4.5   Spôsob výroby: „Gurken von der Insel Reichenau“ sa produkujú podľa smerníc pre integrované a kontrolované pestovanie v rámci značky kvality spolkovej krajiny Bádensko-Württembersko „Garantovaná kvalita s informáciou o pôvode“, a to výlučne na organickom substráte. Burina sa odstraňuje okopávaním, parením alebo opaľovaním, teda mechanicky. S cieľom optimalizácie hnojenia sa každoročne robí analýza pôdy. V skleníkoch sa proti škodcom používa užitočný hmyz. Na ostrove Reichenau sa uhorky zberajú celoročne. Zber sa koná v skorých ranných hodinách výlučne ručne. Bezprostredne po zbere sa uhorky balia do debničiek a odvážajú do triedičiek, ktoré má každý výrobný závod. Tento postup, keď sa uhorky v dôsledku ranného zberu a triedenia v zatienených častiach podniku takmer vôbec nevystavujú pôsobeniu vysokých teplôt, zodpovedá dôležitej kvalitatívnej požiadavke na tieto tovary. Pred samotným triedením sa uhorky jednotlivo umývajú. Triedi sa podľa hmotnosti: 300 – 400 g; 400 – 500 g; 500 – 600 g; 600 – 750 g; nad 750 g. Takto veľkostne vytriedené uhorky zodpovedajú požiadavkám 1. obchodnej triedy. Uhorky, ktoré sa pre silné zakrivenie nedajú zaradiť do 1. triedy, sa balia osobitne ako 2. obchodná trieda. Jednotlivé hmotnostné skupiny sa vo výrobnom závode balia do farebne odlíšených, väčšinou dvojdielnych kartónových obalov. Do kartónových obalov, ktoré sú spravidla celkom uzavreté, sa uhorky ukladajú ešte vlhké. Takto podmienené uvoľňovanie chladu ešte viac zvyšuje kvalitu.

4.6   Spojenie: Prirodzené spojenie: Ostrov Reichenau je vyložene predurčený na pestovanie zeleniny. Vďaka svojej ostrovnej polohe v Bodamskom jazere sa od ostatných zeleninárskych regiónov odlišuje osobitými zemepisnými a klimatickými podmienkami (vlhkosť, teplota, svetlo). Chránené pestovanie na ostrove Reichenau spĺňa hlavné predpoklady na rast uhoriek – vysoké teploty, vysoká vlhkosť vzduchu a pravidelný prísun vody. Jazero, ktoré ostrov obklopuje ako zásobník svetla a tepla, regulácia vlhkosti v skleníkoch prostredníctvom klimatizácie, ako aj prísun vody, ktorý sa dá na 100 % prispôsobiť potrebám rastlín, sú zárukou optimálnych podmienok rastu. Prispieva k tomu aj špeciálne know-how výrobcov pri kultivácii v skleníku/fóliovníku. Uhorky sa pestujú výlučne na organickom substráte.

Povesť: Uvedené prirodzené i ľudské faktory majú v prípade Gurken von der Insel Reichenau taký pozitívny vplyv na kvalitu, že majú vynikajúcu povesť aj mimo tohto regiónu. Anketa medzi obchodníkmi a spotrebiteľmi v roku 2000 ukázala, že spotrebitelia spájajú ostrov Reichenau predovšetkým s pestovaním zeleniny (ostrov sa nazýva aj „zeleninový ostrov“), pričom kladne hodnotia najmä čerstvosť, pekný vzhľad a pôvod výrobkov. Gurken von der Insel Reichenau sú výrobkom tradičného zeleninárstva, ktoré má korene v kláštornej kultúre na ostrove Reichenau. Opisom svojej záhrady „de cultura Hortorum“ z roku 840, skrátene nazvaným „Hortulus“, založil opát Walahfried Strabo tradíciu ostrova Reichenau ako zeleninovej záhradky. Pestovanie uhoriek na ostrove Reichenau je prvýkrát doložené z roku 1900, v roku 1932 sa už pestovali na rozlohe 300 árov (pozri. Glönkler, „Vom Weibau zum Gemüsebau“ (Od vinohradníctva k zeleninárstvu), 1991, s. 61 a 70). V súčasnosti sa tu uhorky pestujú v skleníkoch na ploche približne 32 ha.

4.7   Kontrolný orgán:

| Názov: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adresa: | D-76247 Karlsruhe |
| Telefón: | (49-721) 926 37 06 |
| Fax: | (49-721) 37 05 46 |
| E-mail: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Názov:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adresa:

D-76247 Karlsruhe

Telefón:

(49-721) 926 37 06

Fax:

(49-721) 37 05 46

E-mail:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Označenie: Gurken von der Insel Reichenau CHZO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/27

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2007/C 135/11)

Týmto uverejnením vzniká právo vzniesť námietku voči žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„FELDSALAT VON DER INSEL REICHENAU“

ES č. DE/PGI/005/0318/27. 10. 2003

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento prehľad stanovuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresa: | D-11015 Berlin |
| Telefón: | (49-30) 20 25 70 |
| Fax: | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-mail: | poststelle@bmj.bund.de |

Názov:

Bundesministerium der Justiz

Adresa:

D-11015 Berlin

Telefón:

(49-30) 20 25 70

Fax:

(49-30) 20 25 95 25

E-mail:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Skupina:

| Názov: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adresa: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Názov:

Reichenau-Gemüse eG

Adresa:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Telefón:

(49-7534) 920 00

Fax:

(49-7534) 92 0020

E-mail:

info@reichenaugemuese.de

Zloženie:

Výrobcovia/spracovatelia ( X ) Iné: ( )

3.   Druh výrobku:

Trieda 1.6: Ovocie, zelenina a obilie, spracované a nespracované

2.   Špecifikácia:

(zhrnutie požiadaviek v zmysle článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006)

4.1.   Meno: „Feldsalat von der Insel Reichenau“

4.2   Opis: Feldsalat von der Insel Reichenau je valeriánka poľná, ktorá pochádza z ostrova Reichenau na Bodamskom jazere.

Valeriánka poľná vo forme súvislých štočkov s malými listami, bez koreňov a žltých klíčnych lístkov, mrazuvzdorná, tmavozelenej farby, orechovej chuti, chrumkavá.

4.3   Zemepisná oblasť: Ostrov Reichenau na Bodamskom jazere, Nemecko.

4.4   Dôkaz o pôvode: V rámci certifikácie IFS pre Reichenau Gemüse e.G. sa všetky jednotlivé balenia tovaru označujú číslom šarže. Na základe čísla šarže sa dá identifikovať výrobný podnik. Všetky podniky majú sídlo na ostrove Reichenau a obhospodarujú výlučne plochy na tomto ostrove. Obhospodarovanie poľnohospodárskych plôch je zdokumentované v kartotéke vodných plôch. Na základe tohto systému sa dá zabezpečiť spoľahlivé vysledovanie prepojenia tovaru so zemepisnou oblasťou.

4.5   Spôsob výroby: Feldsalat von der Insel Reichenau z ostrova Reichenau sa pestuje podľa smerníc pre integrované a kontrolované pestovanie v rámci značky kvality spolkovej krajiny Bádensko-Württembersko „Garantovaná kvalita s informáciou o pôvode“, a to výlučne na organickom substráte. Pôda sa dôkladne ošetruje a udržuje v zdravom stave. Burina sa odstraňuje okopávaním, parením alebo opaľovaním, teda mechanicky. S cieľom optimalizácie hnojenia sa každoročne robí analýza pôdy. V skleníkoch sa proti škodcom používa užitočný hmyz. Podľa pestovateľskej metódy ostrova Reichenau sa od októbra do marca zberá valeriánka poľná v chránených zariadeniach, v mesiacoch október, apríl až jún vo voľnej prírode. Na ostrove Reichenau sa valeriánka poľná zberá výlučne ručným spôsobom. To je podstatný rozdiel oproti iným oblastiam pestujúcim valeriánku, kde sa na zber používajú stroje. Následne sa valeriánka poľná voľne uloží do zväzkov s hmotnosťou 1 kg a umyje sa. Aj predaj valeriánky prebieha vo voľných zväzkoch s hmotnosťou 1 kg.

4.6   Spojenie:

| — | Prirodzené spojenie: Ostrov Reichenau je predurčený na pestovanie zeleniny. Ako pôvodne divoká rastlina, odolná proti mrazu, schopná vyrastať aj v polotieni, s nízkymi nárokmi na pôdu, živiny a vodu, je valeriánka poľná vhodnou zeleninovou kultúrou pre ostrov Reichenau v zimnom období, keď je nedostatok svetla a tepla. Tieto špecifické nároky danej kultúry umožňujú pestovať šalát aj v typických obdobiach zimných hmiel, ktoré môžu v tomto regióne trvať aj niekoľko týždňov. |
| --- | --- |

—

Prirodzené spojenie: Ostrov Reichenau je predurčený na pestovanie zeleniny. Ako pôvodne divoká rastlina, odolná proti mrazu, schopná vyrastať aj v polotieni, s nízkymi nárokmi na pôdu, živiny a vodu, je valeriánka poľná vhodnou zeleninovou kultúrou pre ostrov Reichenau v zimnom období, keď je nedostatok svetla a tepla. Tieto špecifické nároky danej kultúry umožňujú pestovať šalát aj v typických obdobiach zimných hmiel, ktoré môžu v tomto regióne trvať aj niekoľko týždňov.

| — | Povesť: Okrem klimatických podmienok a kvality pôdy má podporný význam pre kvalitu valeriánky poľnej aj špeciálne know-how výrobcov, čo mu zabezpečuje vynikajúcu povesť aj za hranicami regiónu. Anketa medzi obchodníkmi a spotrebiteľmi v roku 2000 ukázala, že spotrebitelia spájajú ostrov Reichenau predovšetkým s pestovaním zeleniny (ostrov sa aj volá „zeleninový ostrov“), pričom kladne hodnotia najmä čerstvosť, pekný vzhľad a pôvod výrobkov. Feldsalat von der Insel Reichenau je výrobkom tradičného zeleninárstva, ktoré má korene v kláštornej kultúre na ostrove Reichenau. Opisom svojej záhrady „de cultura Hortorum“ z roku 840, skrátene nazvaným „Hortulus“, založil opát Walahfried Strabo tradíciu ostrova Reichenau ako zeleninovej záhradky. Pestovanie valeriánky poľnej je prvýkrát doložené z roku 1901, v roku 1938 už patril k najdôležitejším druhom zeleniny na ostrove Reichenau (pozri. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“ (Od vinohradníctva k zeleninárstvu), 1991, s. 61 a 122). V súčasnosti sa tu valeriánka poľná pestuje na ploche približne 30 ha, z toho prevažná časť v skleníkoch. |
| --- | --- |

—

Povesť: Okrem klimatických podmienok a kvality pôdy má podporný význam pre kvalitu valeriánky poľnej aj špeciálne know-how výrobcov, čo mu zabezpečuje vynikajúcu povesť aj za hranicami regiónu. Anketa medzi obchodníkmi a spotrebiteľmi v roku 2000 ukázala, že spotrebitelia spájajú ostrov Reichenau predovšetkým s pestovaním zeleniny (ostrov sa aj volá „zeleninový ostrov“), pričom kladne hodnotia najmä čerstvosť, pekný vzhľad a pôvod výrobkov. Feldsalat von der Insel Reichenau je výrobkom tradičného zeleninárstva, ktoré má korene v kláštornej kultúre na ostrove Reichenau. Opisom svojej záhrady „de cultura Hortorum“ z roku 840, skrátene nazvaným „Hortulus“, založil opát Walahfried Strabo tradíciu ostrova Reichenau ako zeleninovej záhradky. Pestovanie valeriánky poľnej je prvýkrát doložené z roku 1901, v roku 1938 už patril k najdôležitejším druhom zeleniny na ostrove Reichenau (pozri. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“ (Od vinohradníctva k zeleninárstvu), 1991, s. 61 a 122). V súčasnosti sa tu valeriánka poľná pestuje na ploche približne 30 ha, z toho prevažná časť v skleníkoch.

4.7   Kontrolný orgán:

| Názov: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adresa: | D-76247 Karlsruhe |
| Telefón: | (49-721) 926 37 06 |
| Fax: | (49-721) 37 05 46 |
| E-mail: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Názov:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adresa:

D-76247 Karlsruhe

Telefón:

(49-721) 926 37 06

Fax:

(49-721) 37 05 46

E-mail:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Označenie: Feldsalat von der Insel Reichenau g.g.A.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 19.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 135/29

---

Uverejnenie žiadosti v zmysle článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

(2007/C 135/12)

Týmto uverejnením vzniká právo vzniesť námietku voči žiadosti podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Námietky musia byť doručené Komisii do šiestich mesiacov od tohto uverejnenia.

ZHRNUTIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„TOMATEN VON DER INSEL REICHENAU“

ES č. DE/PGI/005/0319/27.10.2003

CHOP ( ) CHZO ( X )

Toto stručné zhrnutie obsahuje informácie o hlavných častiach špecifikácie produktu.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte:

| Názov: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresa: | D-11015 Berlin |
| Telefón: | (49-30) 20 25 70 |
| Fax: | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-mail: | poststelle@bmj.bund.de |

Názov:

Bundesministerium der Justiz

Adresa:

D-11015 Berlin

Telefón:

(49-30) 20 25 70

Fax:

(49-30) 20 25 95 25

E-mail:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Skupina:

| Názov: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adresa: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Názov:

Reichenau-Gemüse eG

Adresa:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Telefón:

(49-7534) 920 00

Fax:

(49-7534) 92 00 20

E-mail:

info@reichenaugemuese.de

Zloženie:

Výrobcovia /spracovatelia (X) Iné: ( )

3.   Druh výrobku:

Trieda 1.6: Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

2.   Špecifikácia:

(zhrnutie požiadaviek v zmysle článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006)

4.1.   Meno: „Tomaten von der Insel Reichenau“

4.2   Opis: Paradajky z ostrova Reichenau (Tomaten von der Insel Reichenau) sú paradajky, ktoré pochádzajú z ostrova Reichenau v Bodamskom jazere. Paradajky – lycopersicon lycopersicum – sú pevné, majú okrúhly tvar, stredne červenú farbu a chuť typickú pre tento druh.

4.3   Zemepisná oblasť: Ostrov Reichenau v Bodamskom jazere, Nemecko.

4.4   Dôkaz o pôvode: V rámci certifikácie IFS pre združenie Reichenau Gemüse e.G. sa všetky balenia označujú číslom série, na základe ktorého sa dá určiť výrobný podnik. Všetky podniky majú sídlo na ostrove Reichenau a obhospodarujú výlučne pozemky na tomto ostrove. Obhospodarovanie je zdokumentované v registri vodných plôch. Prostredníctvom tohto systému spätnej vystopovateľnosti sa naviazanosť produktu na zemepisné územie bezproblémovo dokumentuje.

4.5   Spôsob výroby: Paradajky z ostrova Reichenau sa pestujú podľa smerníc pre integrované a kontrolované pestovanie na účely používania označenia kvality spolkovej krajiny Bádensko-Württembersko „Gesicherte Qualität mit Herkunftsangabe“, a to výlučne na organickom substráte. Burina sa odstraňuje prevažne okopávaním, parením alebo spaľovaním, teda mechanicky. Pôda sa každoročne analyzuje s cieľom určiť optimálne dávkovanie hnojiva. Paradajky pestované pod krytom podľa metódy ostrova Reichenau sa zbierajú od mája do októbra. Paradajky pestované na voľnom priestranstve sa zbierajú od konca júla do septembra. Zbierajú sa ručne v predpoludňajších hodinách. Paradajky pestované pod krytom sa zbierajú prevažne so zeleným kalichom a stopkou. Triedia sa podľa veľkosti a plnia do balení prevažne ručne, keďže pri strojovom triedení by mohlo dochádzať k poškodeniu plodov stopkou. Iba malé množstvo sa pestuje ako kríčkové paradajky a zbiera sa zodpovedajúcim spôsobom. Triedenie a balenie paradajok pestovaných na voľnom priestranstve prebieha spravidla strojovo. Plody sa triedia do týchto skupín: 40/47 mm, 47/57 mm, 57/67 mm, 67/82 mm, 82/105 mm ako aj kríčkové paradajky.

4.6.   Spojenie:

| — | Prírodné: Ostrov Reichenau je v podstate predurčený na pestovanie zeleniny; vďaka svojej polohe ako ostrov v Bodamskom jazere sa na základe svojich zemepisných a klimatických podmienok (vlhkosť, teplota, svetlo) odlišuje od iných pestovateľských oblastí. Spĺňa predovšetkým podmienky pre paradajky, ktoré potrebujú relatívne vysoké teploty. Bodamské jazero tu funguje ako akumulátor tepla. Faktory ako vlhkosť, teplo a odraz svetla majú pozitívny vplyv na klímu a tým na rast paradajok.
  Paradajky, keďže pochádzajú z južnej Ameriky, pre svoj rast potrebujú vysoké teploty a pravidelný prísun vody, ale nie podmáčanú pôdu. Preto sú na ich pestovanie vhodné predovšetkým morénovité pôdy ostrova Reichenau, kde je možný pravidelný prísun vody, pričom schopnosť väčšiny pôd udržať vlahu len veľmi obmedzená, a teda je malé riziko podmáčania pôdy. Keďže sú zabezpečené prirodzené podmienky ako pôdny druh, objem svetla a tepla, ako aj optimálne zavlažovanie pre každé vegetatívne štádium prostredníctvom zavlažovacieho systému združenia (vyše 60 000 m potrubia na ostrove), hodí sa ostrov Reichenau vynikajúco na pestovanie paradajok. Cielené dávky živín a kontrolovaná klimatizácia pri paradajkách pestovaných pod krytom pestovanie ďalej optimizujú. Tieto pozitívne podnebné podmienky podporujú výrobcovia svojimi špecializovanými znalosťami pri pestovaní pod krytom, ako aj na voľnom priestranstve. |
| --- | --- |

—

Prírodné: Ostrov Reichenau je v podstate predurčený na pestovanie zeleniny; vďaka svojej polohe ako ostrov v Bodamskom jazere sa na základe svojich zemepisných a klimatických podmienok (vlhkosť, teplota, svetlo) odlišuje od iných pestovateľských oblastí. Spĺňa predovšetkým podmienky pre paradajky, ktoré potrebujú relatívne vysoké teploty. Bodamské jazero tu funguje ako akumulátor tepla. Faktory ako vlhkosť, teplo a odraz svetla majú pozitívny vplyv na klímu a tým na rast paradajok.

Paradajky, keďže pochádzajú z južnej Ameriky, pre svoj rast potrebujú vysoké teploty a pravidelný prísun vody, ale nie podmáčanú pôdu. Preto sú na ich pestovanie vhodné predovšetkým morénovité pôdy ostrova Reichenau, kde je možný pravidelný prísun vody, pričom schopnosť väčšiny pôd udržať vlahu len veľmi obmedzená, a teda je malé riziko podmáčania pôdy. Keďže sú zabezpečené prirodzené podmienky ako pôdny druh, objem svetla a tepla, ako aj optimálne zavlažovanie pre každé vegetatívne štádium prostredníctvom zavlažovacieho systému združenia (vyše 60 000 m potrubia na ostrove), hodí sa ostrov Reichenau vynikajúco na pestovanie paradajok. Cielené dávky živín a kontrolovaná klimatizácia pri paradajkách pestovaných pod krytom pestovanie ďalej optimizujú. Tieto pozitívne podnebné podmienky podporujú výrobcovia svojimi špecializovanými znalosťami pri pestovaní pod krytom, ako aj na voľnom priestranstve.

| — | Povesť: Uvedené prírodné a ľudské faktory majú na kvalitu paradajok z ostrova Reichenau taký pozitívny vplyv, že sa tešia vynikajúcej povesti aj za hranicami regiónu pestovania. Zo spotrebiteľského a obchodného prieskumu vykonaného v roku 2000 vyplýva, že spotrebitelia spájajú ostrov Reichenau predovšetkým s pestovaním zeleniny (ostrov je známy aj ako „zeleninový ostrov“) a pozitívne hodnotia najmä čerstvosť, vzhľad a pôvod výrobkov. Paradajky z ostrova Reichenau sú produkty tradičného pestovania zeleniny, ktoré má korene v kláštornej kultúre ostrova Reichenau. Opát Walahfried Strabo položil v opise svojej záhrady „de cultura Hortorum“, stručne nazývaného aj „Hortulus“, z roku 840 základy pre tradíciu pestovania zeleniny na ostrove Reichenau. Pestovanie paradajok na ostrove Reichenau sa prvý krát spomína v roku 1900, v roku 1932 zaberalo už 500 árov (porov. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“, 1991, s. 61 a 70). V súčasnosti sa v pestujú paradajky pod krytom na ca. 5 ha. |
| --- | --- |

—

Povesť: Uvedené prírodné a ľudské faktory majú na kvalitu paradajok z ostrova Reichenau taký pozitívny vplyv, že sa tešia vynikajúcej povesti aj za hranicami regiónu pestovania. Zo spotrebiteľského a obchodného prieskumu vykonaného v roku 2000 vyplýva, že spotrebitelia spájajú ostrov Reichenau predovšetkým s pestovaním zeleniny (ostrov je známy aj ako „zeleninový ostrov“) a pozitívne hodnotia najmä čerstvosť, vzhľad a pôvod výrobkov. Paradajky z ostrova Reichenau sú produkty tradičného pestovania zeleniny, ktoré má korene v kláštornej kultúre ostrova Reichenau. Opát Walahfried Strabo položil v opise svojej záhrady „de cultura Hortorum“, stručne nazývaného aj „Hortulus“, z roku 840 základy pre tradíciu pestovania zeleniny na ostrove Reichenau. Pestovanie paradajok na ostrove Reichenau sa prvý krát spomína v roku 1900, v roku 1932 zaberalo už 500 árov (porov. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“, 1991, s. 61 a 70). V súčasnosti sa v pestujú paradajky pod krytom na ca. 5 ha.

4.7   Kontrolný orgán:

| Názov: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adresa: | D-76247 Karlsruhe |
| Telefón: | (49-721) 926 37 06 |
| Fax: | (49-721) 37 05 46 |
| E-mail: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Názov:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adresa:

D-76247 Karlsruhe

Telefón:

(49-721) 926 37 06

Fax:

(49-721) 37 05 46

E-mail:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8.   Označenie: Tomaten von der Insel Reichenau g.g.A. (paradajky z ostrova Reichenau CHZO)

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---