# Az Európai Unió C 156/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 156 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. július 7. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 156

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. július 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Régiók Bizottsága |
| | 2007. március 23-i, 69. plenáris ülés |
| 2007/C 156/01 | Régiók Bizottsága vélemény – Az európai kohéziós politika fellendítő hatása | 1 |
| 2007/C 156/02 | Régiók Bizottsága vélemény – A fiatalok részvétele és tájékoztatása. Mi történt a Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot című fehér könyv óta? | 8 |
| 2007/C 156/03 | Régiók Bizottsága vélemény – Az egységes piac jövője és az európai társadalom helyzetének felmérése | 14 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2007. március 23-i, 69. plenáris ülés

2007/C 156/01

Régiók Bizottsága vélemény – Az európai kohéziós politika fellendítő hatása

1

2007/C 156/02

Régiók Bizottsága vélemény – A fiatalok részvétele és tájékoztatása. Mi történt a Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot című fehér könyv óta?

8

2007/C 156/03

Régiók Bizottsága vélemény – Az egységes piac jövője és az európai társadalom helyzetének felmérése

14

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2007. március 23-i, 69. plenáris ülés

| 7.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/1

---

Régiók Bizottsága vélemény – Az európai kohéziós politika fellendítő hatása

(2007/C 156/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

| — | Európa jelenleg a 2000. évi lisszaboni menetrend elengedhetetlen részét képező jelentős társadalmi és gazdasági változásokon megy keresztül és technológiai kihívásokkal áll szemben, miközben olyan európai modellt tart fenn és alakít ki, amely képes egyesíteni a jólétet és a szolidaritást. Európa ezt csak olyan szilárd politikai keret megtartásával képes elérni, amely eszközt ad a társadalmi szereplők kezébe, melynek segítségével nemcsak az új lehetőségeket képesek megragadni, hanem a változások negatív hatásaival is képesek lesznek megbirkózni. A kihívásokkal leginkább a régióknak és a helyi közösségeknek kell szembenézniük, ugyanakkor ők vannak legjobb helyzetben ahhoz, hogy a stratégiai politikai irányt konkrét cselekvésekké alakítsák, amelyek képesek megmozgatni a szociális és gazdasági szereplőket szerte Európában. |
| --- | --- |

—

Európa jelenleg a 2000. évi lisszaboni menetrend elengedhetetlen részét képező jelentős társadalmi és gazdasági változásokon megy keresztül és technológiai kihívásokkal áll szemben, miközben olyan európai modellt tart fenn és alakít ki, amely képes egyesíteni a jólétet és a szolidaritást. Európa ezt csak olyan szilárd politikai keret megtartásával képes elérni, amely eszközt ad a társadalmi szereplők kezébe, melynek segítségével nemcsak az új lehetőségeket képesek megragadni, hanem a változások negatív hatásaival is képesek lesznek megbirkózni. A kihívásokkal leginkább a régióknak és a helyi közösségeknek kell szembenézniük, ugyanakkor ők vannak legjobb helyzetben ahhoz, hogy a stratégiai politikai irányt konkrét cselekvésekké alakítsák, amelyek képesek megmozgatni a szociális és gazdasági szereplőket szerte Európában.

| — | A növekedésre és foglalkoztatásra irányuló megújult stratégia tehát csak akkor lehet sikeres, ha képes a források mozgósítására szerte az Európai Unió területén. Mind az EU mind pedig a nemzeti költségvetésekre nyomás nehezedik azonban, és ezért Európának meg kell találnia a legjobb módját a rendelkezésre álló pénzügyi források növelésének. Az RB úgy véli, hogy stratégiai irányultsága és végrehajtó mechanizmusai alapján a kohéziós politika hatékony eszköz a fellendítésre az Európai Unió kezében. |
| --- | --- |

—

A növekedésre és foglalkoztatásra irányuló megújult stratégia tehát csak akkor lehet sikeres, ha képes a források mozgósítására szerte az Európai Unió területén. Mind az EU mind pedig a nemzeti költségvetésekre nyomás nehezedik azonban, és ezért Európának meg kell találnia a legjobb módját a rendelkezésre álló pénzügyi források növelésének. Az RB úgy véli, hogy stratégiai irányultsága és végrehajtó mechanizmusai alapján a kohéziós politika hatékony eszköz a fellendítésre az Európai Unió kezében.

| — | Véleménye szerint a kohéziós politika fellendítő hatását jelentős mértékben meg lehet erősíteni a 2007–2013-ig tartó programozási időszakban. A kohéziós politikát alátámasztó, kipróbált és bevált elveket számos intézkedéssel egészítették ki: a kohéziós politikára irányuló stratégiai jellegű megközelítés elfogadásával, a kiemelt ágazatokra elkülönített, koncentráltabb finanszírozással, az innovatív finanszírozási rendszerek elfogadását lehetővé tévő jobb jogi kerettel, a városfejlesztési programok kellő figyelembevételével, valamint a területi együttműködés megerősítésével. |
| --- | --- |

—

Véleménye szerint a kohéziós politika fellendítő hatását jelentős mértékben meg lehet erősíteni a 2007–2013-ig tartó programozási időszakban. A kohéziós politikát alátámasztó, kipróbált és bevált elveket számos intézkedéssel egészítették ki: a kohéziós politikára irányuló stratégiai jellegű megközelítés elfogadásával, a kiemelt ágazatokra elkülönített, koncentráltabb finanszírozással, az innovatív finanszírozási rendszerek elfogadását lehetővé tévő jobb jogi kerettel, a városfejlesztési programok kellő figyelembevételével, valamint a területi együttműködés megerősítésével.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Bizottság 2006. március 24-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottság a véleményét e tárgyban,

tekintettel az Európai Parlament 2006. július 20-i levelére, amelyben felkéri az RB-t, hogy fogalmazzon meg véleményt „A regionális politika hatása és következményei az Európai Unió kohéziójára” tárgyában,

tekintettel elnökének 2006. június 1-jei határozatára, amely szerint a „Területi kohéziós politika” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére: Közös jövőnk építése – A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” (COM(2004) 101 final – CdR 162/2004 fin) (1),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról” (CdR 120/2004 fin) (2),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye – Kohéziós politika a növekedés és foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra” (COM(2005) 299 final – CdR 140/2005 fin),

tekintettel a „Területi kohéziós politika” szakbizottság által 2006. december 11-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 118/2006 rev.2, előadó: Manuel CHAVES GONZÁLEZ (PES/ES) Andalúzia regionális kormányának elnöke),

a 2007. március 23-án tartott 69. plenáris ülésén elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A vélemény társadalmi-gazdasági és politikai háttere

| 1.1 | 2006. március 24-én az Európai Bizottság Walström biztos által aláírt levelében felkérte a Régiók Bizottságát, hogy dolgozzon ki véleményt „Az európai kohéziós politika strukturális alapok révén kifejtett fellendítő hatása” tárgyában. Az Európai Bizottság megítélése szerint az RB véleménye jelentősen hozzájárul a kohézióról szóló negyedik jelentéshez, amelyet várhatóan 2007 tavaszán fogadnak majd el. |
| --- | --- |

1.1

2006. március 24-én az Európai Bizottság Walström biztos által aláírt levelében felkérte a Régiók Bizottságát, hogy dolgozzon ki véleményt „Az európai kohéziós politika strukturális alapok révén kifejtett fellendítő hatása” tárgyában. Az Európai Bizottság megítélése szerint az RB véleménye jelentősen hozzájárul a kohézióról szóló negyedik jelentéshez, amelyet várhatóan 2007 tavaszán fogadnak majd el.

| 1.2 | Josep Borell, az Európai Parlament elnöke ugyanakkor július 20-ai keltezésű levelében felkérte az RB-t, hogy dolgozzon ki véleményt a Francisca Pleguezuelos Aguilar (ES/PES), a Parlament REGI Bizottságának tagja által készített, a strukturális politikának az EU kohéziójára gyakorolt hatásairól szóló jelentésről. A COTER szakbizottság úgy határozott, hogy jelen előretekintő véleménnyel egyúttal a Parlament felkérésének is eleget tesz. |
| --- | --- |

1.2

Josep Borell, az Európai Parlament elnöke ugyanakkor július 20-ai keltezésű levelében felkérte az RB-t, hogy dolgozzon ki véleményt a Francisca Pleguezuelos Aguilar (ES/PES), a Parlament REGI Bizottságának tagja által készített, a strukturális politikának az EU kohéziójára gyakorolt hatásairól szóló jelentésről. A COTER szakbizottság úgy határozott, hogy jelen előretekintő véleménnyel egyúttal a Parlament felkérésének is eleget tesz.

| 1.3 | Jelen vélemény célja továbbá a kibővített Unió kohéziós politikájának jövőjéről és az uniós költségvetésben játszott szerepéről folyó vitához való hozzájárulás. Az RB megítélése szerint számos korábbi javaslat megkérdőjelezte, hogy a bővítés miatt reformokra szoruló és a globalizáció kihívásaival küszködő Unióban mennyire lehet hatékony a kohéziós politika. Aggodalmunkat fejezzük ki azonban amiatt, hogy a kohéziós politika hatásainak értékelése e javaslatokban általában elégtelen volt. |
| --- | --- |

1.3

Jelen vélemény célja továbbá a kibővített Unió kohéziós politikájának jövőjéről és az uniós költségvetésben játszott szerepéről folyó vitához való hozzájárulás. Az RB megítélése szerint számos korábbi javaslat megkérdőjelezte, hogy a bővítés miatt reformokra szoruló és a globalizáció kihívásaival küszködő Unióban mennyire lehet hatékony a kohéziós politika. Aggodalmunkat fejezzük ki azonban amiatt, hogy a kohéziós politika hatásainak értékelése e javaslatokban általában elégtelen volt.

| 1.4 | Napjainkban az Európai Unió erőteljes társadalmi-gazdasági változásokon megy keresztül, és szembe kell néznie a technológiai kihívásokkal, elsősorban ezek miatt hozták létre 2000-ben a lisszaboni menetrendet azzal a céllal, hogy fenntartsák és javítsák az európai modellt, amelyben a jólét és a szolidaritás egyszerre tud érvényesülni. Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy ez csak egy olyan erős politikai keret fenntartása mellett valósítható meg, amely a szereplők számára biztosítani tudja a lehetőségek kiaknázásához szükséges eszközöket, és a következményeket is képes kezelni. |
| --- | --- |

1.4

Napjainkban az Európai Unió erőteljes társadalmi-gazdasági változásokon megy keresztül, és szembe kell néznie a technológiai kihívásokkal, elsősorban ezek miatt hozták létre 2000-ben a lisszaboni menetrendet azzal a céllal, hogy fenntartsák és javítsák az európai modellt, amelyben a jólét és a szolidaritás egyszerre tud érvényesülni. Ezzel összefüggésben meg kell említeni, hogy ez csak egy olyan erős politikai keret fenntartása mellett valósítható meg, amely a szereplők számára biztosítani tudja a lehetőségek kiaknázásához szükséges eszközöket, és a következményeket is képes kezelni.

| 1.5 | Mindenekelőtt az Unió régióinak és helyi közösségeinek kell szembenézniük ezekkel a kihívásokkal, viszont jelentős kapacitásokkal rendelkeznek ahhoz, hogy a stratégiai iránymutatásokat konkrét intézkedésekre váltsák, és hogy a megfelelő területeken a társadalmi és gazdasági szereplőket mozgósítsák. |
| --- | --- |

1.5

Mindenekelőtt az Unió régióinak és helyi közösségeinek kell szembenézniük ezekkel a kihívásokkal, viszont jelentős kapacitásokkal rendelkeznek ahhoz, hogy a stratégiai iránymutatásokat konkrét intézkedésekre váltsák, és hogy a megfelelő területeken a társadalmi és gazdasági szereplőket mozgósítsák.

| 1.6 | Az EU megújított növekedési és munkahely-teremtési stratégiája csak akkor lehet sikeres, ha az unió egész területén képes mozgósítani az erőforrásait. Azonban mind a nemzeti, mind az uniós költségvetések jelentős nyomás alatt állnak, ezért az EU-nak a lehető leghatékonyabb módon jelentősen növelnie kell a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat. Az RB úgy véli, hogy a kohéziós politika mind stratégiai iránymutatásainak, mind végrehajtási mechanizmusainak köszönhetően az uniós célkitűzések megvalósítását segítő fellendítő eszköz. |
| --- | --- |

1.6

Az EU megújított növekedési és munkahely-teremtési stratégiája csak akkor lehet sikeres, ha az unió egész területén képes mozgósítani az erőforrásait. Azonban mind a nemzeti, mind az uniós költségvetések jelentős nyomás alatt állnak, ezért az EU-nak a lehető leghatékonyabb módon jelentősen növelnie kell a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat. Az RB úgy véli, hogy a kohéziós politika mind stratégiai iránymutatásainak, mind végrehajtási mechanizmusainak köszönhetően az uniós célkitűzések megvalósítását segítő fellendítő eszköz.

| 1.7 | Jelen vélemény célja, hogy a fellendítő hatás átfogó, a kohéziós politika által az Unió területén gyakorolt számos hatást figyelembe vevő elemzése révén egy sor szemponttal hozzájáruljon a vitához. A módszertani mellékletben (3) találhatók az RB által e vélemény kidolgozásához alkalmazott tudományos és munkamódszerek megismeréséhez szükséges információk. |
| --- | --- |

1.7

Jelen vélemény célja, hogy a fellendítő hatás átfogó, a kohéziós politika által az Unió területén gyakorolt számos hatást figyelembe vevő elemzése révén egy sor szemponttal hozzájáruljon a vitához. A módszertani mellékletben (3) találhatók az RB által e vélemény kidolgozásához alkalmazott tudományos és munkamódszerek megismeréséhez szükséges információk.

2.   A fellendítő hatás lehetséges meghatározása

Jelen véleményben a Régiók Bizottsága célja, hogy javasolja a fellendítő hatás átfogó fogalmának elfogadását, amely figyelembe vesz számos, a strukturális alapok hatásának értékeléséhez fontos tényezőt. A vélemény ezért átfogóan veszi figyelembe a közösségi alapok fellendítő hatását az alábbi területeken:

| — | pénzügyi kérdések, |
| --- | --- |

—

pénzügyi kérdések,

| — | tematikusan koncentrált politikai és stratégiai szempontok, |
| --- | --- |

—

tematikusan koncentrált politikai és stratégiai szempontok,

| — | az intézményi kapacitás javulása, |
| --- | --- |

—

az intézményi kapacitás javulása,

| — | az európai kohézió erősítése. |
| --- | --- |

—

az európai kohézió erősítése.

2.1   A fellendítő hatás finanszírozási szempontjai

| 2.1.1 | A kohéziós politika uniós szinten jelentős hozzáadott értéket nyújt, mivel a közösségi kiadások a nemzeti vagy regionális szinten elérhetőnél komolyabb eredmények elérését és a szereplők fokozottabb mozgósítását teszik lehetővé. Az Európai Bizottság becsléseinek (4) megfelelően az EU-ban a kohéziós politika 1. célkitűzése szerint támogatásra jogosult régióban elköltött minden egyes euró átlagosan 0,9 euró további kiadást eredményez. Ha a 2. célkitűzés alá tartozó régiókat vesszük, a mozgósított kiegészítő források aránya minden befektetett euró után átlagosan 3 euróra emelkedik. |
| --- | --- |

2.1.1

A kohéziós politika uniós szinten jelentős hozzáadott értéket nyújt, mivel a közösségi kiadások a nemzeti vagy regionális szinten elérhetőnél komolyabb eredmények elérését és a szereplők fokozottabb mozgósítását teszik lehetővé. Az Európai Bizottság becsléseinek (4) megfelelően az EU-ban a kohéziós politika 1. célkitűzése szerint támogatásra jogosult régióban elköltött minden egyes euró átlagosan 0,9 euró további kiadást eredményez. Ha a 2. célkitűzés alá tartozó régiókat vesszük, a mozgósított kiegészítő források aránya minden befektetett euró után átlagosan 3 euróra emelkedik.

| 2.1.2 | Ez a sokszorozó hatás elsősorban a strukturális alapok tematikus és területi koncentrációjából ered. Az alapok koncentrációja ésszerűen összeválogatott eszközökkel párosítva növeli a szükséges kritikus tömeg elérésének a lehetőségeit, és így megteremti annak a feltételeit, hogy a beruházásokat később fejlesztésekre fordítsák. Ezzel összefüggésben a beruházásvonzó képesség a tematikus és területi koncentráció révén növekedhet, mivel ennek révén a beruházásokat alacsonyabb ráfordítás mellett lehet megvalósítani. |
| --- | --- |

2.1.2

Ez a sokszorozó hatás elsősorban a strukturális alapok tematikus és területi koncentrációjából ered. Az alapok koncentrációja ésszerűen összeválogatott eszközökkel párosítva növeli a szükséges kritikus tömeg elérésének a lehetőségeit, és így megteremti annak a feltételeit, hogy a beruházásokat később fejlesztésekre fordítsák. Ezzel összefüggésben a beruházásvonzó képesség a tematikus és területi koncentráció révén növekedhet, mivel ennek révén a beruházásokat alacsonyabb ráfordítás mellett lehet megvalósítani.

| 2.1.3 | A fellendítő hatás másrészt abból is ered, hogy finanszírozási eszközök egész tárháza áll rendelkezésre, bár sokszor a tagállamok és a régiók nem tudják megfelelően felhasználni a kohéziós politika kínálta összes lehetőséget. Az átfogó támogatást például a tanulmányunkban úgy határoztuk meg, mint a számos projekt és program pénzügyi fellendítő hatását generálni és növelni képes, rugalmas eszközt. |
| --- | --- |

2.1.3

A fellendítő hatás másrészt abból is ered, hogy finanszírozási eszközök egész tárháza áll rendelkezésre, bár sokszor a tagállamok és a régiók nem tudják megfelelően felhasználni a kohéziós politika kínálta összes lehetőséget. Az átfogó támogatást például a tanulmányunkban úgy határoztuk meg, mint a számos projekt és program pénzügyi fellendítő hatását generálni és növelni képes, rugalmas eszközt.

| 2.1.4 | A fellendítő hatás megerősítésére bevethető további érdekes eszközök azok, amelyek a strukturális alapoknak a vállalatok, főként a kis- és középvállalkozások pénzügyi tervezési eszközeiben történő felhasználásából származnak, például a kockázatitőke-alapok, a garanciaalapok, a hitelalapok és a városfejlesztési alapok. A strukturális alapok felhasználása révén több támogatási régióban számos tapasztalatot szereztek már ezekkel a támogatási eszközökkel, elsősorban a kockázatitőke-finanszírozás terén. Ez igaz a megújuló alapok létrehozására is, amelyek a támogatási időszakon túl is hozzájárulhatnak a regionális fejlődéshez. Ebben az összefüggésben üdvözlendők a többek között az Európai Beruházási Bank (EIB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) által is ösztönzött JEREMIE-, JASPERS- és JESSICA-kezdeményezések, amelyek igen fontosak lehetnek az ilyen intézkedések végrehajtásában. |
| --- | --- |

2.1.4

A fellendítő hatás megerősítésére bevethető további érdekes eszközök azok, amelyek a strukturális alapoknak a vállalatok, főként a kis- és középvállalkozások pénzügyi tervezési eszközeiben történő felhasználásából származnak, például a kockázatitőke-alapok, a garanciaalapok, a hitelalapok és a városfejlesztési alapok. A strukturális alapok felhasználása révén több támogatási régióban számos tapasztalatot szereztek már ezekkel a támogatási eszközökkel, elsősorban a kockázatitőke-finanszírozás terén. Ez igaz a megújuló alapok létrehozására is, amelyek a támogatási időszakon túl is hozzájárulhatnak a regionális fejlődéshez. Ebben az összefüggésben üdvözlendők a többek között az Európai Beruházási Bank (EIB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) által is ösztönzött JEREMIE-, JASPERS- és JESSICA-kezdeményezések, amelyek igen fontosak lehetnek az ilyen intézkedések végrehajtásában.

| 2.1.5 | Az ilyen eszközök ugyanakkor növelhetik a hatóságoknak a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és a magánbankszektorral folytatott együttműködési képességét, mivel ezek más fejlesztési projektekhez is finanszírozási forrást jelenthetnek. Ezen eszközök felhasználásának további előnye lehet, hogy rugalmasabbá tehetik a strukturális alapok kezelését, és növelhetik az EIB és az EBA által biztosított külső szereplőkkel szembeni fizetőképességet. |
| --- | --- |

2.1.5

Az ilyen eszközök ugyanakkor növelhetik a hatóságoknak a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és a magánbankszektorral folytatott együttműködési képességét, mivel ezek más fejlesztési projektekhez is finanszírozási forrást jelenthetnek. Ezen eszközök felhasználásának további előnye lehet, hogy rugalmasabbá tehetik a strukturális alapok kezelését, és növelhetik az EIB és az EBA által biztosított külső szereplőkkel szembeni fizetőképességet.

| 2.1.6 | Végül a fellendítő hatás növekedhet egy sor, a köz- és a magánszféra partnerségeinek megerősítésével kapcsolatos tényező javítása révén is. Ezzel összefüggésben a magánberuházókat távol tartó akadályok azonosítására való képesség, valamint a magánszektorral együtt fenntartott projektcsoportok és partnerségek létrehozása és támogatása létfontosságú tényezők ahhoz, hogy aránylag rövid időn belül magánberuházást vonzzanak. |
| --- | --- |

2.1.6

Végül a fellendítő hatás növekedhet egy sor, a köz- és a magánszféra partnerségeinek megerősítésével kapcsolatos tényező javítása révén is. Ezzel összefüggésben a magánberuházókat távol tartó akadályok azonosítására való képesség, valamint a magánszektorral együtt fenntartott projektcsoportok és partnerségek létrehozása és támogatása létfontosságú tényezők ahhoz, hogy aránylag rövid időn belül magánberuházást vonzzanak.

| 2.1.7 | Finanszírozása stabilitásának és a több évre szóló tervezésnek köszönhetően a kohéziós politika továbbá lehetővé teszi, hogy a magánszektorral szilárd kapcsolatokat lehessen kiépíteni, ami hosszabb távon nagyobb beruházásokhoz vezethet. A kohéziós politikának ez a jellegzetessége az ugyanilyen jellegű nemzeti politikákkal összevetve bizonyára további, új, hozzáadott értéket képvisel. |
| --- | --- |

2.1.7

Finanszírozása stabilitásának és a több évre szóló tervezésnek köszönhetően a kohéziós politika továbbá lehetővé teszi, hogy a magánszektorral szilárd kapcsolatokat lehessen kiépíteni, ami hosszabb távon nagyobb beruházásokhoz vezethet. A kohéziós politikának ez a jellegzetessége az ugyanilyen jellegű nemzeti politikákkal összevetve bizonyára további, új, hozzáadott értéket képvisel.

| 2.1.8 | Ennek hátterében azonban az áll, hogy egyes tagállamokban, különösen a 10 új tagállamban az állami beruházások jelentős növelése veszélybe sodorhatná az államháztartási hiány kritériumának és a stabilitási és növekedési paktum szabályainak rövid és középtávú teljesítését. Az állami beruházások közvetlen emelése mellett valódi alternatív megoldást jelentene, ha gyakrabban folyamodnának a köz- és a magánszféra közötti partnerségek (PPP) eszközéhez. |
| --- | --- |

2.1.8

Ennek hátterében azonban az áll, hogy egyes tagállamokban, különösen a 10 új tagállamban az állami beruházások jelentős növelése veszélybe sodorhatná az államháztartási hiány kritériumának és a stabilitási és növekedési paktum szabályainak rövid és középtávú teljesítését. Az állami beruházások közvetlen emelése mellett valódi alternatív megoldást jelentene, ha gyakrabban folyamodnának a köz- és a magánszféra közötti partnerségek (PPP) eszközéhez.

2.2   A politikák stratégiai orientációja

| 2.2.1 | Az állami beruházásokat körültekintően kell meghatározni, és minden szinten megfelelően meg kell tervezni. Ezért fontos hangsúlyozni, hogy a kohéziós politika kulcsszerepet játszik a regionális és nemzeti prioritásoknak az európai szintű szinergia megteremtése érdekében történő átcsoportosításában. Az európai beruházási stratégiát természetesen idevonatkozó nemzeti és regionális politikáknak kell kísérniük, amelyek keretében színvonalas állami beruházásokat valósítanak meg elsősorban a lisszaboni stratégiához és annak a göteborgi stratégiával való összekapcsolásához kötődő területeken. |
| --- | --- |

2.2.1

Az állami beruházásokat körültekintően kell meghatározni, és minden szinten megfelelően meg kell tervezni. Ezért fontos hangsúlyozni, hogy a kohéziós politika kulcsszerepet játszik a regionális és nemzeti prioritásoknak az európai szintű szinergia megteremtése érdekében történő átcsoportosításában. Az európai beruházási stratégiát természetesen idevonatkozó nemzeti és regionális politikáknak kell kísérniük, amelyek keretében színvonalas állami beruházásokat valósítanak meg elsősorban a lisszaboni stratégiához és annak a göteborgi stratégiával való összekapcsolásához kötődő területeken.

| 2.2.2 | Ezek az oktatással, a tudással, az innovációval és a kutatással, a környezetvédelemmel, a szociális szolgáltatásokkal, az egész életen át tartó képzéssel és bizonyos európai struktúrák kiépítésével kapcsolatos beruházások, melyek nemcsak a keresletet befolyásolják, hanem hosszú távú strukturális hatást is gyakorolnak a gazdaságra, mivel fokozzák a gazdasági növekedést és a régiók versenyképességét. A kohéziós politika fellendítő hatását tehát számos tényező okozza. |
| --- | --- |

2.2.2

Ezek az oktatással, a tudással, az innovációval és a kutatással, a környezetvédelemmel, a szociális szolgáltatásokkal, az egész életen át tartó képzéssel és bizonyos európai struktúrák kiépítésével kapcsolatos beruházások, melyek nemcsak a keresletet befolyásolják, hanem hosszú távú strukturális hatást is gyakorolnak a gazdaságra, mivel fokozzák a gazdasági növekedést és a régiók versenyképességét. A kohéziós politika fellendítő hatását tehát számos tényező okozza.

| 2.2.3 | Először is, az innováció gazdasági fejlesztésben játszott szerepének elősegítését célzó tagállami és régiós politikákban bevezetett új gondolatok és megközelítések. A tanulmány során elemzett esetekből kiderül, hogy a kohéziós politika megerősítette, hogy a nemzeti politikai prioritások a gazdasági növekedéshez fontos területekre, például az innovációra, a kutatásra és a munkahelyteremtő, illetve társadalmi integrációt szolgáló politikákra irányuljanak. |
| --- | --- |

2.2.3

Először is, az innováció gazdasági fejlesztésben játszott szerepének elősegítését célzó tagállami és régiós politikákban bevezetett új gondolatok és megközelítések. A tanulmány során elemzett esetekből kiderül, hogy a kohéziós politika megerősítette, hogy a nemzeti politikai prioritások a gazdasági növekedéshez fontos területekre, például az innovációra, a kutatásra és a munkahelyteremtő, illetve társadalmi integrációt szolgáló politikákra irányuljanak.

| 2.2.4 | Ez a tendencia különösen annak köszönhető, hogy az alapok révén új megközelítéseket és eszközöket, például az innovációt szolgáló klaszterpolitikákat, illetve a több szereplő részvételén alapuló megközelítéseket alkalmazó kísérleti projekteket lehet bevezetni. Ez hozzájárult a tudatosítás növeléséhez és az innováció fogalmának kibővítéséhez, a regionális fejlesztési stratégiákba jobban belefoglalva a szervezési, finanszírozási, irányítási, képzési és az innováció előmozdítását célzó szempontokat. |
| --- | --- |

2.2.4

Ez a tendencia különösen annak köszönhető, hogy az alapok révén új megközelítéseket és eszközöket, például az innovációt szolgáló klaszterpolitikákat, illetve a több szereplő részvételén alapuló megközelítéseket alkalmazó kísérleti projekteket lehet bevezetni. Ez hozzájárult a tudatosítás növeléséhez és az innováció fogalmának kibővítéséhez, a regionális fejlesztési stratégiákba jobban belefoglalva a szervezési, finanszírozási, irányítási, képzési és az innováció előmozdítását célzó szempontokat.

| 2.2.5 | Másodszor, a kohéziós politika révén a nemzeti vagy regionális politikákban olyan politikai területeket is figyelembe vesznek, amelyeket korábban nem. Számos kísérleti kezdeményezés, mint a RIS-ek (regionális innovációs stratégiák) és az ERFA innovatív kezdeményezései idővel megerősödtek, és alapvető helyi és regionális szintű politikákká váltak. Általánosságban azt is kijelenthetjük, hogy a rugalmasabb és a piacorientáltabb megközelítések jelentették a kohéziós politika által bevezetett új irányok közös nevezőjét. |
| --- | --- |

2.2.5

Másodszor, a kohéziós politika révén a nemzeti vagy regionális politikákban olyan politikai területeket is figyelembe vesznek, amelyeket korábban nem. Számos kísérleti kezdeményezés, mint a RIS-ek (regionális innovációs stratégiák) és az ERFA innovatív kezdeményezései idővel megerősödtek, és alapvető helyi és regionális szintű politikákká váltak. Általánosságban azt is kijelenthetjük, hogy a rugalmasabb és a piacorientáltabb megközelítések jelentették a kohéziós politika által bevezetett új irányok közös nevezőjét.

| 2.2.6 | Végül, a kohéziós politika saját, nemzeti és régiós szinten közösen megtervezett integrált fejlesztési stratégiái előmozdították a még inkább stratégia-orientált gazdasági fejlesztési és foglalkoztatási megközelítések elfogadását, ez pedig jelentős projektek megvalósítását tette lehetővé. Számos területet – például a technológiát, az innovációt, a humántőke képzését, az esélyegyenlőséget, illetve a környezetvédelmet – a növekedéshez fontos tényezőként határoztak meg, és integráltabb megközelítéssel beépítették őket a megfelelő politikákba. |
| --- | --- |

2.2.6

Végül, a kohéziós politika saját, nemzeti és régiós szinten közösen megtervezett integrált fejlesztési stratégiái előmozdították a még inkább stratégia-orientált gazdasági fejlesztési és foglalkoztatási megközelítések elfogadását, ez pedig jelentős projektek megvalósítását tette lehetővé. Számos területet – például a technológiát, az innovációt, a humántőke képzését, az esélyegyenlőséget, illetve a környezetvédelmet – a növekedéshez fontos tényezőként határoztak meg, és integráltabb megközelítéssel beépítették őket a megfelelő politikákba.

2.3   Az intézményi kapacitás megerősítése

| 2.3.1 | A strukturális alapok felhasználása által kifejtett fellendítő hatás szempontjai közül ki kell emelni továbbá a közigazgatások működésére gyakorolt hatást: korszerűsítésüket, irányításuk javítását, valamint eljárásaik európai szintű harmonizációját. A kohéziós politika a lisszaboni és göteborgi stratégiákban megjelölt prioritásokat követve segítette a közösségi, különösen a környezetvédelmi és esélyegyenlőségi politikák megvalósítását, valamint a gazdasági és társadalmi szerkezetátalakítást. |
| --- | --- |

2.3.1

A strukturális alapok felhasználása által kifejtett fellendítő hatás szempontjai közül ki kell emelni továbbá a közigazgatások működésére gyakorolt hatást: korszerűsítésüket, irányításuk javítását, valamint eljárásaik európai szintű harmonizációját. A kohéziós politika a lisszaboni és göteborgi stratégiákban megjelölt prioritásokat követve segítette a közösségi, különösen a környezetvédelmi és esélyegyenlőségi politikák megvalósítását, valamint a gazdasági és társadalmi szerkezetátalakítást.

| 2.3.2 | Ebből a szempontból ki kell emelni a nemzeti reformtervek megvalósítását mint a megújított lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, valamint a tervek és a 2007–2013-as nemzeti stratégiai referenciakeretek közötti szükséges koordinációhoz kulcsfontosságú elemeket. |
| --- | --- |

2.3.2

Ebből a szempontból ki kell emelni a nemzeti reformtervek megvalósítását mint a megújított lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, valamint a tervek és a 2007–2013-as nemzeti stratégiai referenciakeretek közötti szükséges koordinációhoz kulcsfontosságú elemeket.

| 2.3.3 | Meg kell továbbá említeni a partnerség előmozdítását is, az intézményi kapacitás javítását a közpolitikák tervezésében és megvalósításában, az értékelés, az átláthatóság és a bevált gyakorlatok cseréje elterjesztését; ezek mind olyan tényezők, amelyek részét képezik az Európai Unióban létrehozott kohéziós politikai rendszernek, és hozzájárulnak az összes szint kormányzásának a javításához, hiszen e technikák nagy részét a kormányzatok később más területeken felhasználják. Az új struktúrák, pl. a regionális fejlesztési hivatalok létrehozása számos uniós régióban szintén kulcsszerepet játszik a fejlesztésben. |
| --- | --- |

2.3.3

Meg kell továbbá említeni a partnerség előmozdítását is, az intézményi kapacitás javítását a közpolitikák tervezésében és megvalósításában, az értékelés, az átláthatóság és a bevált gyakorlatok cseréje elterjesztését; ezek mind olyan tényezők, amelyek részét képezik az Európai Unióban létrehozott kohéziós politikai rendszernek, és hozzájárulnak az összes szint kormányzásának a javításához, hiszen e technikák nagy részét a kormányzatok később más területeken felhasználják. Az új struktúrák, pl. a regionális fejlesztési hivatalok létrehozása számos uniós régióban szintén kulcsszerepet játszik a fejlesztésben.

| 2.3.4 | A kohéziós politika ugyanígy hozzájárult ahhoz, hogy jelentős előrelépés történjen a körébe tartozó tervek és programok kialakításában. Egyre több teret szánnak a szigorúan végrehajtott állapotfelméréseknek és elemzésnek, a célkitűzéseket pontosabban állapítják meg, és a referenciaértékek alkalmazásának terjedésével javul a tervek és programok felügyelete és értékelése. A tervezési kultúrában a hosszú távú állami beruházási stratégiák tervezése mára természetessé vált. |
| --- | --- |

2.3.4

A kohéziós politika ugyanígy hozzájárult ahhoz, hogy jelentős előrelépés történjen a körébe tartozó tervek és programok kialakításában. Egyre több teret szánnak a szigorúan végrehajtott állapotfelméréseknek és elemzésnek, a célkitűzéseket pontosabban állapítják meg, és a referenciaértékek alkalmazásának terjedésével javul a tervek és programok felügyelete és értékelése. A tervezési kultúrában a hosszú távú állami beruházási stratégiák tervezése mára természetessé vált.

| 2.3.5 | Ez hozzájárult továbbá ahhoz is, hogy a tagállamok számos területen, például a környezetvédelem területén hatékonyabban el tudják fogadni és alkalmazni tudják a közösségi jogszabályokat. Konkrét példa erre, hogy a kohéziós politika jelentős változásokat segített elő a közszerződéseket szabályozó tagállami jogszabályokban, mivel lehetővé tette az állami piacokhoz való hozzáférést az Unió összes vállalkozása számára, és így megerősítette az egységes piacot. Ez igen fontos szempont az Európai Unió közelmúltbeli bővítéseinek kontextusában. |
| --- | --- |

2.3.5

Ez hozzájárult továbbá ahhoz is, hogy a tagállamok számos területen, például a környezetvédelem területén hatékonyabban el tudják fogadni és alkalmazni tudják a közösségi jogszabályokat. Konkrét példa erre, hogy a kohéziós politika jelentős változásokat segített elő a közszerződéseket szabályozó tagállami jogszabályokban, mivel lehetővé tette az állami piacokhoz való hozzáférést az Unió összes vállalkozása számára, és így megerősítette az egységes piacot. Ez igen fontos szempont az Európai Unió közelmúltbeli bővítéseinek kontextusában.

| 2.3.6 | Végül kijelenthetjük, hogy a kohéziós politika előmozdította és megerősítette a régiók szerepét a közösségi regionális politikák előkészítésére és végrehajtására vonatkozó döntéshozatali folyamatokban. A humánerőforrás terén az elegendő kritikus tömeg megteremtése az alapok megfelelő kezeléséhez nagyobb autonómiát tett lehetővé a helyi és regionális önkormányzatok számára, valamint a regionalizáció és a helyi autonómia valódi növekedését az Unió területén. |
| --- | --- |

2.3.6

Végül kijelenthetjük, hogy a kohéziós politika előmozdította és megerősítette a régiók szerepét a közösségi regionális politikák előkészítésére és végrehajtására vonatkozó döntéshozatali folyamatokban. A humánerőforrás terén az elegendő kritikus tömeg megteremtése az alapok megfelelő kezeléséhez nagyobb autonómiát tett lehetővé a helyi és regionális önkormányzatok számára, valamint a regionalizáció és a helyi autonómia valódi növekedését az Unió területén.

2.4   Európa kohézív építése

| 2.4.1 | A kohéziós politika továbbá egy sor tényezőnek köszönhetően fellendítő hatást fejtett ki Európa kohéziójának növelése terén. |
| --- | --- |

2.4.1

A kohéziós politika továbbá egy sor tényezőnek köszönhetően fellendítő hatást fejtett ki Európa kohéziójának növelése terén.

| 2.4.2 | Először is, a partnerség elve és a vezetők aktív fellépése előmozdította a közintézmények és a különböző társadalmi csoportok közötti együttműködést, amely kulcsszerepet játszott a problémák megoldásában. |
| --- | --- |

2.4.2

Először is, a partnerség elve és a vezetők aktív fellépése előmozdította a közintézmények és a különböző társadalmi csoportok közötti együttműködést, amely kulcsszerepet játszott a problémák megoldásában.

| 2.4.3 | Másodszor kijelenthetjük, hogy a kohéziós politika lehetővé tette többdimenziós megoldások kialakítását igen bonyolult és sokféle problémára. A különböző uniós területeknek valóban sokféle problémával kell szembenézniük, a helyzet és a körülmények pedig mindenhol eltérőek. A kohéziós politika révén azonban ezeket a különbségeket figyelembe vették, különösen az Unió periférikus és legelmaradottabb régióiban, valamint a legkülsőbb régiókban. Ez az összetartást ösztönző megközelítés észrevehetően befolyásolta a tagállamok más politikáit is. |
| --- | --- |

2.4.3

Másodszor kijelenthetjük, hogy a kohéziós politika lehetővé tette többdimenziós megoldások kialakítását igen bonyolult és sokféle problémára. A különböző uniós területeknek valóban sokféle problémával kell szembenézniük, a helyzet és a körülmények pedig mindenhol eltérőek. A kohéziós politika révén azonban ezeket a különbségeket figyelembe vették, különösen az Unió periférikus és legelmaradottabb régióiban, valamint a legkülsőbb régiókban. Ez az összetartást ösztönző megközelítés észrevehetően befolyásolta a tagállamok más politikáit is.

| 2.4.4 | A kohéziós politika továbbá megteremtette a megfelelő terepet az uniós régiók és helyi önkormányzatok közötti együttműködéshez, alapvetően az INTERREG kezdeményezés révén, miáltal egy határ két oldalán meglévő tartós konfliktusokon és régóta fennálló ellentéteken sikerült úrrá lenni. Emellett a közös határral nem rendelkező települések és régiók együttműködése az interregionális együttműködés támogatása révén jelentősen továbbfejlődött, és jelenleg nem elhanyagolható mértékben járul hozzá az új regionális stratégiák kialakításához. |
| --- | --- |

2.4.4

A kohéziós politika továbbá megteremtette a megfelelő terepet az uniós régiók és helyi önkormányzatok közötti együttműködéshez, alapvetően az INTERREG kezdeményezés révén, miáltal egy határ két oldalán meglévő tartós konfliktusokon és régóta fennálló ellentéteken sikerült úrrá lenni. Emellett a közös határral nem rendelkező települések és régiók együttműködése az interregionális együttműködés támogatása révén jelentősen továbbfejlődött, és jelenleg nem elhanyagolható mértékben járul hozzá az új regionális stratégiák kialakításához.

| 2.4.5 | A Strukturális Alapok alkalmazásának korábbi időszakaiban az ERFA és az EMOGA közötti szoros kapcsolat jelentős fellendítő hatást eredményezett az integrált vidékfejlesztés vonatkozásában. Az elérni kívánt területi kohézió érdekében az ERFA és az EMVA összekapcsolásának legalább koordinációs és együttműködési szinten meg kell valósulnia. |
| --- | --- |

2.4.5

A Strukturális Alapok alkalmazásának korábbi időszakaiban az ERFA és az EMOGA közötti szoros kapcsolat jelentős fellendítő hatást eredményezett az integrált vidékfejlesztés vonatkozásában. Az elérni kívánt területi kohézió érdekében az ERFA és az EMVA összekapcsolásának legalább koordinációs és együttműködési szinten meg kell valósulnia.

| 2.4.6 | Ebből a szempontból különösen jelentősek voltak az URBAN program hatásai, melyek mind a városfelújítás, mind a társadalmi integráció területén kézzelfogható eredményeket tudtak felmutatni. A programok kettős hatást fejtettek ki: egyrészt sikerült a polgárokban tudatosítani az európai politika hozzáadott értékét, másrészt a fellépések összekapcsolása révén nagyobb hatékonyságot lehetett elérni. |
| --- | --- |

2.4.6

Ebből a szempontból különösen jelentősek voltak az URBAN program hatásai, melyek mind a városfelújítás, mind a társadalmi integráció területén kézzelfogható eredményeket tudtak felmutatni. A programok kettős hatást fejtettek ki: egyrészt sikerült a polgárokban tudatosítani az európai politika hozzáadott értékét, másrészt a fellépések összekapcsolása révén nagyobb hatékonyságot lehetett elérni.

| 2.4.7 | Végül a kohéziós politika jelentősen növelte az európai integrációs projekt ismertségét. Ez a hatás még fokozottabban jelentkezett, amikor a kohéziós politika révén javultak a közszolgáltatások és emelkedett az állampolgárok életszínvonala. |
| --- | --- |

2.4.7

Végül a kohéziós politika jelentősen növelte az európai integrációs projekt ismertségét. Ez a hatás még fokozottabban jelentkezett, amikor a kohéziós politika révén javultak a közszolgáltatások és emelkedett az állampolgárok életszínvonala.

3.   Következtetések

Az elemzett szempontok alapján a Régiók Bizottsága az alábbiakat emeli ki:

| 3.1 | Az európai kohéziós politika speciális jellemzőinek köszönhetően (partnerség, addicionalitás, stratégiai tervezés és többéves finanszírozás) jelentős fellendítő és különféle egyéb hatásokat fejtett ki. |
| --- | --- |

3.1

Az európai kohéziós politika speciális jellemzőinek köszönhetően (partnerség, addicionalitás, stratégiai tervezés és többéves finanszírozás) jelentős fellendítő és különféle egyéb hatásokat fejtett ki.

| 3.2 | Az európai kohéziós politika fellendítő hatása a források mozgósításában és előteremtésében, valamint az állami és magánszféra közötti partnerségek létrejöttében nyilvánul meg. Többéves finanszírozási mechanizmusa stabilitásának és a beruházásokhoz szükséges kritikus tömeg mozgósítására való képességének köszönhetően számos ágazatban mind az állami, mind a magánfinanszírozás katalizátora. |
| --- | --- |

3.2

Az európai kohéziós politika fellendítő hatása a források mozgósításában és előteremtésében, valamint az állami és magánszféra közötti partnerségek létrejöttében nyilvánul meg. Többéves finanszírozási mechanizmusa stabilitásának és a beruházásokhoz szükséges kritikus tömeg mozgósítására való képességének köszönhetően számos ágazatban mind az állami, mind a magánfinanszírozás katalizátora.

| 3.3 | Megfigyelhettük, hogy mind a fellendítő, mind az egyéb hatások a befektetett összegtől függetlenül az összes típusú régióban, valamint sokféle programban és projektben jelentkeztek. |
| --- | --- |

3.3

Megfigyelhettük, hogy mind a fellendítő, mind az egyéb hatások a befektetett összegtől függetlenül az összes típusú régióban, valamint sokféle programban és projektben jelentkeztek.

| 3.4 | Azt is fontos jelezni, hogy a partnerségek esetleges fellendítő hatásának maximalizálása érdekében egyszerűsíteni kell az alapok kezelését. Továbbá ha a támogatásra jogosult területek továbbra is ennyire kicsik és töredezettek maradnak, az az egyes régiókban megnehezíti a partnerségek kialakítását, ami jelentős hatással lesz a partnerek kiválasztására és azok elkötelezettségére. Ez a probléma azonban megoldódik a 2007–2013 közötti tervezési időszakban, annak köszönhetően, hogy az új rendeletekben az elképzelések szerint megszűnik a 2. célkitűzés övezetekre osztása. |
| --- | --- |

3.4

Azt is fontos jelezni, hogy a partnerségek esetleges fellendítő hatásának maximalizálása érdekében egyszerűsíteni kell az alapok kezelését. Továbbá ha a támogatásra jogosult területek továbbra is ennyire kicsik és töredezettek maradnak, az az egyes régiókban megnehezíti a partnerségek kialakítását, ami jelentős hatással lesz a partnerek kiválasztására és azok elkötelezettségére. Ez a probléma azonban megoldódik a 2007–2013 közötti tervezési időszakban, annak köszönhetően, hogy az új rendeletekben az elképzelések szerint megszűnik a 2. célkitűzés övezetekre osztása.

| 3.5 | Az európai kohéziós politika a közpolitikák stratégiai orientációjának kulcsfontosságú tényezője. Képes újító megközelítéseket hozni számos ágazatba és útmutatást nyújtani számos nemzeti, regionális és helyi szintű közpolitikának. A kohéziós politika hatékony összekötő kapocs az EU célkitűzései, pl. a lisszaboni stratégia és azoknak a kulcsszereplők általi hatékony átvétele és megvalósítása között az Unió különböző területein. |
| --- | --- |

3.5

Az európai kohéziós politika a közpolitikák stratégiai orientációjának kulcsfontosságú tényezője. Képes újító megközelítéseket hozni számos ágazatba és útmutatást nyújtani számos nemzeti, regionális és helyi szintű közpolitikának. A kohéziós politika hatékony összekötő kapocs az EU célkitűzései, pl. a lisszaboni stratégia és azoknak a kulcsszereplők általi hatékony átvétele és megvalósítása között az Unió különböző területein.

| 3.6 | Az európai kohéziós politika fellendítő hatása olyan forrásokat is mozgósít, amelyek határozottan támogatják a lisszaboni stratégiából eredő iránymutatások által kialakított intézkedéseket a kutatás, fejlesztés és innováció területén, amely a közép- és hosszú távú növekedés meghatározó tényezője. |
| --- | --- |

3.6

Az európai kohéziós politika fellendítő hatása olyan forrásokat is mozgósít, amelyek határozottan támogatják a lisszaboni stratégiából eredő iránymutatások által kialakított intézkedéseket a kutatás, fejlesztés és innováció területén, amely a közép- és hosszú távú növekedés meghatározó tényezője.

| 3.7 | Megállapíthattuk, hogy a kohéziós politika által beindított számos újító jellegű program és projekt sikerében jelentős szerepe volt annak, hogy az „új fogalmakat és megközelítéseket” magas politikai és igazgatási szinteken támogatják. A stratégiák koherenciája és az igazgatási egységek közötti együttműködés ugyanilyen fontos, ezek fokozták a strukturális alapok fellendítő hatását. |
| --- | --- |

3.7

Megállapíthattuk, hogy a kohéziós politika által beindított számos újító jellegű program és projekt sikerében jelentős szerepe volt annak, hogy az „új fogalmakat és megközelítéseket” magas politikai és igazgatási szinteken támogatják. A stratégiák koherenciája és az igazgatási egységek közötti együttműködés ugyanilyen fontos, ezek fokozták a strukturális alapok fellendítő hatását.

| 3.8 | A kohéziós politika jelentős hatást gyakorol az intézményi kapacitás kiépítésére. A partnerség elve révén előmozdította az egész Unióban az irányítás új együttműködési modelljét, azaz stratégiailag bevonta a különböző igazgatási szinteket és a civil társadalmat, így bővülhetett a régiók és a helyi önkormányzatok társadalmi és gazdasági tőkéje. Ez kritikus tényező lesz az új tagállamok jövőbeli fejlődésében. |
| --- | --- |

3.8

A kohéziós politika jelentős hatást gyakorol az intézményi kapacitás kiépítésére. A partnerség elve révén előmozdította az egész Unióban az irányítás új együttműködési modelljét, azaz stratégiailag bevonta a különböző igazgatási szinteket és a civil társadalmat, így bővülhetett a régiók és a helyi önkormányzatok társadalmi és gazdasági tőkéje. Ez kritikus tényező lesz az új tagállamok jövőbeli fejlődésében.

| 3.9 | Annak érdekében, hogy hosszú távon maximalizáljuk a strukturális alapok fellendítő hatását, fontos, hogy figyelembe vegyük az egyes régiók általános kontextusát és kulturális identitását. Ebből a szempontból szükséges, hogy mindig kiegyensúlyozott viszony legyen az egész EU-ra érvényes előírások és a regionális vonatkozású súlypontok meghatározása között. Az innováció, az oktatás, a vállalkozói képességek és a kreativitás előmozdításával a társadalmi kultúra és mentalitás megváltoztatására való törekvés garantálja a strukturális alapok révén bekövetkező változások fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

3.9

Annak érdekében, hogy hosszú távon maximalizáljuk a strukturális alapok fellendítő hatását, fontos, hogy figyelembe vegyük az egyes régiók általános kontextusát és kulturális identitását. Ebből a szempontból szükséges, hogy mindig kiegyensúlyozott viszony legyen az egész EU-ra érvényes előírások és a regionális vonatkozású súlypontok meghatározása között. Az innováció, az oktatás, a vállalkozói képességek és a kreativitás előmozdításával a társadalmi kultúra és mentalitás megváltoztatására való törekvés garantálja a strukturális alapok révén bekövetkező változások fenntarthatóságát.

| 3.10 | A kohéziós politika kulcsfontosságú fellendítő hatást gyakorol az Unió szorosabb integrációjának elérésére. Képes integrálni különböző régiókat szerte a kontinensen, lehetővé teszi az összes társadalmi és gazdasági szereplő aktív részvételét, jól látható, és az uniós polgárok szemében fontos, mivel kézzelfoghatóan hozzájárul életminőségük javulásához. |
| --- | --- |

3.10

A kohéziós politika kulcsfontosságú fellendítő hatást gyakorol az Unió szorosabb integrációjának elérésére. Képes integrálni különböző régiókat szerte a kontinensen, lehetővé teszi az összes társadalmi és gazdasági szereplő aktív részvételét, jól látható, és az uniós polgárok szemében fontos, mivel kézzelfoghatóan hozzájárul életminőségük javulásához.

| 3.11 | A kohéziós politika hozzájárul egy olyan fellendítő hatáshoz, amely a környezetet kímélő fenntartható növekedést hoz, elkerülve, hogy a környezeti szempontok figyelmen kívül hagyása a növekedést, az életminőséget, illetve a természeti erőforrások megőrzését gátló tényezővé váljon. |
| --- | --- |

3.11

A kohéziós politika hozzájárul egy olyan fellendítő hatáshoz, amely a környezetet kímélő fenntartható növekedést hoz, elkerülve, hogy a környezeti szempontok figyelmen kívül hagyása a növekedést, az életminőséget, illetve a természeti erőforrások megőrzését gátló tényezővé váljon.

| 3.12 | Azáltal, hogy az Unió egész területét lefedi, a kohéziós politika megfelelő, kontinentális léptékű keretet biztosít a kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi fejlődés számára. Mivel mind a konvergencia, mind a versenyképesség tényezőit figyelembe veszi, megteremti a tapasztalatgyűjtéshez és a legjobb gyakorlatok cseréjéhez elengedhetetlen feltételeket. Sőt, olyan integrált keretet biztosít, amely megerősíti a kölcsönös tanulást, és egyben lehetővé teszi a sikeres kezdeményezések finanszírozását és megismétlését konkrét végrehajtási formákon keresztül. |
| --- | --- |

3.12

Azáltal, hogy az Unió egész területét lefedi, a kohéziós politika megfelelő, kontinentális léptékű keretet biztosít a kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi fejlődés számára. Mivel mind a konvergencia, mind a versenyképesség tényezőit figyelembe veszi, megteremti a tapasztalatgyűjtéshez és a legjobb gyakorlatok cseréjéhez elengedhetetlen feltételeket. Sőt, olyan integrált keretet biztosít, amely megerősíti a kölcsönös tanulást, és egyben lehetővé teszi a sikeres kezdeményezések finanszírozását és megismétlését konkrét végrehajtási formákon keresztül.

| 3.13 | Az RB úgy véli, hogy a kohéziós politika fellendítő hatása a 2007–2013-as tervezési időszakban megerősödhet. A kohéziós politika már bevált és megszilárdult elveit egy sor intézkedéssel egészítették ki: a kohéziós politika stratégia-orientáltabb megközelítésének elfogadása, a források elkülönítése és elsőbbséget élvező ágazatokban történő koncentrációja, jobb jogi keret kifinomult és innovatív finanszírozási rendszerek elfogadásához, kellő figyelem fordítása a városfejlesztési programokra, valamint a területi együttműködés javítása. Ezek a változások megerősítették, hogy az Unió politikai célkitűzéseit érintő döntő változások esetében a kohéziós politika központi szerepet játszhat abban, hogy kézzelfogható módon inspirálja és támogassa a gazdasági és társadalmi átalakulást az Unió egész területén. |
| --- | --- |

3.13

Az RB úgy véli, hogy a kohéziós politika fellendítő hatása a 2007–2013-as tervezési időszakban megerősödhet. A kohéziós politika már bevált és megszilárdult elveit egy sor intézkedéssel egészítették ki: a kohéziós politika stratégia-orientáltabb megközelítésének elfogadása, a források elkülönítése és elsőbbséget élvező ágazatokban történő koncentrációja, jobb jogi keret kifinomult és innovatív finanszírozási rendszerek elfogadásához, kellő figyelem fordítása a városfejlesztési programokra, valamint a területi együttműködés javítása. Ezek a változások megerősítették, hogy az Unió politikai célkitűzéseit érintő döntő változások esetében a kohéziós politika központi szerepet játszhat abban, hogy kézzelfogható módon inspirálja és támogassa a gazdasági és társadalmi átalakulást az Unió egész területén.

| 3.14 | Megállapításra került, hogy a projektek kialakítása és kiválasztása a siker kulcsfontosságú tényezője: az alkalmazandó eszköz típusát körültekintően kell megválasztani annak érdekében, hogy az a regionális körülményekkel és az elérendő célokkal leginkább összeegyeztethető elemeket tartalmazza. |
| --- | --- |

3.14

Megállapításra került, hogy a projektek kialakítása és kiválasztása a siker kulcsfontosságú tényezője: az alkalmazandó eszköz típusát körültekintően kell megválasztani annak érdekében, hogy az a regionális körülményekkel és az elérendő célokkal leginkább összeegyeztethető elemeket tartalmazza.

4.   Ajánlások

A Régiók Bizottsága

| 4.1 | ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a fellendítő hatás kibővített fogalmát építse bele az Európai Unió kohéziójának helyzetéről és fejlődéséről szóló következő értékelésébe; |
| --- | --- |

4.1

ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a fellendítő hatás kibővített fogalmát építse bele az Európai Unió kohéziójának helyzetéről és fejlődéséről szóló következő értékelésébe;

| 4.2 | javasolja az Európai Bizottságnak, a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a fellendítő hatásra a közösségi politikák értékeléséhez megfelelő keretként tekintsenek, különösen a közösségi költségvetés félidős felülvizsgálatában; |
| --- | --- |

4.2

javasolja az Európai Bizottságnak, a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a fellendítő hatásra a közösségi politikák értékeléséhez megfelelő keretként tekintsenek, különösen a közösségi költségvetés félidős felülvizsgálatában;

| 4.3 | ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy fokozza az annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy minden tagállammal és főként a helyi és regionális önkormányzatokkal jobban megismertesse a kohéziós politika előnyeit, fő jellemzőit és arculatát; |
| --- | --- |

4.3

ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy fokozza az annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy minden tagállammal és főként a helyi és regionális önkormányzatokkal jobban megismertesse a kohéziós politika előnyeit, fő jellemzőit és arculatát;

| 4.4 | ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy nagyobb erőkkel folytassa a strukturális alapok révén működő különféle pénzügyi eszközök (JEREMIE, JESSICA stb.) támogatása terén már megkezdett munkát, valamint elsősorban a kockázatitőke-alapok és a kezességi programok fejlődése érdekében teremtse meg a régiókban az ehhez szükséges versenyjogi lehetőségeket; |
| --- | --- |

4.4

ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy nagyobb erőkkel folytassa a strukturális alapok révén működő különféle pénzügyi eszközök (JEREMIE, JESSICA stb.) támogatása terén már megkezdett munkát, valamint elsősorban a kockázatitőke-alapok és a kezességi programok fejlődése érdekében teremtse meg a régiókban az ehhez szükséges versenyjogi lehetőségeket;

| 4.5 | az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak a bürokratikus eljárások egyszerűsítését, az innovációs tevékenységeket előmozdító jogi, adminisztratív és finanszírozási keret létrehozását, valamint az innovatív vállalkozásokra szabott finanszírozási formák (kockázati tőke, üzleti angyalok, mikrohitelek stb.) megerősítését ajánlja; |
| --- | --- |

4.5

az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak a bürokratikus eljárások egyszerűsítését, az innovációs tevékenységeket előmozdító jogi, adminisztratív és finanszírozási keret létrehozását, valamint az innovatív vállalkozásokra szabott finanszírozási formák (kockázati tőke, üzleti angyalok, mikrohitelek stb.) megerősítését ajánlja;

| 4.6 | ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy értékeljék a strukturális alapok kezelése egyszerűsítésének és decentralizálásának előrehaladását a 2007–2013-as időszakban. Különösen ajánlja, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az adminisztratív terhek, a beavatkozás típusa és mértéke közötti arányosság elérésére, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat érintő adminisztratív terhek következményeire; |
| --- | --- |

4.6

ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy értékeljék a strukturális alapok kezelése egyszerűsítésének és decentralizálásának előrehaladását a 2007–2013-as időszakban. Különösen ajánlja, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az adminisztratív terhek, a beavatkozás típusa és mértéke közötti arányosság elérésére, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat érintő adminisztratív terhek következményeire;

| 4.7 | ajánlja a tagállamoknak, hogy erősítsék meg a partnerséget a strukturális alapok irányításának és kezelésének összes szintjén, megvalósítva a regionális és helyi önkormányzatoknak, valamint a civil társadalomnak az egész folyamatba történő bevonását szolgáló hatékony intézkedéseket; továbbá szoros partnerség kialakítását ajánlja a városokkal, mivel ezek fontos szerepet játszhatnak a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításában; |
| --- | --- |

4.7

ajánlja a tagállamoknak, hogy erősítsék meg a partnerséget a strukturális alapok irányításának és kezelésének összes szintjén, megvalósítva a regionális és helyi önkormányzatoknak, valamint a civil társadalomnak az egész folyamatba történő bevonását szolgáló hatékony intézkedéseket; továbbá szoros partnerség kialakítását ajánlja a városokkal, mivel ezek fontos szerepet játszhatnak a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításában;

| 4.8 | ajánlja az Európai Bizottságnak, a Parlamentnek, a tagállamoknak és az EIB-nek, hogy világosan határozzák meg a strukturális alapokból finanszírozott projektek kezelését végző állami és magánszereplők partnerségei előtt álló akadályokat. Ebben sokat segítene a PPP-megállapodások alapvető fogalmainak világos, uniós szintű értelmezése és az állami támogatások rendszerének egyszerűsítése. Szintén szükség van a PPP-kben rejlő lehetőségekről és a velük kapcsolatos problémákról szóló jobb tájékoztatásra a helyi és regionális önkormányzatok körében; |
| --- | --- |

4.8

ajánlja az Európai Bizottságnak, a Parlamentnek, a tagállamoknak és az EIB-nek, hogy világosan határozzák meg a strukturális alapokból finanszírozott projektek kezelését végző állami és magánszereplők partnerségei előtt álló akadályokat. Ebben sokat segítene a PPP-megállapodások alapvető fogalmainak világos, uniós szintű értelmezése és az állami támogatások rendszerének egyszerűsítése. Szintén szükség van a PPP-kben rejlő lehetőségekről és a velük kapcsolatos problémákról szóló jobb tájékoztatásra a helyi és regionális önkormányzatok körében;

| 4.9 | javasolja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy őrizzék meg a strukturális alapok által játszott szerep gyakran kísérleti és úttörő jellegét. Ezzel kapcsolatban ajánlja a tagállamoknak, hogy használják az erre szánt tartalékokat és egyéb eszközöket annak érdekében, hogy díjazzák és terjesszék a legsikeresebb stratégiákat, és hogy megerősítsék a területi együttműködés eredményeit; |
| --- | --- |

4.9

javasolja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy őrizzék meg a strukturális alapok által játszott szerep gyakran kísérleti és úttörő jellegét. Ezzel kapcsolatban ajánlja a tagállamoknak, hogy használják az erre szánt tartalékokat és egyéb eszközöket annak érdekében, hogy díjazzák és terjesszék a legsikeresebb stratégiákat, és hogy megerősítsék a területi együttműködés eredményeit;

| 4.10 | kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Strukturális Alapok intézkedései és a vidékfejlesztési programok közötti szoros kapcsolatot, és minden szinten – anélkül, hogy a világos elszámolástechnikai érintkezési pontok szükségességét kétségbe vonná – tegye lehetővé és mozdítsa elő az optimális tartalmi összehangolást és koordinációt; |
| --- | --- |

4.10

kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Strukturális Alapok intézkedései és a vidékfejlesztési programok közötti szoros kapcsolatot, és minden szinten – anélkül, hogy a világos elszámolástechnikai érintkezési pontok szükségességét kétségbe vonná – tegye lehetővé és mozdítsa elő az optimális tartalmi összehangolást és koordinációt;

| 4.11 | a strukturális alapok felhasználásánál ajánlja, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a kiotói jegyzőkönyvben foglalt célkitűzéseknek, és ne térjenek le arról az útról, amely a környezetet kímélő fenntartható növekedéshez vezet; |
| --- | --- |

4.11

a strukturális alapok felhasználásánál ajánlja, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a kiotói jegyzőkönyvben foglalt célkitűzéseknek, és ne térjenek le arról az útról, amely a környezetet kímélő fenntartható növekedéshez vezet;

| 4.12 | ajánlja a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak, hogy stimulálják a fellendítő hatást a strukturális alapok tervezési folyamatában oly módon, hogy a projektek születését, ösztönzését és finanszírozását fokozottabb fellendítő hatás érje, valamint a jelentések kidolgozásában és az értékelési ciklusban is. |
| --- | --- |

4.12

ajánlja a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak, hogy stimulálják a fellendítő hatást a strukturális alapok tervezési folyamatában oly módon, hogy a projektek születését, ösztönzését és finanszírozását fokozottabb fellendítő hatás érje, valamint a jelentések kidolgozásában és az értékelési ciklusban is.

| 4.13 | hangoztatja annak szükségességét, hogy a regionális sajátosságokat minden szinten tekintetbe kell venni a jövőbeni kohéziós politikában is, mivel a „sokszínűségében rejlő erő” jelentős sikertényező a kohéziós politika fellendítő hatása szempontjából; |
| --- | --- |

4.13

hangoztatja annak szükségességét, hogy a regionális sajátosságokat minden szinten tekintetbe kell venni a jövőbeni kohéziós politikában is, mivel a „sokszínűségében rejlő erő” jelentős sikertényező a kohéziós politika fellendítő hatása szempontjából;

| 4.14 | annak érdekében, hogy a strukturális alapok fellendítő hatása teljes mértékben érvényesüljön, azt ajánlja a régióknak és a tagállamoknak, hogy vegyék a lehető legkomolyabban az európai kohéziós politika keretében megvalósított regionális stratégiák, nemzeti reformtervek, nemzeti stratégiai referenciakeretek és operatív programok közötti megfelelő koherencia megteremtését; |
| --- | --- |

4.14

annak érdekében, hogy a strukturális alapok fellendítő hatása teljes mértékben érvényesüljön, azt ajánlja a régióknak és a tagállamoknak, hogy vegyék a lehető legkomolyabban az európai kohéziós politika keretében megvalósított regionális stratégiák, nemzeti reformtervek, nemzeti stratégiai referenciakeretek és operatív programok közötti megfelelő koherencia megteremtését;

| 4.15 | azt javasolja, hogy foglalkozzanak a fellendítő hatás előnyeivel, és tegyenek lépéseket a közvélemény a lehetséges előnyökről szóló tudatosítása érdekében mind szakmai, mind pedig a nagyközönségnek szánt tájékoztatási és népszerűsítő tevékenységek révén, illetve a bevált gyakorlatok terjesztése érdekében, ahogyan azt a Régiók Bizottsága az Open Days rendezvény alkalmával teszi; |
| --- | --- |

4.15

azt javasolja, hogy foglalkozzanak a fellendítő hatás előnyeivel, és tegyenek lépéseket a közvélemény a lehetséges előnyökről szóló tudatosítása érdekében mind szakmai, mind pedig a nagyközönségnek szánt tájékoztatási és népszerűsítő tevékenységek révén, illetve a bevált gyakorlatok terjesztése érdekében, ahogyan azt a Régiók Bizottsága az Open Days rendezvény alkalmával teszi;

| 4.16 | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy elemezze és mérje a régiók hosszú távú fejlődését, szem előtt tartva, hogy kulturális és mentalitásbeli változások, valamint egy minden szempontból áttekinthető és egyúttal minden érintett számára érthető PR-tevékenység szükséges annak garantálásához, hogy ezek a régiók valóban nagy gazdasági és társadalmi fejlődést érhessenek el; |
| --- | --- |

4.16

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy elemezze és mérje a régiók hosszú távú fejlődését, szem előtt tartva, hogy kulturális és mentalitásbeli változások, valamint egy minden szempontból áttekinthető és egyúttal minden érintett számára érthető PR-tevékenység szükséges annak garantálásához, hogy ezek a régiók valóban nagy gazdasági és társadalmi fejlődést érhessenek el;

| 4.17 | üdvözli az Európai Bizottságnak a „Régiók a gazdasági változásért” nevű hálózatok kiépítését célzó kezdeményezését, és javasolja, hogy ezek a hálózatok különböző témák szerint alakuljanak ki, hogy tükrözzék az egyes területek eltérő változási dinamikáját, kihasználva a jelenlegi időszakban megvalósított innovációkat, továbbá hogy hatékonyan vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a kezdeményezés prioritásainak kiválasztási folyamatába, és azt várja, hogy teljes mértékben bevonják e kezdeményezés kidolgozásába; |
| --- | --- |

4.17

üdvözli az Európai Bizottságnak a „Régiók a gazdasági változásért” nevű hálózatok kiépítését célzó kezdeményezését, és javasolja, hogy ezek a hálózatok különböző témák szerint alakuljanak ki, hogy tükrözzék az egyes területek eltérő változási dinamikáját, kihasználva a jelenlegi időszakban megvalósított innovációkat, továbbá hogy hatékonyan vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a kezdeményezés prioritásainak kiválasztási folyamatába, és azt várja, hogy teljes mértékben bevonják e kezdeményezés kidolgozásába;

| 4.18 | ajánlja az uniós intézményeknek, hogy fogadják el az Unió területei közötti szolidaritás fogalmát mint az uniós kohézió fogalmának alapvető dimenzióját. A kohéziós politika a jövőben is az európai integrációs politika központi eleme kell, hogy maradjon. |
| --- | --- |

4.18

ajánlja az uniós intézményeknek, hogy fogadják el az Unió területei közötti szolidaritás fogalmát mint az uniós kohézió fogalmának alapvető dimenzióját. A kohéziós politika a jövőben is az európai integrációs politika központi eleme kell, hogy maradjon.

Kelt Rómában, 2007. március 23-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 164., 2005.7.5., 4. o.

1

(2)  HL C 318., 2004.12.22., 1. o.

2

(3)  http://coropinions.cor.europa.eu/CORopinionDocument.aspx?identifier=cdr\coter-iv\dossiers\cotter-iv-003\cdr118-2006_fin_ac.doc&language=HU

3

(4)  Európai Bizottság: COM (2005) 299. „A Bizottság közleménye – Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007–2013 közötti időszakra”, Brüsszel, 2005. július 5.

4

---

| 7.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/8

---

Régiók Bizottsága vélemény – A fiatalok részvétele és tájékoztatása. Mi történt a „Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot” című fehér könyv óta?

(2007/C 156/02)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | alapvető jelentőségűnek tartja – különösen az Európa jövőjéről zajló jelenlegi vitában – a fiatalok „részvételének” és „tájékoztatásának” fejlesztését, mégpedig abban a környezetben, ahol élnek; |
| --- | --- |

—

alapvető jelentőségűnek tartja – különösen az Európa jövőjéről zajló jelenlegi vitában – a fiatalok „részvételének” és „tájékoztatásának” fejlesztését, mégpedig abban a környezetben, ahol élnek;

| — | szükségesnek véli, hogy minden tanácsülés foglalkozzon a fiatalokat érintő kérdésekkel, hiszen a fiatalokat be kell vonni minden, az EU-t érintő témába; |
| --- | --- |

—

szükségesnek véli, hogy minden tanácsülés foglalkozzon a fiatalokat érintő kérdésekkel, hiszen a fiatalokat be kell vonni minden, az EU-t érintő témába;

| — | emlékeztet arra, hogy a fiatalok alapvető szerepet játszanak az új lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérésében, ezért szükségesnek tartja, hogy részükre jobb oktatást és képzést biztosítsunk, elősegítsük mobilitásukat és munkaerő-piaci integrációjukat; |
| --- | --- |

—

emlékeztet arra, hogy a fiatalok alapvető szerepet játszanak az új lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérésében, ezért szükségesnek tartja, hogy részükre jobb oktatást és képzést biztosítsunk, elősegítsük mobilitásukat és munkaerő-piaci integrációjukat;

| — | nem becsüli alá azonban azokat a nagy kihívásokat, amelyek napjainkban a fiatalok előtt állnak, így a munkanélküliséget, a munkaerőpiacra való késői belépést, a létbizonytalanságot, a lakáshoz jutás nehézségeit és az önálló élettervek kialakításának ebből fakadó nehézségeit; |
| --- | --- |

—

nem becsüli alá azonban azokat a nagy kihívásokat, amelyek napjainkban a fiatalok előtt állnak, így a munkanélküliséget, a munkaerőpiacra való késői belépést, a létbizonytalanságot, a lakáshoz jutás nehézségeit és az önálló élettervek kialakításának ebből fakadó nehézségeit;

| — | síkra száll azon projektek mellett, amelyek ösztönzik a fiatalokat a területi kormányzásban, valamint a mindenkori közösségük igazgatásában való részvételre, valamint erősítik a helyi önkormányzatok és az iskolák közötti kapcsolatokat, ennek révén ugyanis elősegíthető az állampolgári tudat kialakulása és a választójog felelősségteljes gyakorlása; |
| --- | --- |

—

síkra száll azon projektek mellett, amelyek ösztönzik a fiatalokat a területi kormányzásban, valamint a mindenkori közösségük igazgatásában való részvételre, valamint erősítik a helyi önkormányzatok és az iskolák közötti kapcsolatokat, ennek révén ugyanis elősegíthető az állampolgári tudat kialakulása és a választójog felelősségteljes gyakorlása;

| — | kéri az Európai Bizottságot, hogy – a helyi önkormányzati hálózatok felhasználásával és a fiatal közigazgatási tisztviselők aktív szerepét biztosítva – támogasson a fiatalokra irányuló európai politikákat és az Európai Paktum tartalmi elemeit helyi szinten népszerűsítő kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

—

kéri az Európai Bizottságot, hogy – a helyi önkormányzati hálózatok felhasználásával és a fiatal közigazgatási tisztviselők aktív szerepét biztosítva – támogasson a fiatalokra irányuló európai politikákat és az Európai Paktum tartalmi elemeit helyi szinten népszerűsítő kezdeményezéseket.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az „A fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos európai politikáról – Mi történt a »Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot« című fehér könyv óta? A fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos közös célok megvalósítása a fiatalok aktív európai polgári szerepvállalásának ösztönzése érdekében” című, a Tanácshoz intézett európai bizottsági közleményre, valamint az Európai Bizottság szolgálatai által kidolgozott mellékelt munkadokumentumra, amely tartalmazza a tagállamok fiatalok részvételével és tájékoztatásával foglalkozó nemzeti jelentéseinek részletes elemzését (COM(2006) 417 final – SEC(2006) 1006);

tekintettel Elnökségének 2006. június 13-i határozatára, amely szerint a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával;

tekintettel az Európai Bizottság „Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot” című fehér könyvére (COM(2001) 681 final);

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott 2002. június 27-i állásfoglalásra az ifjúságpolitikában való európai együttműködés keretéről;

tekintettel a Tanács 2003. november 25-i állásfoglalására a fiatalok részvételére és tájékoztatására vonatkozó közös célkitűzésekről;

tekintettel az „Európai egyezmény az ifjúságért” című dokumentumra;

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalásra a fiatalok tájékoztatására vonatkozó közös célkitűzések végrehajtásáról;

tekintettel az oktatás és képzés új mutatóiról szóló, 2005. május 24-i tanácsi következtetésekre;

tekintettel a Tanács és a tagállamok Tanács keretében ülésező kormányképviselőinek állásfoglalására az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretében végzett tevékenységek mérlegéről, valamint „A fiatalok képviseleti demokrácia rendszerében való részvételének növelése” elnevezésű közös célkitűzés végrehajtásáról;

tekintettel az Európai Bizottság elmélkedési időszakról és a „D”-tervről szóló közleményére (COM(2005) 494 final és COM(2006) 212 final), valamint az Európai Bizottság „Európai kommunikációs politika – eszmecsere Európáról a polgárok bevonásával” című fehér könyvére (COM(2006) 35 final);

tekintettel az „A Bizottság hozzájárulása az elméleti útkeresési szakasz munkájához, és azon túl: D-terv a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében” című bizottsági közleményről, valamint az „Európai kommunikációs politika” című fehér könyvről alkotott véleményére;

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak az ifjúságot érintő európai szakpolitikákról – Napirenden az európai fiatalokat foglalkoztató kérdések: Az Európai ifjúsági paktum végrehajtása és az állampolgári szerepvállalás ösztönzése”;

tekintettel a „Mi történt a »Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot« című fehér könyv óta? A fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos közös célok megvalósítása a fiatalok aktív európai polgári szerepvállalásának ösztönzése érdekében” című európai bizottsági közleményre (COM(2006) 417 final);

tekintettel a Tanács és a tagállamok Tanács keretében ülésező kormányképviselőinek nemrégiben elfogadott állásfoglalására az ifjúság részvételére és tájékoztatására irányuló közös célkitűzések megvalósításáról;

tekintettel a jelen véleménytervezetre a következő tárgyban: „Mi történt a»Lendületbe hozzuk az európai ifjúságot« című fehér könyv óta? A fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos közös célok megvalósítása a fiatalok aktív európai polgári szerepvállalásának ösztönzése érdekében” című európai bizottsági közlemény;

tekintettel a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottság által 2006. november 30-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 334/2006 rev. 1) (előadó: Roberto PELLA, Biella önkormányzatának tagja, Valdengo alpolgármestere, IT/EPP),

a 2007. március 23-án tartott 69. plenáris ülésén elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezetés

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság új közleményét, amely a tagállamok munkáját értékeli a fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos közös célok tekintetében; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság új közleményét, amely a tagállamok munkáját értékeli a fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos közös célok tekintetében;

| 1.2 | úgy véli, hogy noha a fehér könyv 2001-es közzététele óta eltelt időben a tagállamok előrelépést értek el a fiatalok fokozottabb bevonását illetően, azonban még sokkal többet lehet tenni, akár a nyílt koordinációs módszer ifjúsági területen való alkalmazásával, akár a kapcsolódó szakpolitikák területén foganatosítandó további intézkedések révén; |
| --- | --- |

1.2

úgy véli, hogy noha a fehér könyv 2001-es közzététele óta eltelt időben a tagállamok előrelépést értek el a fiatalok fokozottabb bevonását illetően, azonban még sokkal többet lehet tenni, akár a nyílt koordinációs módszer ifjúsági területen való alkalmazásával, akár a kapcsolódó szakpolitikák területén foganatosítandó további intézkedések révén;

| 1.3 | tudomásul veszi a Tanács és a tagállamok Tanács keretében ülésező kormányképviselőinek nemrégiben elfogadott állásfoglalását, amely új intézkedéseket határozott meg a fiatalok részvételére és tájékoztatására irányuló közös célkitűzések jobb végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

1.3

tudomásul veszi a Tanács és a tagállamok Tanács keretében ülésező kormányképviselőinek nemrégiben elfogadott állásfoglalását, amely új intézkedéseket határozott meg a fiatalok részvételére és tájékoztatására irányuló közös célkitűzések jobb végrehajtása érdekében;

| 1.4 | egyetért a Tanáccsal abban, hogy a fehér könyv által javasolt négy tematikus prioritás (részvétel, tájékoztatás, önkéntes tevékenység, a fiatalok jobb megértése és megismerése), valamint a kapcsolódó közös célkitűzések még mindig nagyon időszerűek; ezekhez kell igazítani a tagállamok, valamint az intézmények tevékenységét e specifikus területen, illetve valamennyi, a fiatalokat érintő szakpolitikában; |
| --- | --- |

1.4

egyetért a Tanáccsal abban, hogy a fehér könyv által javasolt négy tematikus prioritás (részvétel, tájékoztatás, önkéntes tevékenység, a fiatalok jobb megértése és megismerése), valamint a kapcsolódó közös célkitűzések még mindig nagyon időszerűek; ezekhez kell igazítani a tagállamok, valamint az intézmények tevékenységét e specifikus területen, illetve valamennyi, a fiatalokat érintő szakpolitikában;

| 1.5 | szükségesnek véli, hogy a Tanács horizontálisan foglalkozzon a fiatalokat érintő kérdésekkel, hiszen a fiatalokat be kell vonni minden, az EU-t érintő témába; |
| --- | --- |

1.5

szükségesnek véli, hogy a Tanács horizontálisan foglalkozzon a fiatalokat érintő kérdésekkel, hiszen a fiatalokat be kell vonni minden, az EU-t érintő témába;

| 1.6 | megjegyzi azonban, hogy a Tanács jobban kiemelhette volna a helyi és regionális önkormányzatok jelentőségét, főként abban a részben, amely a közös célkitűzések jobb végrehajtására irányuló intézkedéseket határozza meg, mivel a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet játszanak a fiatalok oktatásában és állampolgári tudatának kialakításában; |
| --- | --- |

1.6

megjegyzi azonban, hogy a Tanács jobban kiemelhette volna a helyi és regionális önkormányzatok jelentőségét, főként abban a részben, amely a közös célkitűzések jobb végrehajtására irányuló intézkedéseket határozza meg, mivel a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet játszanak a fiatalok oktatásában és állampolgári tudatának kialakításában;

| 1.7 | alapvető jelentőségűnek tartja – különösen az Európa jövőjéről zajló jelenlegi vitában – a fiatalok „részvételének” és „tájékoztatásának” fejlesztését, mégpedig abban a környezetben, ahol élnek. A cél az, hogy erősítsük az Európai Unióhoz való tartozás érzését, biztosítsuk számukra, hogy ténylegesen élhessenek az Európai Unió Alapjogi Chartájában biztosítani kívánt alapjogokkal, járuljunk hozzá az európai integráció megújításához, valamint töltsük meg tartalommal az aktív polgári szerepvállalás koncepcióját, mindezt annak a kitüntetett figyelemnek a hangsúlyozásával, amelyet a fenti szempontok alapján a fiatalok „részvétele” és „tájékoztatása”, illetve a szigeteken élő fiatalok érdemelnek; |
| --- | --- |

1.7

alapvető jelentőségűnek tartja – különösen az Európa jövőjéről zajló jelenlegi vitában – a fiatalok „részvételének” és „tájékoztatásának” fejlesztését, mégpedig abban a környezetben, ahol élnek. A cél az, hogy erősítsük az Európai Unióhoz való tartozás érzését, biztosítsuk számukra, hogy ténylegesen élhessenek az Európai Unió Alapjogi Chartájában biztosítani kívánt alapjogokkal, járuljunk hozzá az európai integráció megújításához, valamint töltsük meg tartalommal az aktív polgári szerepvállalás koncepcióját, mindezt annak a kitüntetett figyelemnek a hangsúlyozásával, amelyet a fenti szempontok alapján a fiatalok „részvétele” és „tájékoztatása”, illetve a szigeteken élő fiatalok érdemelnek;

| 1.8 | nem becsüli alá azonban azokat a nagy kihívásokat, amelyek napjainkban a fiatalok előtt állnak, így a munkanélküliséget, a munkaerőpiacra való késői belépést, a létbizonytalanságot, a lakáshoz való jutás nehézségeit és az önálló élettervek kialakításának ebből fakadó nehézségeit, a szükséges tudás és készségek elsajátításának elősegítésére alkalmas eszközök elégtelenségét, a szegénységet, a korai iskolaelhagyást, a társadalmi kirekesztést; |
| --- | --- |

1.8

nem becsüli alá azonban azokat a nagy kihívásokat, amelyek napjainkban a fiatalok előtt állnak, így a munkanélküliséget, a munkaerőpiacra való késői belépést, a létbizonytalanságot, a lakáshoz való jutás nehézségeit és az önálló élettervek kialakításának ebből fakadó nehézségeit, a szükséges tudás és készségek elsajátításának elősegítésére alkalmas eszközök elégtelenségét, a szegénységet, a korai iskolaelhagyást, a társadalmi kirekesztést;

| 1.9 | úgy véli, hogy a fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos célkitűzések még könnyebben elérhetők, ha a tagállamok és az intézmények mindent megtesznek annak érdekében, hogy jobb perspektívákat kínáljanak a fiataloknak, továbbá lehetővé teszik számukra, hogy ténylegesen élhessenek az Európai Unió Alapjogi Chartájában biztosítani kívánt alapjogokkal (köztük a munkavállaláshoz való joggal, a házasságkötéshez és a családalapításhoz való joggal, a család és a munka összeegyeztetéséhez való joggal); |
| --- | --- |

1.9

úgy véli, hogy a fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos célkitűzések még könnyebben elérhetők, ha a tagállamok és az intézmények mindent megtesznek annak érdekében, hogy jobb perspektívákat kínáljanak a fiataloknak, továbbá lehetővé teszik számukra, hogy ténylegesen élhessenek az Európai Unió Alapjogi Chartájában biztosítani kívánt alapjogokkal (köztük a munkavállaláshoz való joggal, a házasságkötéshez és a családalapításhoz való joggal, a család és a munka összeegyeztetéséhez való joggal);

| 1.10 | e tekintetben emlékeztet arra, hogy a fiatalok alapvető szerepet játszanak az új lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérésében, ezért szükségesnek tartja, hogy részükre jobb oktatást és képzést biztosítsunk, elősegítsük mobilitásukat és munkaerő-piaci, valamint társadalmi integrációjukat, továbbá megfelelőbb szolgáltatásokat nyújtsunk a fiatal családok részére:






  a) | A jobb oktatás és képzés a maximumot hozza ki a legnagyobb európai tőkéből, azaz magukból a fiatalokból. Az effajta oktatásban kiemelt szerepet kell kapniuk a műszaki tanulmányoknak, hogy ezáltal is ösztönözzék az európai kutatás-fejlesztés-innovációt, mindazonáltal figyelmet kell fordítani az emberi értékek közvetítésére, illetve egyéb megfelelő értékek elsajátítására is, és különösen fontos, hogy a megérdemelt figyelemben részesítsék az európai kultúra és történelem tanítását célzó oktatási rendszert. |
| --- | --- | --- |

1.10

e tekintetben emlékeztet arra, hogy a fiatalok alapvető szerepet játszanak az új lisszaboni stratégia célkitűzéseinek elérésében, ezért szükségesnek tartja, hogy részükre jobb oktatást és képzést biztosítsunk, elősegítsük mobilitásukat és munkaerő-piaci, valamint társadalmi integrációjukat, továbbá megfelelőbb szolgáltatásokat nyújtsunk a fiatal családok részére:

a)

A jobb oktatás és képzés a maximumot hozza ki a legnagyobb európai tőkéből, azaz magukból a fiatalokból. Az effajta oktatásban kiemelt szerepet kell kapniuk a műszaki tanulmányoknak, hogy ezáltal is ösztönözzék az európai kutatás-fejlesztés-innovációt, mindazonáltal figyelmet kell fordítani az emberi értékek közvetítésére, illetve egyéb megfelelő értékek elsajátítására is, és különösen fontos, hogy a megérdemelt figyelemben részesítsék az európai kultúra és történelem tanítását célzó oktatási rendszert.

| b) | Mobilitás: A Közösség egész területén lehetővé kell tenni az európai fiatalok számára a valós mobilitást, akár a munkáról, akár a tanulásról van szó, mivel ennek lehetősége általában a kulturális gazdagsággal és az európaiság érzésének kialakulásával társul. |
| --- | --- |

b)

Mobilitás: A Közösség egész területén lehetővé kell tenni az európai fiatalok számára a valós mobilitást, akár a munkáról, akár a tanulásról van szó, mivel ennek lehetősége általában a kulturális gazdagsággal és az európaiság érzésének kialakulásával társul.

| c) | Munkaerő-piaci integráció: a fiatalok teszik ki a munkanélküliek egyik legnagyobb csoportját. Szükség van olyan új intézkedések ösztönzésére, amelyek megkönnyítik a fiatalok munkaerőpiacra történő belépését, ami társadalmi beilleszkedésükhöz is nélkülözhetetlen. |
| --- | --- |

c)

Munkaerő-piaci integráció: a fiatalok teszik ki a munkanélküliek egyik legnagyobb csoportját. Szükség van olyan új intézkedések ösztönzésére, amelyek megkönnyítik a fiatalok munkaerőpiacra történő belépését, ami társadalmi beilleszkedésükhöz is nélkülözhetetlen.

| d) | Társadalmi integráció: különös figyelmet kell fordítani a speciális igényekkel rendelkező, illetve a társadalmi kirekesztés által sújtott fiatalok csoportjára. Ebben a vonatkozásban külön említést érdemelnek a bevándorlók. |
| --- | --- |

d)

Társadalmi integráció: különös figyelmet kell fordítani a speciális igényekkel rendelkező, illetve a társadalmi kirekesztés által sújtott fiatalok csoportjára. Ebben a vonatkozásban külön említést érdemelnek a bevándorlók.

| e) | A fiatal családok részére nyújtott szolgáltatások: A fiatal családok olyan specifikus problémákkal küzdenek, amelyekre a közösségi szerveknek szintén tekintettel kell lenniük. A gyakorlatban ez olyan konkrét intézkedéseket jelent, amelyek a munka és a családi élet összeegyeztethetőségét szolgálják, és jelentősen megkönnyítik a nők munkaerő-piaci integrációját. |
| --- | --- |

e)

A fiatal családok részére nyújtott szolgáltatások: A fiatal családok olyan specifikus problémákkal küzdenek, amelyekre a közösségi szerveknek szintén tekintettel kell lenniük. A gyakorlatban ez olyan konkrét intézkedéseket jelent, amelyek a munka és a családi élet összeegyeztethetőségét szolgálják, és jelentősen megkönnyítik a nők munkaerő-piaci integrációját.

| 1.11 | véleménye szerint tehát a helyi és regionális önkormányzatok ifjúságpolitikai intézkedései a nemzeti politikák és a megfelelő források – amelyekhez specifikus közösségi programok társulnak – biztosítása esetén európai dimenziót nyerhetnek, amelyek erősíthetik a fiatal európai polgárok tájékoztatását és több lehetőséget nyújtanak számukra a politikai életben való részvételre helyi, regionális, nemzeti és európai szinten egyaránt; |
| --- | --- |

1.11

véleménye szerint tehát a helyi és regionális önkormányzatok ifjúságpolitikai intézkedései a nemzeti politikák és a megfelelő források – amelyekhez specifikus közösségi programok társulnak – biztosítása esetén európai dimenziót nyerhetnek, amelyek erősíthetik a fiatal európai polgárok tájékoztatását és több lehetőséget nyújtanak számukra a politikai életben való részvételre helyi, regionális, nemzeti és európai szinten egyaránt;

| 1.12 | emlékeztet arra, hogy az Unió a szabadság és a demokrácia elvein nyugszik, ezért haladéktalanul, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával konkrétabb lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a fenti elvek a legfiatalabbaktól kezdve minden európai polgár életében érvényesüljenek. |
| --- | --- |

1.12

emlékeztet arra, hogy az Unió a szabadság és a demokrácia elvein nyugszik, ezért haladéktalanul, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával konkrétabb lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy a fenti elvek a legfiatalabbaktól kezdve minden európai polgár életében érvényesüljenek.

2.   A fiatalok részvételéről

A fiatalok aktív állampolgári részvétele a közösség életében

| 2.1 | tudomásul veszi, hogy a Tanács a „fiatalok közösségben való aktív állampolgári részvételének” célkitűzését főként akként értelmezi, hogy szorgalmazni kellene a részvételi struktúrákhoz való csatlakozásukat; |
| --- | --- |

2.1

tudomásul veszi, hogy a Tanács a „fiatalok közösségben való aktív állampolgári részvételének” célkitűzését főként akként értelmezi, hogy szorgalmazni kellene a részvételi struktúrákhoz való csatlakozásukat;

| 2.2 | emlékeztet arra, hogy szervezett struktúrákhoz való csatlakozás nélkül is részt lehet venni a közösség társadalmi életében; véleménye szerint tehát ezt a célkitűzést tágabban kellene értelmezni, és ösztönözni azokat a kezdeményezéseket, amelyek a saját közösségük életében független módon részt venni kívánó fiatalok bevonását is célozzák; |
| --- | --- |

2.2

emlékeztet arra, hogy szervezett struktúrákhoz való csatlakozás nélkül is részt lehet venni a közösség társadalmi életében; véleménye szerint tehát ezt a célkitűzést tágabban kellene értelmezni, és ösztönözni azokat a kezdeményezéseket, amelyek a saját közösségük életében független módon részt venni kívánó fiatalok bevonását is célozzák;

| 2.3 | teljes mértékben egyetért azzal, hogy megkülönböztetett figyelmet kell szentelni a hátrányosabb helyzetben lévő fiataloknak, és úgy véli, hogy e kategóriákat helyi szinten pontosabban meg kell határozni; üdvözli Lengyelország és Litvánia azon kezdeményezéseit, amelyek a vidéki területeken élő fiatalokra irányulnak; |
| --- | --- |

2.3

teljes mértékben egyetért azzal, hogy megkülönböztetett figyelmet kell szentelni a hátrányosabb helyzetben lévő fiataloknak, és úgy véli, hogy e kategóriákat helyi szinten pontosabban meg kell határozni; üdvözli Lengyelország és Litvánia azon kezdeményezéseit, amelyek a vidéki területeken élő fiatalokra irányulnak;

| 2.4 | olyan intézkedések előterjesztésére és költségvetési támogatására sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, amelyek segítik az EU legkülsőbb régióiban élő fiataloknak az Unió civil életében való részvételét, mivel ez és az ebbe történő beilleszkedés a távolság miatt számukra különösen nagy nehézséget jelent; |
| --- | --- |

2.4

olyan intézkedések előterjesztésére és költségvetési támogatására sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, amelyek segítik az EU legkülsőbb régióiban élő fiataloknak az Unió civil életében való részvételét, mivel ez és az ebbe történő beilleszkedés a távolság miatt számukra különösen nagy nehézséget jelent;

| 2.5 | méltatja a közigazgatási szervek valamennyi kezdeményezését is, amelyek a részvételi struktúrákat támogatják pénzügyi hozzájárulás révén vagy tárgyi eszközök, technikai segítségnyújtás, emberi erőforrások, helyiségek rendelkezésre bocsátása, illetve weboldalak beindítására irányuló támogatás formájában. |
| --- | --- |

2.5

méltatja a közigazgatási szervek valamennyi kezdeményezését is, amelyek a részvételi struktúrákat támogatják pénzügyi hozzájárulás révén vagy tárgyi eszközök, technikai segítségnyújtás, emberi erőforrások, helyiségek rendelkezésre bocsátása, illetve weboldalak beindítására irányuló támogatás formájában.

Részvétel a képviseleti demokrácia rendszerében

| 2.6 | alapvető jelentőségűnek tartja ezt a célkitűzést az aktív polgári szerepvállalás tartalommal való megtöltése szempontjából, azaz: a fiúk és a lányok közötti esélyegyenlőség biztosításával teret biztosítani a fiataloknak a helyi, regionális, nemzeti közigazgatásban, továbbá a minisztériumokban és a politikai pártokban; |
| --- | --- |

2.6

alapvető jelentőségűnek tartja ezt a célkitűzést az aktív polgári szerepvállalás tartalommal való megtöltése szempontjából, azaz: a fiúk és a lányok közötti esélyegyenlőség biztosításával teret biztosítani a fiataloknak a helyi, regionális, nemzeti közigazgatásban, továbbá a minisztériumokban és a politikai pártokban;

| 2.7 | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy maximálisan kiaknázzák az új technológiák nyújtotta lehetőségeket annak érdekében, hogy az EU-t közelebb vigyék a fiatalokhoz. Ugyanakkor kiemeli azt is, hogy alapvető jelentősége van annak, hogy az európai intézmények egyértelműen ösztönözzék az olyan különböző innovatív intézkedéseket, amelyeket az európai társadalmi szereplők, és főként a helyi és regionális önkormányzatok javasolhatnak. Ennek fényében rendkívül hasznosnak tartja a legjobb gyakorlatok egymással történő megosztását, és azzal a konkrét javaslattal áll elő, hogy az Európai Bizottság kezdeményezze az évenkénti Ifjúsági Fórum megrendezését, amely a fiatalok és a közintézmények közötti véleménycserét és az új intézkedések ösztönzését szolgálná; |
| --- | --- |

2.7

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy maximálisan kiaknázzák az új technológiák nyújtotta lehetőségeket annak érdekében, hogy az EU-t közelebb vigyék a fiatalokhoz. Ugyanakkor kiemeli azt is, hogy alapvető jelentősége van annak, hogy az európai intézmények egyértelműen ösztönözzék az olyan különböző innovatív intézkedéseket, amelyeket az európai társadalmi szereplők, és főként a helyi és regionális önkormányzatok javasolhatnak. Ennek fényében rendkívül hasznosnak tartja a legjobb gyakorlatok egymással történő megosztását, és azzal a konkrét javaslattal áll elő, hogy az Európai Bizottság kezdeményezze az évenkénti Ifjúsági Fórum megrendezését, amely a fiatalok és a közintézmények közötti véleménycserét és az új intézkedések ösztönzését szolgálná;

| 2.8 | egyetért a tagállamok által indított, a fiatalokkal való párbeszéd támogatására irányuló valamennyi kezdeményezéssel az alábbiak keretében: helyi, nemzeti és regionális tanácsok, ifjúsági parlamentek, specifikus bizottságok, ifjúsági ügyekkel foglalkozó ombudsman vagy összekötő, valamint minisztériumközi értekezletek; kívánatosnak tartja egyébként e kezdeményezések továbbfejlesztését; |
| --- | --- |

2.8

egyetért a tagállamok által indított, a fiatalokkal való párbeszéd támogatására irányuló valamennyi kezdeményezéssel az alábbiak keretében: helyi, nemzeti és regionális tanácsok, ifjúsági parlamentek, specifikus bizottságok, ifjúsági ügyekkel foglalkozó ombudsman vagy összekötő, valamint minisztériumközi értekezletek; kívánatosnak tartja egyébként e kezdeményezések továbbfejlesztését;

| 2.9 | beszámol arról, hogy Olaszországban az Olasz Települések Országos Szövetsége (Associazione Nazionale di Comuni Italiani) keretében létrehozták a fiatal közigazgatási tisztviselők tanácsát, amelynek számos feladata közül az egyik éppen a fiatalok jelenlétének vizsgálata, előmozdítása és minősítése a helyi közigazgatásban; |
| --- | --- |

2.9

beszámol arról, hogy Olaszországban az Olasz Települések Országos Szövetsége (Associazione Nazionale di Comuni Italiani) keretében létrehozták a fiatal közigazgatási tisztviselők tanácsát, amelynek számos feladata közül az egyik éppen a fiatalok jelenlétének vizsgálata, előmozdítása és minősítése a helyi közigazgatásban;

| 2.10 | reméli, hogy a tagállamok és a területi önkormányzatok egyaránt létrehoznak majd a hivatalos oktatás keretében olyan programokat, amelyek az intézményekben való demokratikus részvételre nevelést szolgálják, és törekszenek a hivatalos és a nem hivatalos tanulás közötti interakciókra; |
| --- | --- |

2.10

reméli, hogy a tagállamok és a területi önkormányzatok egyaránt létrehoznak majd a hivatalos oktatás keretében olyan programokat, amelyek az intézményekben való demokratikus részvételre nevelést szolgálják, és törekszenek a hivatalos és a nem hivatalos tanulás közötti interakciókra;

| 2.11 | megjegyzi, hogy az iskola és a helyi önkormányzat közötti kapcsolatok jó alkalmat kínálnak arra, hogy elősegítsék a diákok részvételét saját közösségük életében, ugyanakkor kéri a helyi önkormányzatok tisztviselőit – főként a fiatalokat –, hogy egyfajta „ifjúságügyi nagykövetként” tevékenykedve szervezzenek nyilvános vitákat helyi érdekű témákról, amelyek nyitva állnak azon fiatalok előtt is, akik félbehagyták iskolai tanulmányaikat; |
| --- | --- |

2.11

megjegyzi, hogy az iskola és a helyi önkormányzat közötti kapcsolatok jó alkalmat kínálnak arra, hogy elősegítsék a diákok részvételét saját közösségük életében, ugyanakkor kéri a helyi önkormányzatok tisztviselőit – főként a fiatalokat –, hogy egyfajta „ifjúságügyi nagykövetként” tevékenykedve szervezzenek nyilvános vitákat helyi érdekű témákról, amelyek nyitva állnak azon fiatalok előtt is, akik félbehagyták iskolai tanulmányaikat;

| 2.12 | véleménye szerint ugyanis a helyi közigazgatás nyitottságának eredményeként a fiatalokban tudatosul a saját területük irányításához kapcsolódó felelősség; ez hozzájárul az állampolgári tudat kialakításához, továbbá ösztönzi a választójog felelősségteljes gyakorlását, amit pedig eddig túl sok fiatal elhanyagolt; |
| --- | --- |

2.12

véleménye szerint ugyanis a helyi közigazgatás nyitottságának eredményeként a fiatalokban tudatosul a saját területük irányításához kapcsolódó felelősség; ez hozzájárul az állampolgári tudat kialakításához, továbbá ösztönzi a választójog felelősségteljes gyakorlását, amit pedig eddig túl sok fiatal elhanyagolt;

| 2.13 | üdvözli Finnország kezdeményezését, ami az önkormányzati választások esetében a választójognak a 16. életévüket betöltött fiatalokra való kiterjesztésére irányul; továbbá Németország kezdeményezését a fiatalok által készített városrehabilitációs projektekre vonatkozóan; méltányolja a Tanács azon felhívását, hogy mérlegelni kellene a választójog gyakorlásához megszabott korhatárral kapcsolatos vita lefolytatását; |
| --- | --- |

2.13

üdvözli Finnország kezdeményezését, ami az önkormányzati választások esetében a választójognak a 16. életévüket betöltött fiatalokra való kiterjesztésére irányul; továbbá Németország kezdeményezését a fiatalok által készített városrehabilitációs projektekre vonatkozóan; méltányolja a Tanács azon felhívását, hogy mérlegelni kellene a választójog gyakorlásához megszabott korhatárral kapcsolatos vita lefolytatását;

| 2.14 | kedvezően értékeli, hogy Stockholmban fiatal nő a polgármester-helyettes; |
| --- | --- |

2.14

kedvezően értékeli, hogy Stockholmban fiatal nő a polgármester-helyettes;

| 2.15 | úgy véli, hogy az Európa Tanács a megújult „Európai Charta a fiatalok részvételéről a helyi önkormányzatok és a régiók életében” című dokumentuma rendkívül értékes eszköz, éppen ezért kívánatosnak tartja terjesztését az Unió területi önkormányzatai körében, továbbá a nagyobb együttműködést e téren a Régiók Bizottsága, valamint az Európai Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa között. |
| --- | --- |

2.15

úgy véli, hogy az Európa Tanács a megújult „Európai Charta a fiatalok részvételéről a helyi önkormányzatok és a régiók életében” című dokumentuma rendkívül értékes eszköz, éppen ezért kívánatosnak tartja terjesztését az Unió területi önkormányzatai körében, továbbá a nagyobb együttműködést e téren a Régiók Bizottsága, valamint az Európai Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa között.

Részvétel az Európai Unió alakításában

| 2.16 | egyetért az Európai Bizottság e célkitűzés elérésére irányuló javaslataival, amelyeket a Tanács is megerősített; |
| --- | --- |

2.16

egyetért az Európai Bizottság e célkitűzés elérésére irányuló javaslataival, amelyeket a Tanács is megerősített;

| 2.17 | elégedetten nyugtázza, hogy az Európai Bizottság figyelembe vette a RB régebbi észrevételeit (1) a fiatalokkal folytatandó vita és véleményük kikérésére irányuló fenntartható eljárások tárgyában, nyomatékosan támogatja tehát azt az elképzelést, hogy a párbeszéd javítása kerüljön be az európai agendába. Megerősíti azonban, hogy ennek főként a helyi és a regionális önkormányzatokat kell átfognia; |
| --- | --- |

2.17

elégedetten nyugtázza, hogy az Európai Bizottság figyelembe vette a RB régebbi észrevételeit (1) a fiatalokkal folytatandó vita és véleményük kikérésére irányuló fenntartható eljárások tárgyában, nyomatékosan támogatja tehát azt az elképzelést, hogy a párbeszéd javítása kerüljön be az európai agendába. Megerősíti azonban, hogy ennek főként a helyi és a regionális önkormányzatokat kell átfognia;

| 2.18 | üdvözli a „Cselekvő ifjúság” elnevezésű új programot és a fiatalokra irányuló többi programot az oktatás és képzés területén, amelyek sok fiatal számára lehetővé tették, hogy gyakorlati tapasztalatokat szerezzenek Európáról, és kívánatosnak tartja, hogy egyre többen férjenek hozzá e programokhoz és azok még szélesebb körben elterjedjenek, különös tekintettel a fokozottan hátrányos helyzetű fiatalokra; az Európai Bizottságot és a tagállamokat a szubszidiaritás értelmében a program kezelésének nagyobb decentralizációjára ösztönzi annak érdekében, hogy a program kezelése a regionális önkormányzatok révén történjen, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem folytatódik a „Fiatal Vállalkozók” program, amely sok fiatalnak nyújtott segítséget vállalkozása elindításához, illetve értékes tapasztalatok szerzéséhez; |
| --- | --- |

2.18

üdvözli a „Cselekvő ifjúság” elnevezésű új programot és a fiatalokra irányuló többi programot az oktatás és képzés területén, amelyek sok fiatal számára lehetővé tették, hogy gyakorlati tapasztalatokat szerezzenek Európáról, és kívánatosnak tartja, hogy egyre többen férjenek hozzá e programokhoz és azok még szélesebb körben elterjedjenek, különös tekintettel a fokozottan hátrányos helyzetű fiatalokra; az Európai Bizottságot és a tagállamokat a szubszidiaritás értelmében a program kezelésének nagyobb decentralizációjára ösztönzi annak érdekében, hogy a program kezelése a regionális önkormányzatok révén történjen, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem folytatódik a „Fiatal Vállalkozók” program, amely sok fiatalnak nyújtott segítséget vállalkozása elindításához, illetve értékes tapasztalatok szerzéséhez;

| 2.19 | javasolja az európai helyi és regionális önkormányzatoknak, hogy kínáljanak fórumot az illető közösség azon fiataljai számára, akik a közösségi intézményeknél, az európai irodákban dolgoznak vagy közösségi programokban vesznek részt, és „nagykövetekként” vonják be őket az Európáról folytatott vitákba; ily módon megszilárdítható a kettős részvételen alapuló megközelítés, és felértékelődik a külföldön végzett munka és az ott gyűjtött képzési, valamint szakmai tapasztalat; |
| --- | --- |

2.19

javasolja az európai helyi és regionális önkormányzatoknak, hogy kínáljanak fórumot az illető közösség azon fiataljai számára, akik a közösségi intézményeknél, az európai irodákban dolgoznak vagy közösségi programokban vesznek részt, és „nagykövetekként” vonják be őket az Európáról folytatott vitákba; ily módon megszilárdítható a kettős részvételen alapuló megközelítés, és felértékelődik a külföldön végzett munka és az ott gyűjtött képzési, valamint szakmai tapasztalat;

| 2.20 | kéri az Európai Bizottságot, hogy – a helyi önkormányzati hálózatok felhasználásával és a fiatal közigazgatási tisztviselők aktív szerepét biztosítva – támogasson a fiatalokra irányuló európai politikákat és az Európai Paktum tartalmi elemeit helyi szinten népszerűsítő kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

2.20

kéri az Európai Bizottságot, hogy – a helyi önkormányzati hálózatok felhasználásával és a fiatal közigazgatási tisztviselők aktív szerepét biztosítva – támogasson a fiatalokra irányuló európai politikákat és az Európai Paktum tartalmi elemeit helyi szinten népszerűsítő kezdeményezéseket.

3.   A fiatalok tájékoztatásáról

A fiatalok hozzáférése az információs szolgáltatásokhoz

| 3.1 | emlékeztet arra, hogy a tájékoztatáshoz fűződő jog az Európai Unió a fiatalok tájékoztatására irányuló tevékenységeinek alapját képezi; véleménye szerint tehát a tagállamok – és adott esetben a területi önkormányzatok – kötelesek az oktatási folyamat keretében olyan szakpolitikákat kialakítani, amelyek biztosítják a fiatalok számára, hogy ténylegesen élhessenek e jogukkal, különös hangsúlyt fektetve az egyértelműség és a tájékoztatáshoz való könnyebb hozzáférés ösztönzésére; |
| --- | --- |

3.1

emlékeztet arra, hogy a tájékoztatáshoz fűződő jog az Európai Unió a fiatalok tájékoztatására irányuló tevékenységeinek alapját képezi; véleménye szerint tehát a tagállamok – és adott esetben a területi önkormányzatok – kötelesek az oktatási folyamat keretében olyan szakpolitikákat kialakítani, amelyek biztosítják a fiatalok számára, hogy ténylegesen élhessenek e jogukkal, különös hangsúlyt fektetve az egyértelműség és a tájékoztatáshoz való könnyebb hozzáférés ösztönzésére;

| 3.2 | kifejezett elégedettségének ad hangot, hogy az Európai Bizottság tekintetbe vette az RB észrevételeit az ifjúságpolitika helyi és regionális dimenziójának jelentőségével kapcsolatban, és elismerte, hogy döntő jelentőségű a helyi önkormányzatok mobilizálása a fiatalok helyi részvételének előmozdítása érdekében; ebben az összefüggésben megerősíti a területi dimenzió jelentőségét, mivel helyi szinten jön létre az első közvetlen kapcsolat a politikával, és itt valósul meg először az aktív polgári részvétel; |
| --- | --- |

3.2

kifejezett elégedettségének ad hangot, hogy az Európai Bizottság tekintetbe vette az RB észrevételeit az ifjúságpolitika helyi és regionális dimenziójának jelentőségével kapcsolatban, és elismerte, hogy döntő jelentőségű a helyi önkormányzatok mobilizálása a fiatalok helyi részvételének előmozdítása érdekében; ebben az összefüggésben megerősíti a területi dimenzió jelentőségét, mivel helyi szinten jön létre az első közvetlen kapcsolat a politikával, és itt valósul meg először az aktív polgári részvétel;

| 3.3 | elégedetten veszi tudomásul, hogy szinte minden tagállamban létrehoztak a fiataloknak címzett internetes tájékoztató oldalakat, azonban szót emel azért, hogy különféle kérdéskörökben hatékony, a fiatalok érdeklő témákat és kérdéseket lefedő információs stratégiát alakítsanak ki; |
| --- | --- |

3.3

elégedetten veszi tudomásul, hogy szinte minden tagállamban létrehoztak a fiataloknak címzett internetes tájékoztató oldalakat, azonban szót emel azért, hogy különféle kérdéskörökben hatékony, a fiatalok érdeklő témákat és kérdéseket lefedő információs stratégiát alakítsanak ki;

| 3.4 | egyetért a Tanáccsal abban, hogy a fiatalok európai portálja rendkívül értékes, további fejlesztést és népszerűsítést igénylő eszköz, valamint abban is, hogy a helyi szint eszközeit jobban össze kell hangolni a nemzeti és az európai szintűekkel, az információáramlás megkönnyítése és meggyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

3.4

egyetért a Tanáccsal abban, hogy a fiatalok európai portálja rendkívül értékes, további fejlesztést és népszerűsítést igénylő eszköz, valamint abban is, hogy a helyi szint eszközeit jobban össze kell hangolni a nemzeti és az európai szintűekkel, az információáramlás megkönnyítése és meggyorsítása érdekében;

| 3.5 | véleménye szerint a fiatalokkal folytatott konzultációt és a fiatalok részvételét biztosítani hivatott folyamatokba be kell vonni a helyi szinten működő ifjúsági szervezetek hálózatait, elkerülendő, hogy csak a nagy, nemzeti hálózatok kapcsolódjanak be azokba. Konzultációs és részvételi lehetőségek kidolgozását javasolja azon fiatalok számára, akik semmilyen szervezethez nem tartoznak. Ennek érdekében kívánatosnak tűnik az önkormányzatok közvetlen részvétele. Ők saját területükön modelleket alakíthatnak ki a fiatalok konzultációs és egyeztetési folyamatokban való részvételének biztosítására; |
| --- | --- |

3.5

véleménye szerint a fiatalokkal folytatott konzultációt és a fiatalok részvételét biztosítani hivatott folyamatokba be kell vonni a helyi szinten működő ifjúsági szervezetek hálózatait, elkerülendő, hogy csak a nagy, nemzeti hálózatok kapcsolódjanak be azokba. Konzultációs és részvételi lehetőségek kidolgozását javasolja azon fiatalok számára, akik semmilyen szervezethez nem tartoznak. Ennek érdekében kívánatosnak tűnik az önkormányzatok közvetlen részvétele. Ők saját területükön modelleket alakíthatnak ki a fiatalok konzultációs és egyeztetési folyamatokban való részvételének biztosítására;

Minőségi tájékoztatás

| 3.6 | tudomásul veszi az Európai Bizottságtól származó információt, miszerint csak kevés tagállam fordít figyelmet azon személyek oktatására és képzésére, akik a fiatalok tájékoztatása terén tevékenykednek; kívánatosnak tartja, hogy az e területnek szentelt tanulmányi programok révén nagyobb figyelmet fordítsunk erre a célkitűzésre; |
| --- | --- |

3.6

tudomásul veszi az Európai Bizottságtól származó információt, miszerint csak kevés tagállam fordít figyelmet azon személyek oktatására és képzésére, akik a fiatalok tájékoztatása terén tevékenykednek; kívánatosnak tartja, hogy az e területnek szentelt tanulmányi programok révén nagyobb figyelmet fordítsunk erre a célkitűzésre;

| 3.7 | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak nagyobb súlyt kellene fektetnie a tájékoztatás és a tanácsadás összekapcsolására, hogy a fiataloknál elősegítsék az információk megszerzésével, szelektálásával és értékelésével összefüggő képességének kialakulását. A cél a tájékozott felhasználóvá válás. Kéri a tagállamokat, hogy vegyék igénybe valamennyi létező információs csatornát a fiatalokat érintő információk terjesztése céljából (internet, mobiltelefonok, videó, mozi); |
| --- | --- |

3.7

úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak nagyobb súlyt kellene fektetnie a tájékoztatás és a tanácsadás összekapcsolására, hogy a fiataloknál elősegítsék az információk megszerzésével, szelektálásával és értékelésével összefüggő képességének kialakulását. A cél a tájékozott felhasználóvá válás. Kéri a tagállamokat, hogy vegyék igénybe valamennyi létező információs csatornát a fiatalokat érintő információk terjesztése céljából (internet, mobiltelefonok, videó, mozi);

A fiatalok részvétele a tájékoztatásban

| 3.8 | elégedetten nyugtázza, hogy a helyi ifjúsági tanácsok új súlypontot képeznek a fiatalok helyi döntéshozatali testületekbe való rendszeres bevonásában, ami a regionális és helyi önkormányzatok általi támogatást is magában foglalja; kéri az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a fiatalok részvételéhez kapcsolódó célkitűzés pontos kritériumainak kidolgozását, a helyi részvétel és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

3.8

elégedetten nyugtázza, hogy a helyi ifjúsági tanácsok új súlypontot képeznek a fiatalok helyi döntéshozatali testületekbe való rendszeres bevonásában, ami a regionális és helyi önkormányzatok általi támogatást is magában foglalja; kéri az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a fiatalok részvételéhez kapcsolódó célkitűzés pontos kritériumainak kidolgozását, a helyi részvétel és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása érdekében;

| 3.9 | felhívja a figyelmet arra, hogy mennyire fontos a fiatalok bevonása a tájékoztatási stratégiák kialakításába, a tájékoztatási termékek kidolgozásába és az információk, valamint a tanácsadási tevékenység terjesztésébe; |
| --- | --- |

3.9

felhívja a figyelmet arra, hogy mennyire fontos a fiatalok bevonása a tájékoztatási stratégiák kialakításába, a tájékoztatási termékek kidolgozásába és az információk, valamint a tanácsadási tevékenység terjesztésébe;

| 3.10 | úgy véli, hogy az egyes fiatalok, illetve az ifjúsági szervezetek hozzájárulása e területen értékes erőforrás, amit a lehető legoptimálisabban kell felhasználni; felkéri ezért az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat a részvétel új formáinak meghatározására. |
| --- | --- |

3.10

úgy véli, hogy az egyes fiatalok, illetve az ifjúsági szervezetek hozzájárulása e területen értékes erőforrás, amit a lehető legoptimálisabban kell felhasználni; felkéri ezért az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat a részvétel új formáinak meghatározására.

4.   A nyílt koordinációs módszerrel kapcsolatban

| 4.1 | teljes mértékben tudatában van annak, hogy az ifjúsági szektor a tagállamok hatáskörébe tartozik, ezért az Európai Bizottság és a tagállamok közös szerepvállalását tartja szükségesnek, a helyi és regionális önkormányzatok bevonásával; |
| --- | --- |

4.1

teljes mértékben tudatában van annak, hogy az ifjúsági szektor a tagállamok hatáskörébe tartozik, ezért az Európai Bizottság és a tagállamok közös szerepvállalását tartja szükségesnek, a helyi és regionális önkormányzatok bevonásával;

| 4.2 | úgy véli továbbá, hogy az Európai Bizottság kiemelhetné a tagállamok által elért sikereket, főként a bevált gyakorlatokat. |
| --- | --- |

4.2

úgy véli továbbá, hogy az Európai Bizottság kiemelhetné a tagállamok által elért sikereket, főként a bevált gyakorlatokat.

5.   A Régiók Bizottsága következtetései

A részvétellel kapcsolatban

| 5.1 | javasolja, hogy a tagállamok biztosítsák a minden polgár, különösen azonban a fiatalok, valamint a fiúk és a lányok közötti esélyegyenlőséget; |
| --- | --- |

5.1

javasolja, hogy a tagállamok biztosítsák a minden polgár, különösen azonban a fiatalok, valamint a fiúk és a lányok közötti esélyegyenlőséget;

| 5.2 | kívánatosnak tartja, hogy a forrásokat igazságosan osszák el az ifjúsági szervezetek javára indítandó projektek, valamint az egyes fiatalokra irányuló projektek között; ennek során ne hanyagolják el a leghátrányosabb helyzetű csoportokat; |
| --- | --- |

5.2

kívánatosnak tartja, hogy a forrásokat igazságosan osszák el az ifjúsági szervezetek javára indítandó projektek, valamint az egyes fiatalokra irányuló projektek között; ennek során ne hanyagolják el a leghátrányosabb helyzetű csoportokat;

| 5.3 | kívánatosnak tartja továbbá, hogy a tagállamok ösztönözzék a fiatalokat a helyi, a regionális, a nemzeti intézményekben, a minisztériumokban és a politikai pártokban való részvételre, valamint hogy az ifjúsági tanácsokon és egyéb részvételi struktúrákon keresztül kikérjék véleményüket; |
| --- | --- |

5.3

kívánatosnak tartja továbbá, hogy a tagállamok ösztönözzék a fiatalokat a helyi, a regionális, a nemzeti intézményekben, a minisztériumokban és a politikai pártokban való részvételre, valamint hogy az ifjúsági tanácsokon és egyéb részvételi struktúrákon keresztül kikérjék véleményüket;

| 5.4 | síkra száll a tagállamok azon projektjei mellett, amelyek ösztönzik a fiatalokat a területi kormányzásban, valamint a mindenkori közösségük igazgatásában való részvételre, valamint erősítik a helyi önkormányzatok és az iskolák közötti kapcsolatokat, ennek révén ugyanis elősegíthető az állampolgári tudat kialakulása és a választójog felelősségteljes gyakorlása; |
| --- | --- |

5.4

síkra száll a tagállamok azon projektjei mellett, amelyek ösztönzik a fiatalokat a területi kormányzásban, valamint a mindenkori közösségük igazgatásában való részvételre, valamint erősítik a helyi önkormányzatok és az iskolák közötti kapcsolatokat, ennek révén ugyanis elősegíthető az állampolgári tudat kialakulása és a választójog felelősségteljes gyakorlása;

| 5.5 | kéri a helyi, a regionális és a nemzeti hatóságokat, hogy – az intézményeknél és az európai irodáknál dolgozó, illetve a közösségi programokban részt vevő fiataloknak aktív szerepet biztosítva – ténylegesen vonják be a fiatalokat az Európa jövőjéről folyó vitákba, hogy azok erősítsék részvételüket az Európai Unió alakításában. |
| --- | --- |

5.5

kéri a helyi, a regionális és a nemzeti hatóságokat, hogy – az intézményeknél és az európai irodáknál dolgozó, illetve a közösségi programokban részt vevő fiataloknak aktív szerepet biztosítva – ténylegesen vonják be a fiatalokat az Európa jövőjéről folyó vitákba, hogy azok erősítsék részvételüket az Európai Unió alakításában.

A tájékoztatással kapcsolatban

| 5.6 | lényegesnek tartja, hogy a tagállamok megfelelő stratégiákkal biztosítsák az információhoz való jogot, amely stratégiák számot vetnek a fiatalok igényeivel, különös figyelmet szentelnek a leghátrányosabb helyzetű csoportoknak, ugyanakkor megfelelő oktatási és képzési programokat alakítanak ki valamennyi, a fiatalok oktatásával-képzésével foglalkozó személy számára; |
| --- | --- |

5.6

lényegesnek tartja, hogy a tagállamok megfelelő stratégiákkal biztosítsák az információhoz való jogot, amely stratégiák számot vetnek a fiatalok igényeivel, különös figyelmet szentelnek a leghátrányosabb helyzetű csoportoknak, ugyanakkor megfelelő oktatási és képzési programokat alakítanak ki valamennyi, a fiatalok oktatásával-képzésével foglalkozó személy számára;

| 5.7 | ismételten megerősíti, hogy a polgárok Európájának megteremtése, valamint a fiatalok társadalmi integrációja a Régiók Bizottsága egyik legfontosabb politikai prioritása, ehhez strukturált és rendszeres párbeszédek, valamint a helyi és regionális ifjúsági szövetségek és tanácsok képviselői részvételével lebonyolítandó találkozók szervezése révén kíván hozzájárulni, munkacsoport létrehozását tervezi, amely a területi hatóságok valós kötelezettségvállalását ellenőrzi és mozdítja elő, ugyanakkor felülvizsgálja a helyi és regionális bevált gyakorlatokat. Mindennek során igénybe veszi a kapcsolódó nemzeti szövetségek támogatását; segíteni szándékozik a tagállamokat a fiatalok részvételére és tájékoztatására vonatkozó ajánlások végrehajtásában; |
| --- | --- |

5.7

ismételten megerősíti, hogy a polgárok Európájának megteremtése, valamint a fiatalok társadalmi integrációja a Régiók Bizottsága egyik legfontosabb politikai prioritása, ehhez strukturált és rendszeres párbeszédek, valamint a helyi és regionális ifjúsági szövetségek és tanácsok képviselői részvételével lebonyolítandó találkozók szervezése révén kíván hozzájárulni, munkacsoport létrehozását tervezi, amely a területi hatóságok valós kötelezettségvállalását ellenőrzi és mozdítja elő, ugyanakkor felülvizsgálja a helyi és regionális bevált gyakorlatokat. Mindennek során igénybe veszi a kapcsolódó nemzeti szövetségek támogatását; segíteni szándékozik a tagállamokat a fiatalok részvételére és tájékoztatására vonatkozó ajánlások végrehajtásában;

| 5.8 | kötelezettséget vállal, hogy szélesebb körben terjeszti az olyan európai témákkal kapcsolatos információkat, amelyekről helyi és regionális szinten viták szervezhetők, valamint a fiatalok számára szervezett rendezvényekkel kapcsolatos információkat, hogy ezeken a lehető legtöbben részt vegyenek; |
| --- | --- |

5.8

kötelezettséget vállal, hogy szélesebb körben terjeszti az olyan európai témákkal kapcsolatos információkat, amelyekről helyi és regionális szinten viták szervezhetők, valamint a fiatalok számára szervezett rendezvényekkel kapcsolatos információkat, hogy ezeken a lehető legtöbben részt vegyenek;

| 5.9 | az Európai Unió fejlesztésében való részvétel ösztönzése érdekében arra kéri az Európai Bizottságot, hogy szervezzen ad hoc tájékoztatási kampányt valamennyi, a fiatalokat megcélzó program népszerűsítésére. |
| --- | --- |

5.9

az Európai Unió fejlesztésében való részvétel ösztönzése érdekében arra kéri az Európai Bizottságot, hogy szervezzen ad hoc tájékoztatási kampányt valamennyi, a fiatalokat megcélzó program népszerűsítésére.

A nyílt koordinációs módszerről

| 5.10 | méltányolja a Tanács azon szándékát, hogy cselekvési vezérelveket fogad el, illetve javítja a meglévőket, valamint tekintetbe veszi a nemrég elfogadott állásfoglalásban szereplő intézkedéseket; kéri ezért, hogy a Tanács vessen számot a jelen véleményben foglalt megjegyzésekkel és javaslatokkal; |
| --- | --- |

5.10

méltányolja a Tanács azon szándékát, hogy cselekvési vezérelveket fogad el, illetve javítja a meglévőket, valamint tekintetbe veszi a nemrég elfogadott állásfoglalásban szereplő intézkedéseket; kéri ezért, hogy a Tanács vessen számot a jelen véleményben foglalt megjegyzésekkel és javaslatokkal;

| 5.11 | síkra száll azért, hogy a tagállamok – továbbra is az eddigi, megszokott jelentési kötelezettség keretében – szolgáltassanak információt az Európai Bizottságnak saját ifjúságpolitikáikról, ez lehetővé tenné a nyílt koordinációs módszerhez való hozzájárulást és a bevált gyakorlatok következetesebb meghatározását és terjesztését; |
| --- | --- |

5.11

síkra száll azért, hogy a tagállamok – továbbra is az eddigi, megszokott jelentési kötelezettség keretében – szolgáltassanak információt az Európai Bizottságnak saját ifjúságpolitikáikról, ez lehetővé tenné a nyílt koordinációs módszerhez való hozzájárulást és a bevált gyakorlatok következetesebb meghatározását és terjesztését;

| 5.12 | egyetért azzal a célkitűzéssel, hogy a kapcsolódó cselekvési tervek kialakítása érdekében 2007 márciusáig határozzák meg azokat a vezérelveket, amelyekre a tagállamok a részvételt és a tájékoztatást illetően összpontosítani szándékoznak, és főként szélesebb körben terjesszék a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

5.12

egyetért azzal a célkitűzéssel, hogy a kapcsolódó cselekvési tervek kialakítása érdekében 2007 márciusáig határozzák meg azokat a vezérelveket, amelyekre a tagállamok a részvételt és a tájékoztatást illetően összpontosítani szándékoznak, és főként szélesebb körben terjesszék a bevált gyakorlatokat;

| 5.13 | kéri az Európai Bizottságot, hogy határozza meg a tagállamok által elért eredmények hatékony, statisztikai módszerekkel és minőségi kutatás révén való elemzésének legjobb módját; |
| --- | --- |

5.13

kéri az Európai Bizottságot, hogy határozza meg a tagállamok által elért eredmények hatékony, statisztikai módszerekkel és minőségi kutatás révén való elemzésének legjobb módját;

| 5.14 | síkra száll egy olyan munkacsoport létrehozása mellett, amelynek feladata a közös célkitűzések megszilárdítását célzó intézkedések végrehajtásának értékeléséhez szükséges eszközök meghatározása lenne; kívánatosnak tartja a helyi és regionális önkormányzatok képviselőinek részvételét a Régiók Bizottságán keresztül; |
| --- | --- |

5.14

síkra száll egy olyan munkacsoport létrehozása mellett, amelynek feladata a közös célkitűzések megszilárdítását célzó intézkedések végrehajtásának értékeléséhez szükséges eszközök meghatározása lenne; kívánatosnak tartja a helyi és regionális önkormányzatok képviselőinek részvételét a Régiók Bizottságán keresztül;

| 5.15 | megerősíti, hogy az ifjúsággal kapcsolatos közös célkitűzések könnyebben elérhetők, ha a fiatalok számára jobb életfeltételeket kínálunk; síkra száll amellett, hogy az Európai Egyezmény az Ifjúságért keretében az Európai Bizottság készítsen cselekvési tervet, amely lehetővé teszi az egyes tagállamok kezdeményezéseinek jobb irányítását és támogatását, mégpedig egy e célra folyósítandó finanszírozás létrehozásával, amely lehetőség szerint az innovatív intézkedésekhez és a bevált gyakorlatok cseréjéhez kötődik; |
| --- | --- |

5.15

megerősíti, hogy az ifjúsággal kapcsolatos közös célkitűzések könnyebben elérhetők, ha a fiatalok számára jobb életfeltételeket kínálunk; síkra száll amellett, hogy az Európai Egyezmény az Ifjúságért keretében az Európai Bizottság készítsen cselekvési tervet, amely lehetővé teszi az egyes tagállamok kezdeményezéseinek jobb irányítását és támogatását, mégpedig egy e célra folyósítandó finanszírozás létrehozásával, amely lehetőség szerint az innovatív intézkedésekhez és a bevált gyakorlatok cseréjéhez kötődik;

| 5.16 | kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat a helyi és regionális önkormányzatok számára a közös célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

5.16

kéri a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat a helyi és regionális önkormányzatok számára a közös célkitűzések megvalósításához;

| 5.17 | végezetül kívánatosnak tartja, hogy a fiatalokkal kapcsolatos célkitűzések jobb elérése érdekében a tagállamok foglalkozzanak a fiatalok foglalkoztatásának bizonytalanságával, az Európai Bizottságnak a munkaügyi szabályozásról szóló új zöld könyvéről folytatott vita keretében is. |
| --- | --- |

5.17

végezetül kívánatosnak tartja, hogy a fiatalokkal kapcsolatos célkitűzések jobb elérése érdekében a tagállamok foglalkozzanak a fiatalok foglalkoztatásának bizonytalanságával, az Európai Bizottságnak a munkaügyi szabályozásról szóló új zöld könyvéről folytatott vita keretében is.

Kelt Rómában, 2007. március 23-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 253/2005 fin

1

---

| 7.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 156/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 156/14

---

Régiók Bizottsága vélemény – Az egységes piac jövője és az európai társadalom helyzetének felmérése

(2007/C 156/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | úgy ítéli meg, hogy az egységes piacnak új lendületre van szüksége annak érdekében, hogy az elkövetkezendő években meg tudjon felelni a kihívásoknak. Az egységes piac jelenleg 27 tagállamból áll, így messze változatosabb képet mutat, mint akkor, amikor létrehozták. Az egységes piac ezenkívül jelenleg globális környezetben működik. Ezért az egységes piacot úgy kell átalakítani, hogy az belső EU-s projektből hatékony eszközzé váljon az EU versenyképesebbé tételére a világ többi részével szemben, a területi, gazdasági és társadalmi kohézió megerősítésére, valamint a lisszaboni stratégiában meghatározott célkitűzések megvalósítására. A helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsfontosságú szerepe van ennek megvalósításában, |
| --- | --- |

—

úgy ítéli meg, hogy az egységes piacnak új lendületre van szüksége annak érdekében, hogy az elkövetkezendő években meg tudjon felelni a kihívásoknak. Az egységes piac jelenleg 27 tagállamból áll, így messze változatosabb képet mutat, mint akkor, amikor létrehozták. Az egységes piac ezenkívül jelenleg globális környezetben működik. Ezért az egységes piacot úgy kell átalakítani, hogy az belső EU-s projektből hatékony eszközzé váljon az EU versenyképesebbé tételére a világ többi részével szemben, a területi, gazdasági és társadalmi kohézió megerősítésére, valamint a lisszaboni stratégiában meghatározott célkitűzések megvalósítására. A helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsfontosságú szerepe van ennek megvalósításában,

| — | felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal szorosan együttműködve végezzenek tanulmányokat azon akadályok meghatározására, amelyekkel jelenleg a régióknak, városoknak és településeknek kell szembenézniük az egységes piac megvalósítása során, és a 21. századhoz alkalmazkodó belső piac megteremtésének potenciális lehetőségei tekintetében, |
| --- | --- |

—

felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal szorosan együttműködve végezzenek tanulmányokat azon akadályok meghatározására, amelyekkel jelenleg a régióknak, városoknak és településeknek kell szembenézniük az egységes piac megvalósítása során, és a 21. századhoz alkalmazkodó belső piac megteremtésének potenciális lehetőségei tekintetében,

| — | ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy az összpontosítsa tevékenységét az egységes piac megvalósításának folytatására a szolgáltatások, a munkaügyi és a pénzügyi ágazat területén. Az áruk szabad mozgása viszonylag sikeresen megvalósult, míg a szolgáltatások, a munkaügyi és a pénzügyi ágazat területén az egységes piac kevésbé volt hatékony. |
| --- | --- |

—

ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy az összpontosítsa tevékenységét az egységes piac megvalósításának folytatására a szolgáltatások, a munkaügyi és a pénzügyi ágazat területén. Az áruk szabad mozgása viszonylag sikeresen megvalósult, míg a szolgáltatások, a munkaügyi és a pénzügyi ágazat területén az egységes piac kevésbé volt hatékony.

I.   Politikai ajánlások

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

Bevezetés

| 1. | egyetért az Európai Bizottsággal és az Európai Tanáccsal abban, hogy a 21. század fontos új kihívásokat és lehetőségeket hozott az európai gazdaság számára. A Régiók Bizottsága ezért üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a 2007. év folyamán átfogó elemzést végez mind az egységes piaccal, mind az európai társadalommal kapcsolatban. A Régiók Bizottsága szintén üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó kérését, hogy ennek az előretekintő véleménynek a formájában járuljon az említett elemzésekhez; |
| --- | --- |

1.

egyetért az Európai Bizottsággal és az Európai Tanáccsal abban, hogy a 21. század fontos új kihívásokat és lehetőségeket hozott az európai gazdaság számára. A Régiók Bizottsága ezért üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a 2007. év folyamán átfogó elemzést végez mind az egységes piaccal, mind az európai társadalommal kapcsolatban. A Régiók Bizottsága szintén üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó kérését, hogy ennek az előretekintő véleménynek a formájában járuljon az említett elemzésekhez;

| 2. | úgy ítéli meg, hogy az egységes piacnak új lendületre van szüksége annak érdekében, hogy az elkövetkezendő években meg tudjon felelni a kihívásoknak. Az egységes piac jelenleg 27 tagállamból áll, így messze változatosabb képet mutat, mint akkor, amikor létrehozták. Az egységes piac ezenkívül jelenleg globális környezetben működik. A vélemény szerint ezért az egységes piacot úgy kell átalakítani, hogy az belső EU-s projektből hatékony eszközzé váljon az EU versenyképesebbé tételére a világ többi részével szemben, a területi, gazdasági és társadalmi kohézió megerősítésére, valamint a lisszaboni stratégiában meghatározott célkitűzések megvalósítására. A helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsfontosságú szerepe van ennek megvalósításában; |
| --- | --- |

2.

úgy ítéli meg, hogy az egységes piacnak új lendületre van szüksége annak érdekében, hogy az elkövetkezendő években meg tudjon felelni a kihívásoknak. Az egységes piac jelenleg 27 tagállamból áll, így messze változatosabb képet mutat, mint akkor, amikor létrehozták. Az egységes piac ezenkívül jelenleg globális környezetben működik. A vélemény szerint ezért az egységes piacot úgy kell átalakítani, hogy az belső EU-s projektből hatékony eszközzé váljon az EU versenyképesebbé tételére a világ többi részével szemben, a területi, gazdasági és társadalmi kohézió megerősítésére, valamint a lisszaboni stratégiában meghatározott célkitűzések megvalósítására. A helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsfontosságú szerepe van ennek megvalósításában;

A 21. század egységes piaca

| 3. | elismeri, hogy az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása az Európai Unió alapelve, és az egységes piac alapja. Arra is emlékeztetni kell, hogy az európai integráció terve a múltban és a jelenben sem korlátozódott csupán az egységes piacra, hanem az a cél vezérli, hogy az európai népek közötti szolidaritás és kohézió kiépítése által megőrizze a békét; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása az Európai Unió alapelve, és az egységes piac alapja. Arra is emlékeztetni kell, hogy az európai integráció terve a múltban és a jelenben sem korlátozódott csupán az egységes piacra, hanem az a cél vezérli, hogy az európai népek közötti szolidaritás és kohézió kiépítése által megőrizze a békét;

| 4. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nyilvános konzultációs eljárások fejlesztése révén az összes érintettet vonják be a döntéshozatali folyamat előkészítő szakaszába, és a hatástanulmányok keretében fordítsanak kiemelt figyelmet az európai jogszabályok hatásaira területi, szociális és környezetvédelmi szempontból; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a nyilvános konzultációs eljárások fejlesztése révén az összes érintettet vonják be a döntéshozatali folyamat előkészítő szakaszába, és a hatástanulmányok keretében fordítsanak kiemelt figyelmet az európai jogszabályok hatásaira területi, szociális és környezetvédelmi szempontból;

| 5. | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok jobban használják ki az európai helyi és regionális önkormányzatok kreatív és újító potenciálját, és ehhez a végrehajtás hiányosságain keresztül fogjanak hozzá. Ezzel kapcsolatban különösen arra van szükség, hogy növeljék a nyitottságot, és szembeszálljanak egyes tagállamok protekcionista politikáival, amelyek akadályozzák, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) új piacokon fektessenek be az EU-ban és a világ más részein; |
| --- | --- |

5.

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok jobban használják ki az európai helyi és regionális önkormányzatok kreatív és újító potenciálját, és ehhez a végrehajtás hiányosságain keresztül fogjanak hozzá. Ezzel kapcsolatban különösen arra van szükség, hogy növeljék a nyitottságot, és szembeszálljanak egyes tagállamok protekcionista politikáival, amelyek akadályozzák, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) új piacokon fektessenek be az EU-ban és a világ más részein;

| 6. | felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal szorosan együttműködve végezzenek tanulmányokat azon akadályok meghatározására, amelyekkel jelenleg a régióknak, városoknak és településeknek kell szembenézniük az egységes piac megvalósítása során, és a 21. századhoz alkalmazkodó belső piac megteremtésének potenciális lehetőségei tekintetében; |
| --- | --- |

6.

felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal szorosan együttműködve végezzenek tanulmányokat azon akadályok meghatározására, amelyekkel jelenleg a régióknak, városoknak és településeknek kell szembenézniük az egységes piac megvalósítása során, és a 21. századhoz alkalmazkodó belső piac megteremtésének potenciális lehetőségei tekintetében;

| 7. | megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szerepe nem merül ki a gazdasági változásokhoz való igazodásban és az egységes piacon tevékenykedő vállalatok támogatásában. Azáltal, hogy közszolgáltatásokat szerveznek és nyújtanak, az önkormányzatok szereplők is az egységes piacon; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szerepe nem merül ki a gazdasági változásokhoz való igazodásban és az egységes piacon tevékenykedő vállalatok támogatásában. Azáltal, hogy közszolgáltatásokat szerveznek és nyújtanak, az önkormányzatok szereplők is az egységes piacon;

| 8. | elismeri, hogy a társadalom helyzetének felmérése szorosan kapcsolódik a belső piac hatékony működéséhez. Az európai társadalomról készült helyzetfelmérésben el kell ismerni, hogy a hagyományos értelemben vett társadalmi problémák (mint például a szegénység vagy a fogyatékosság) az idősödő népesség és a tartós munkanélküliség következtében súlyosbodhatnak. Ezzel egyidejűleg az átalakuló családszerkezetek és a globalizáció eredményeképpen új társadalmi problémák is megjelenhetnek. A társadalmi helyzetfelmérés közös megközelítéshez kell, hogy vezessen az elemzés, a legjobb gyakorlatok európai szintű és tagállamok közötti cseréje terén; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy a társadalom helyzetének felmérése szorosan kapcsolódik a belső piac hatékony működéséhez. Az európai társadalomról készült helyzetfelmérésben el kell ismerni, hogy a hagyományos értelemben vett társadalmi problémák (mint például a szegénység vagy a fogyatékosság) az idősödő népesség és a tartós munkanélküliség következtében súlyosbodhatnak. Ezzel egyidejűleg az átalakuló családszerkezetek és a globalizáció eredményeképpen új társadalmi problémák is megjelenhetnek. A társadalmi helyzetfelmérés közös megközelítéshez kell, hogy vezessen az elemzés, a legjobb gyakorlatok európai szintű és tagállamok közötti cseréje terén;

Globalizáció és külső kihívás

| 9. | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság rendszerezettebben értékelje, mérje fel és gondolja át a nemzeti és regionális gazdaságok tengerentúli versenytársainkhoz (főként az Egyesült Államokhoz, Kínához és Indiához), valamint az EU más tagállamaihoz és régióihoz viszonyított gazdasági teljesítményét és politikai fejlődését; |
| --- | --- |

9.

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság rendszerezettebben értékelje, mérje fel és gondolja át a nemzeti és regionális gazdaságok tengerentúli versenytársainkhoz (főként az Egyesült Államokhoz, Kínához és Indiához), valamint az EU más tagállamaihoz és régióihoz viszonyított gazdasági teljesítményét és politikai fejlődését;

| 10. | egyetért az Európai Bizottság azon megállapításával, amely szerint a közösségi piac versenyképességének és vonzó jellegének megőrzése érdekében jobban figyelembe kell venni a nemzetközi környezetet. Az integráltabb egységes piac elősegítené a globalizáció kihívásának megválaszolását, lehetőségeinek kiaknázását, ezáltal csökkentve annak negatív megítélését. A Régiók Bizottsága ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok EU-szerte szintén egy egyre inkább globalizálódó gazdaság részei, amelyben az áruk világkereskedelmének volumene minden évtizedben megkettőződik. Tekintettel a tudásalapú gazdaságok jelentette versenyre, az európai vállalatok csak akkor őrizhetik meg versenyképességüket, ha érezhetően innovatívabbá, kreatívabbá válnak, és bővítik szaktudásukat; |
| --- | --- |

10.

egyetért az Európai Bizottság azon megállapításával, amely szerint a közösségi piac versenyképességének és vonzó jellegének megőrzése érdekében jobban figyelembe kell venni a nemzetközi környezetet. Az integráltabb egységes piac elősegítené a globalizáció kihívásának megválaszolását, lehetőségeinek kiaknázását, ezáltal csökkentve annak negatív megítélését. A Régiók Bizottsága ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok EU-szerte szintén egy egyre inkább globalizálódó gazdaság részei, amelyben az áruk világkereskedelmének volumene minden évtizedben megkettőződik. Tekintettel a tudásalapú gazdaságok jelentette versenyre, az európai vállalatok csak akkor őrizhetik meg versenyképességüket, ha érezhetően innovatívabbá, kreatívabbá válnak, és bővítik szaktudásukat;

| 11. | ajánlja, hogy az egységes piacot teljes mértékben fogják fel az európai társadalmi és gazdasági növekedés dinamikus eszközeként. Az egységes piacot támogatni kell azért, hogy fejlődjön, és kellő mértékben megfeleljen a globális gazdaság változó feltételeinek és kihívásainak annak érdekében, hogy a szükséges politikai és gazdasági feltételek megteremtése révén hatékonyan fokozni lehessen az EU gazdasági növekedését; |
| --- | --- |

11.

ajánlja, hogy az egységes piacot teljes mértékben fogják fel az európai társadalmi és gazdasági növekedés dinamikus eszközeként. Az egységes piacot támogatni kell azért, hogy fejlődjön, és kellő mértékben megfeleljen a globális gazdaság változó feltételeinek és kihívásainak annak érdekében, hogy a szükséges politikai és gazdasági feltételek megteremtése révén hatékonyan fokozni lehessen az EU gazdasági növekedését;

| 12. | úgy véli, hogy EU-s szinten olyan egységes megközelítést kellene kidolgozni, amely közös jövőképen alapuló, minimális szociális normák rendszerének megteremtésére irányul. A foglalkoztatás helyén meg kell teremteni az egyenlő elbánás specifikus elveit a munkafeltételek tekintetében, és ennek a szociális partnerek közötti megállapodáson kell alapulnia. A globális piac fejlődése miatt számos, az egységes piacra vonatkozó kihívás külső jellegű; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy EU-s szinten olyan egységes megközelítést kellene kidolgozni, amely közös jövőképen alapuló, minimális szociális normák rendszerének megteremtésére irányul. A foglalkoztatás helyén meg kell teremteni az egyenlő elbánás specifikus elveit a munkafeltételek tekintetében, és ennek a szociális partnerek közötti megállapodáson kell alapulnia. A globális piac fejlődése miatt számos, az egységes piacra vonatkozó kihívás külső jellegű;

A tanulás, a szakképzettség és a foglalkoztathatóság a tudásalapú gazdaságban

| 13. | azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a szakképzettség növelésére irányuló EU-támogatás összpontosítson arra, hogy – az esélyegyenlőség biztosítása és az egész életen át tartó tanulásba való befektetés révén – az oktatási és képzési politikák biztosítsák a polgárok által a megfelelő munkahely megtalálása és az üzleti igényeknek való megfelelés érdekében igényelt készségeket; |
| --- | --- |

13.

azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a szakképzettség növelésére irányuló EU-támogatás összpontosítson arra, hogy – az esélyegyenlőség biztosítása és az egész életen át tartó tanulásba való befektetés révén – az oktatási és képzési politikák biztosítsák a polgárok által a megfelelő munkahely megtalálása és az üzleti igényeknek való megfelelés érdekében igényelt készségeket;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szakképzettségi szint növelése az európai régiók egyik fontos feladata, és – az innováció, a vállalkozás, a versenyképesség és a befektetés mellett – a termelékenység egyik döntő mozgatórugója. A Régiók Bizottsága kiemeli annak fontosságát, hogy növeljük a tagállamok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szakképzésbe történő befektetési képességét az egész életen át tartó tanulás gyakorlati biztosítása érdekében, valamint az aktív munkaerő-piaci politika ösztönzésére, fenntartható megközelítés által, a lisszaboni menetrenddel összhangban; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a szakképzettségi szint növelése az európai régiók egyik fontos feladata, és – az innováció, a vállalkozás, a versenyképesség és a befektetés mellett – a termelékenység egyik döntő mozgatórugója. A Régiók Bizottsága kiemeli annak fontosságát, hogy növeljük a tagállamok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szakképzésbe történő befektetési képességét az egész életen át tartó tanulás gyakorlati biztosítása érdekében, valamint az aktív munkaerő-piaci politika ösztönzésére, fenntartható megközelítés által, a lisszaboni menetrenddel összhangban;

| 15. | ajánlja, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben teremtsen stratégiai kereteket és jelöljön ki forrásokat a regionális és helyi alapú, célirányos stratégiák fejlesztésének támogatására; |
| --- | --- |

15.

ajánlja, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben teremtsen stratégiai kereteket és jelöljön ki forrásokat a regionális és helyi alapú, célirányos stratégiák fejlesztésének támogatására;

| 16. | ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy a jövőbeli egységes piac szakképzettséggel és a foglalkoztatás növelésével kapcsolatos célkitűzéseit adott esetben a regionális szintre támaszkodva fejlessze ki. A régiók nagyobb mértékű önállósága és elszámoltathatósága mellett a szakképzettség növelésére irányuló programoknak – például azoknak, amelyeket az Európai Szociális Alap programján keresztül valósítanak meg – alkalmazkodniuk kellene a regionális és helyi munkaerőpiac igényeihez, hogy a régiók megbirkózhassanak az előttük álló konkrét kihívásokkal; |
| --- | --- |

16.

ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy a jövőbeli egységes piac szakképzettséggel és a foglalkoztatás növelésével kapcsolatos célkitűzéseit adott esetben a regionális szintre támaszkodva fejlessze ki. A régiók nagyobb mértékű önállósága és elszámoltathatósága mellett a szakképzettség növelésére irányuló programoknak – például azoknak, amelyeket az Európai Szociális Alap programján keresztül valósítanak meg – alkalmazkodniuk kellene a regionális és helyi munkaerőpiac igényeihez, hogy a régiók megbirkózhassanak az előttük álló konkrét kihívásokkal;

| 17. | javasolja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok inkább az EU-ban, mint tudásalapú gazdaságban rejlő erőre építsenek, és inkább a szakképzettségek átültethetőségét és a polgárok foglalkoztathatóságát támogassák, mint hogy olyan gazdaságokkal próbáljanak versenyezni, amelyek versenyelőnnyel rendelkeznek az alacsony képzettségű és alacsony hozzáadott értéket jelentő munkaerő terén. A szakképzettség fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás minden, az egységes piac hatékonyabbá tételére irányuló program lényeges eleme; |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok inkább az EU-ban, mint tudásalapú gazdaságban rejlő erőre építsenek, és inkább a szakképzettségek átültethetőségét és a polgárok foglalkoztathatóságát támogassák, mint hogy olyan gazdaságokkal próbáljanak versenyezni, amelyek versenyelőnnyel rendelkeznek az alacsony képzettségű és alacsony hozzáadott értéket jelentő munkaerő terén. A szakképzettség fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás minden, az egységes piac hatékonyabbá tételére irányuló program lényeges eleme;

| 18. | ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a globális verseny, valamint a tudásalapú és a szolgáltató gazdaság felé történő irányultság új kihívásokat jelent a készségek fejlesztése és az oktatás számára. Nem szabad hagyni, hogy az alacsony képzettséget igénylő, rosszul fizetett állások révén a „dolgozó szegények” új csoportja alakuljon ki. Ezért a szociális ellátórendszer keretében elsősorban az érintettek oktatás-képzés, tisztességes bér- és munkafeltételek révén történő segítésére, valamint a társadalmi mobilitás fokozására kell súlyt helyezni; |
| --- | --- |

18.

ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy a globális verseny, valamint a tudásalapú és a szolgáltató gazdaság felé történő irányultság új kihívásokat jelent a készségek fejlesztése és az oktatás számára. Nem szabad hagyni, hogy az alacsony képzettséget igénylő, rosszul fizetett állások révén a „dolgozó szegények” új csoportja alakuljon ki. Ezért a szociális ellátórendszer keretében elsősorban az érintettek oktatás-képzés, tisztességes bér- és munkafeltételek révén történő segítésére, valamint a társadalmi mobilitás fokozására kell súlyt helyezni;

Az európai társadalom helyzetének felmérése

| 19. | egyetért az Európai Tanácsnak az EU társadalmi dimenziója jelentőségével kapcsolatos nézeteivel (1). A Régiók Bizottsága éppen ezért üdvözli a Tanács arra irányuló kérését is, hogy az Európai Bizottság és a Parlament fordítson megfelelő figyelmet az európai jogszabályok társadalmi következményeire is; |
| --- | --- |

19.

egyetért az Európai Tanácsnak az EU társadalmi dimenziója jelentőségével kapcsolatos nézeteivel (1). A Régiók Bizottsága éppen ezért üdvözli a Tanács arra irányuló kérését is, hogy az Európai Bizottság és a Parlament fordítson megfelelő figyelmet az európai jogszabályok társadalmi következményeire is;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az egységes piacot az EU tágabban vett társadalma fontos alkotórészének kell tekinteni. Az EU-nak emiatt az egységes piaccal kapcsolatos politikáiban nagyobb figyelmet kellene fordítania társadalmi aspektusokra, és ahelyett, hogy egy egységes vagy pusztán „gazdasági” indíttatású politikát hajtana végre, a különböző regionális identitásokra és a társadalmi-gazdasági fejlődés különféle megközelítéseire támaszkodva közös európai elveket kellene megpróbálnia átültetni a gyakorlatba; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az egységes piacot az EU tágabban vett társadalma fontos alkotórészének kell tekinteni. Az EU-nak emiatt az egységes piaccal kapcsolatos politikáiban nagyobb figyelmet kellene fordítania társadalmi aspektusokra, és ahelyett, hogy egy egységes vagy pusztán „gazdasági” indíttatású politikát hajtana végre, a különböző regionális identitásokra és a társadalmi-gazdasági fejlődés különféle megközelítéseire támaszkodva közös európai elveket kellene megpróbálnia átültetni a gyakorlatba;

| 21. | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság továbbra is garantálja a szociális és a fogyasztói jogokat, illetve ezzel egy időben – például a leendő szolgáltatásokról szóló irányelv révén – szabadítsa fel a szolgáltatási piacot; |
| --- | --- |

21.

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság továbbra is garantálja a szociális és a fogyasztói jogokat, illetve ezzel egy időben – például a leendő szolgáltatásokról szóló irányelv révén – szabadítsa fel a szolgáltatási piacot;

| 22. | úgy ítéli meg, hogy – amint azt a szolgáltatási irányelvről folytatott vita is igazolta – figyelembe kell venni a közszolgáltatási feladatok sajátosságát a belső piac szabályainak alkalmazásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

22.

úgy ítéli meg, hogy – amint azt a szolgáltatási irányelvről folytatott vita is igazolta – figyelembe kell venni a közszolgáltatási feladatok sajátosságát a belső piac szabályainak alkalmazásával kapcsolatban;

| 23. | ajánlja, hogy az Európai Bizottság különösen vegye figyelembe a jelenlegi és a jövőbeli demográfiai változások hatását az egységes piac jövőbeni sikerességére és irányára. Ennek során különös figyelmet kellene szentelni a jelenlegi és a jövőbeni migrációs áramlások egyenlőtlen hatásának is. Az esélyegyenlőség a modern Európa egyik alapelve; semmiféle megkülönböztetés nem helyénvaló; |
| --- | --- |

23.

ajánlja, hogy az Európai Bizottság különösen vegye figyelembe a jelenlegi és a jövőbeli demográfiai változások hatását az egységes piac jövőbeni sikerességére és irányára. Ennek során különös figyelmet kellene szentelni a jelenlegi és a jövőbeni migrációs áramlások egyenlőtlen hatásának is. Az esélyegyenlőség a modern Európa egyik alapelve; semmiféle megkülönböztetés nem helyénvaló;

| 24. | ajánlja, hogy az Európai Bizottság fogadjon el egységesebb és strukturáltabb megközelítést, hogy nagyobb mértékben fegyelembe vehesse az egységes piac társadalmi dimenzióját. Az EU politikájának vezérelvei az európai polgárok és az üzlet jóléte és érdekei kellene, hogy legyenek, amelyek kulcsszerepet játszanak az egységei piac lehetőségeinek biztosításában. Emiatt a régiók versenyképességét lehetőségként kell felfognunk mind a polgárok, mind a vállalkozások szempontjából; |
| --- | --- |

24.

ajánlja, hogy az Európai Bizottság fogadjon el egységesebb és strukturáltabb megközelítést, hogy nagyobb mértékben fegyelembe vehesse az egységes piac társadalmi dimenzióját. Az EU politikájának vezérelvei az európai polgárok és az üzlet jóléte és érdekei kellene, hogy legyenek, amelyek kulcsszerepet játszanak az egységei piac lehetőségeinek biztosításában. Emiatt a régiók versenyképességét lehetőségként kell felfognunk mind a polgárok, mind a vállalkozások szempontjából;

| 25. | azt ajánlja, hogy az EU igyekezzen védelmezni az európai társadalom legsebezhetőbb tagjait. A világpiac globalizációja további fejlődési lehetőségeket jelent az EU gazdasága számára. Mindazonáltal, bár a gazdasági növekedés támogatása feltehetően munkát és jólétet teremt, az európai társadalom bizonyos rétegei esetlegesen nem lesznek képesek hasznot húzni ebből a növekedésből. A demográfiai változások és az idősödő lakosság miatt a hagyományos jóléti politikákat ezekhez az új kihívásokhoz kell igazítani. Ennek következtében a növekedés lehetőségeinek kihasználása mellett az uniós politikáknak biztosítaniuk kell az esélyegyenlőséget, és elő kell segíteniük a szociális jóléti struktúrák olyan átalakítását, hogy azok megfeleljenek a fejlődő egységes európai piac kihívásainak. Ez azt teszi majd szükségessé, hogy a szociális rendszerek, különösen az oktatás és képzés területén, jobban célozzák meg a leginkább rászorulókat megfelelő források és támogatások biztosítása által, illetve, hogy innovatív megoldások kialakításával hatékony szociális szolgáltatásokat nyújtsanak; |
| --- | --- |

25.

azt ajánlja, hogy az EU igyekezzen védelmezni az európai társadalom legsebezhetőbb tagjait. A világpiac globalizációja további fejlődési lehetőségeket jelent az EU gazdasága számára. Mindazonáltal, bár a gazdasági növekedés támogatása feltehetően munkát és jólétet teremt, az európai társadalom bizonyos rétegei esetlegesen nem lesznek képesek hasznot húzni ebből a növekedésből. A demográfiai változások és az idősödő lakosság miatt a hagyományos jóléti politikákat ezekhez az új kihívásokhoz kell igazítani. Ennek következtében a növekedés lehetőségeinek kihasználása mellett az uniós politikáknak biztosítaniuk kell az esélyegyenlőséget, és elő kell segíteniük a szociális jóléti struktúrák olyan átalakítását, hogy azok megfeleljenek a fejlődő egységes európai piac kihívásainak. Ez azt teszi majd szükségessé, hogy a szociális rendszerek, különösen az oktatás és képzés területén, jobban célozzák meg a leginkább rászorulókat megfelelő források és támogatások biztosítása által, illetve, hogy innovatív megoldások kialakításával hatékony szociális szolgáltatásokat nyújtsanak;

Jobb kommunikáció

| 26. | ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok konzultáljanak és működjenek együtt a helyi és regionális önkormányzatokkal a vita ösztönzése érdekében, és a polgárok bevonása végett a prosperitás, szolidaritás és biztonság céljainak megvalósításába, valamint a munkahely-teremtési és növekedési tervek valóra váltásába. Utalni kell arra a fontos szerepre, amelyet a szociális partnerek és a szociális párbeszéd játszhatnak valamennyi szinten a piac működésének elemzése, a gazdasági migrációval kapcsolatos fenntartható politikák ösztönzése és a méltánytalan munkafeltételek terén, valamint a diszkrimináció megszüntetése érdekében mind a munkahelyeken, mind a tágabban vett munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

26.

ajánlja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok konzultáljanak és működjenek együtt a helyi és regionális önkormányzatokkal a vita ösztönzése érdekében, és a polgárok bevonása végett a prosperitás, szolidaritás és biztonság céljainak megvalósításába, valamint a munkahely-teremtési és növekedési tervek valóra váltásába. Utalni kell arra a fontos szerepre, amelyet a szociális partnerek és a szociális párbeszéd játszhatnak valamennyi szinten a piac működésének elemzése, a gazdasági migrációval kapcsolatos fenntartható politikák ösztönzése és a méltánytalan munkafeltételek terén, valamint a diszkrimináció megszüntetése érdekében mind a munkahelyeken, mind a tágabban vett munkaerőpiacon;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az egységes piac nyújtotta előnyöket sem az érintett felek, sem a polgárok, sem a vállalkozások felé nem kommunikálták elég hatékonyan. Az egységes piac sikeréhez alapvető fontosságú, hogy Európát újra közelebb hozzuk polgáraihoz. A Régiók Bizottsága ezért azt ajánlja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, mivel ők jelentik a polgárokhoz legközelebbi kormányzati szintet, játsszanak vezető szerepet ebben a folyamatban. Ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a Régiók Bizottságával közösen alakítson ki egy kommunikációs és politikai orientációjú folyamatot, és ennek révén tegyen eleget a polgárok és az üzleti közösség elvárásainak, bevonva őket a prosperitás, szolidaritás és biztonság európai céljainak megvalósításába, valamint a növekedési és munkahely-teremtési tervek valóra váltásába. Mindezek elengedhetetlen elemek az EU iránti jövőbeli bizalomhoz és annak támogatáshoz; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az egységes piac nyújtotta előnyöket sem az érintett felek, sem a polgárok, sem a vállalkozások felé nem kommunikálták elég hatékonyan. Az egységes piac sikeréhez alapvető fontosságú, hogy Európát újra közelebb hozzuk polgáraihoz. A Régiók Bizottsága ezért azt ajánlja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok, mivel ők jelentik a polgárokhoz legközelebbi kormányzati szintet, játsszanak vezető szerepet ebben a folyamatban. Ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a Régiók Bizottságával közösen alakítson ki egy kommunikációs és politikai orientációjú folyamatot, és ennek révén tegyen eleget a polgárok és az üzleti közösség elvárásainak, bevonva őket a prosperitás, szolidaritás és biztonság európai céljainak megvalósításába, valamint a növekedési és munkahely-teremtési tervek valóra váltásába. Mindezek elengedhetetlen elemek az EU iránti jövőbeli bizalomhoz és annak támogatáshoz;

| 28. | ajánlja, hogy az Európai Bizottság, a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok a polgárok, a vállalkozások és különösen a kkv-k aggodalmainak csillapítása érdekében javítsák a globalizációból és a megnövekedett versenyből adódó gazdasági és társadalmi változtatások kezelésének megfelelő módjával kapcsolatos kommunikációjukat; |
| --- | --- |

28.

ajánlja, hogy az Európai Bizottság, a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok a polgárok, a vállalkozások és különösen a kkv-k aggodalmainak csillapítása érdekében javítsák a globalizációból és a megnövekedett versenyből adódó gazdasági és társadalmi változtatások kezelésének megfelelő módjával kapcsolatos kommunikációjukat;

Hatékony döntéshozatal

| 29. | ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy összpontosítsa tevékenységét az egységes piac megvalósításának folytatására a szolgáltatások, a munkaügyi és a pénzügyi ágazat területén. Az áruk szabad mozgása viszonylag sikeresen megvalósult, míg a szolgáltatások, a munkaügyi és a pénzügyi ágazat területén az egységes piac kevésbé volt hatékony; |
| --- | --- |

29.

ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy összpontosítsa tevékenységét az egységes piac megvalósításának folytatására a szolgáltatások, a munkaügyi és a pénzügyi ágazat területén. Az áruk szabad mozgása viszonylag sikeresen megvalósult, míg a szolgáltatások, a munkaügyi és a pénzügyi ágazat területén az egységes piac kevésbé volt hatékony;

| 30. | arra kéri a tagállamokat, hogy támogassák a helyi és regionális önkormányzatokat az összehangolt, egyszerűsített és integrált vállalkozástámogatási struktúrák további bevezetésében az arra leginkább megfelelő földrajzi szinten. Ezek a struktúrák fontos információforrások lehetnek a közbeszerzési lehetőségekkel kapcsolatban, és segíthetnek világossá tenni a közbeszerzési szerződések odaítélésének folyamatát. A helyi és regionális önkormányzatok a kkv-k támogatásában is számottevő szerepet játszanak azáltal, hogy jelentős üzletfelek a kkv-k által kínált áruk és szolgáltatások vonatkozásában; |
| --- | --- |

30.

arra kéri a tagállamokat, hogy támogassák a helyi és regionális önkormányzatokat az összehangolt, egyszerűsített és integrált vállalkozástámogatási struktúrák további bevezetésében az arra leginkább megfelelő földrajzi szinten. Ezek a struktúrák fontos információforrások lehetnek a közbeszerzési lehetőségekkel kapcsolatban, és segíthetnek világossá tenni a közbeszerzési szerződések odaítélésének folyamatát. A helyi és regionális önkormányzatok a kkv-k támogatásában is számottevő szerepet játszanak azáltal, hogy jelentős üzletfelek a kkv-k által kínált áruk és szolgáltatások vonatkozásában;

| 31. | azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a vállalkozásokkal együttműködve, egy hatékony európai szabadalmi rendszer bevezetése által – amely támogatja a szabadalomtulajdonosokat mind a szellemi tulajdonjogaik érvényesítésében, mind a költségek csökkentésében az innováció ösztönzőinek erősítésére – mozdítsa elő az európai versenyképességet; |
| --- | --- |

31.

azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a vállalkozásokkal együttműködve, egy hatékony európai szabadalmi rendszer bevezetése által – amely támogatja a szabadalomtulajdonosokat mind a szellemi tulajdonjogaik érvényesítésében, mind a költségek csökkentésében az innováció ösztönzőinek erősítésére – mozdítsa elő az európai versenyképességet;

| 32. | ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy kezdeményezzenek valódi párbeszédet a helyi és regionális önkormányzatokkal és az üzleti szektorral annak érdekében, hogy meghatározzák azokat a területeket, amelyeken csökkenteni lehet az üzleti szabályozási terheket, főként a kkv-k esetében; |
| --- | --- |

32.

ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy kezdeményezzenek valódi párbeszédet a helyi és regionális önkormányzatokkal és az üzleti szektorral annak érdekében, hogy meghatározzák azokat a területeket, amelyeken csökkenteni lehet az üzleti szabályozási terheket, főként a kkv-k esetében;

| 33. | teljesen egyetért azzal a nézettel, hogy a meglevő közösségi jogszabályok egyszerűsítése és hatékony alkalmazása, valamint a nemzeti közigazgatások közötti szorosabb együttműködés a belső piac integrációjának elengedhetetlen feltétele. A „jobb jogalkotás” azonban nem feltétlenül jelent „kevesebb jogalkotást”. A harmonizációra szükség lehet a közösségi vívmányok tiszteletben tartása érdekében, hogy az Unió világos, koherens jogszabályi kerettel rendelkezzék; |
| --- | --- |

33.

teljesen egyetért azzal a nézettel, hogy a meglevő közösségi jogszabályok egyszerűsítése és hatékony alkalmazása, valamint a nemzeti közigazgatások közötti szorosabb együttműködés a belső piac integrációjának elengedhetetlen feltétele. A „jobb jogalkotás” azonban nem feltétlenül jelent „kevesebb jogalkotást”. A harmonizációra szükség lehet a közösségi vívmányok tiszteletben tartása érdekében, hogy az Unió világos, koherens jogszabályi kerettel rendelkezzék;

| 34. | azt ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy végezzenek átfogóbb előzetes hatáselemzést az EU jogalkotási folyamatával kapcsolatban, valamint, hogy erősítsék meg a kkv-k szerepét az új jogszabályozás kialakítása során; |
| --- | --- |

34.

azt ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy végezzenek átfogóbb előzetes hatáselemzést az EU jogalkotási folyamatával kapcsolatban, valamint, hogy erősítsék meg a kkv-k szerepét az új jogszabályozás kialakítása során;

| 35. | kéri, hogy erősítsék meg a kölcsönös elismerés elvét (a Bíróság „Cassis de Dijon” ügyben hozott ítélete [1979. február 20-i, 120/78-as ügy]). Ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a tagállamok továbbra is lehetőséget kapjanak különböző gyártási szabványok alkalmazására, anélkül, hogy ennek alapján megtagadhatnák egy termék forgalomba hozatalát; |
| --- | --- |

35.

kéri, hogy erősítsék meg a kölcsönös elismerés elvét (a Bíróság „Cassis de Dijon” ügyben hozott ítélete [1979. február 20-i, 120/78-as ügy]). Ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a tagállamok továbbra is lehetőséget kapjanak különböző gyártási szabványok alkalmazására, anélkül, hogy ennek alapján megtagadhatnák egy termék forgalomba hozatalát;

| 36. | azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok proaktív és jelentős szerepét az egységes piac megfelelő fejlődésének és az európai társadalmi valóságnak a befolyásolásában. Ezért erősíteni kellene a helyi és regionális önkormányzást. A Régiók Bizottsága fontos partner, mivel az uniós polgárokkal fenntartott szoros kapcsolatain keresztül bemutatja az egységes piac előnyeit, és helyzete ideális arra, hogy a támogassa a változásokat ott, ahol ez szükséges. |
| --- | --- |

36.

azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok proaktív és jelentős szerepét az egységes piac megfelelő fejlődésének és az európai társadalmi valóságnak a befolyásolásában. Ezért erősíteni kellene a helyi és regionális önkormányzást. A Régiók Bizottsága fontos partner, mivel az uniós polgárokkal fenntartott szoros kapcsolatain keresztül bemutatja az egységes piac előnyeit, és helyzete ideális arra, hogy a támogassa a változásokat ott, ahol ez szükséges.

II.   Módosításokra vonatkozó ajánlások

–

Kelt Rómában, 2007. március 23-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  Lásd az Európai Tanács 2006. június 15–16-i következtetéseit.

1

---