# Úradný vestník C 156/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 156 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 507. júla 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 156

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 507. júla 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Návrhy právnych aktov |
| | Výbor regiónov |
| | 69. plenárne zasadnutie 23. marca 2007 |
| 2007/C 156/01 | Stanovisko Výboru regiónov Pákový efekt európskej kohéznej politiky | 1 |
| 2007/C 156/02 | Stanovisko Výboru regiónov Účasť a informovanosť mladých ľudí – Odozva na Bielu knihu o novom impulze pre európsku mládež | 8 |
| 2007/C 156/03 | Stanovisko Výboru regiónov Budúcnosť jednotného trhu a zhodnotenie európskej spoločnosti | 14 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Návrhy právnych aktov

Výbor regiónov

69. plenárne zasadnutie 23. marca 2007

2007/C 156/01

Stanovisko Výboru regiónov Pákový efekt európskej kohéznej politiky

1

2007/C 156/02

Stanovisko Výboru regiónov Účasť a informovanosť mladých ľudí – Odozva na Bielu knihu o novom impulze pre európsku mládež

8

2007/C 156/03

Stanovisko Výboru regiónov Budúcnosť jednotného trhu a zhodnotenie európskej spoločnosti

14

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Návrhy právnych aktov

Výbor regiónov

69. plenárne zasadnutie 23. marca 2007

| 7.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/1

---

Stanovisko Výboru regiónov „Pákový efekt európskej kohéznej politiky“

(2007/C 156/01)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | Európa v súčasnosti zažíva obrovské zmeny v spoločnosti a hospodárstve a čelí technologickým výzvam, ktoré majú kľúčový význam pre hlavný cieľ Lisabonskej agendy z roku 2000, teda udržanie a ďalší rozvoj európskeho modelu a prepojenia prosperity a solidarity. Európa tento cieľ môže dosiahnuť len ďalším presadzovaním rozsiahleho politického rámca, ktorý aktérom umožní nielen využívať nové príležitosti, ale aj vyrovnať sa s prípadnými problémami. Regióny a miestne komunity sú týmto výzvam vystavené najväčšmi, no zároveň majú najlepšiu pozíciu pri premene usmernení strategických politík na konkrétne akcie, ktoré zmobilizujú spoločenské a hospodárske subjekty v celej Európe. |
| --- | --- |

—

Európa v súčasnosti zažíva obrovské zmeny v spoločnosti a hospodárstve a čelí technologickým výzvam, ktoré majú kľúčový význam pre hlavný cieľ Lisabonskej agendy z roku 2000, teda udržanie a ďalší rozvoj európskeho modelu a prepojenia prosperity a solidarity. Európa tento cieľ môže dosiahnuť len ďalším presadzovaním rozsiahleho politického rámca, ktorý aktérom umožní nielen využívať nové príležitosti, ale aj vyrovnať sa s prípadnými problémami. Regióny a miestne komunity sú týmto výzvam vystavené najväčšmi, no zároveň majú najlepšiu pozíciu pri premene usmernení strategických politík na konkrétne akcie, ktoré zmobilizujú spoločenské a hospodárske subjekty v celej Európe.

| — | Obnova stratégie EÚ pre rast a zamestnanosť preto môže uspieť len vtedy, ak sa podarí zmobilizovať zdroje vo všetkých oblastiach Únie. Rozpočet EÚ ako aj rozpočty jednotlivých členských štátov sú však pod tlakom a Európa sa preto musí pokúsiť nájsť najlepší spôsob, ako zvýšiť existujúce finančné zdroje. VR zastáva názor, že v kohéznej politike má Únia vzhľadom na jej strategickú orientáciu a realizačné mechanizmy k dispozícii efektívny nástroj. |
| --- | --- |

—

Obnova stratégie EÚ pre rast a zamestnanosť preto môže uspieť len vtedy, ak sa podarí zmobilizovať zdroje vo všetkých oblastiach Únie. Rozpočet EÚ ako aj rozpočty jednotlivých členských štátov sú však pod tlakom a Európa sa preto musí pokúsiť nájsť najlepší spôsob, ako zvýšiť existujúce finančné zdroje. VR zastáva názor, že v kohéznej politike má Únia vzhľadom na jej strategickú orientáciu a realizačné mechanizmy k dispozícii efektívny nástroj.

| — | VR zastáva názor, že pákový efekt kohéznej politiky EU môže byť výrazne posilnený v programovacom období rokov 2007 – 2013. Vyskúšané a testované princípy, na ktorých je kohézna politika založená, boli doplnené množstvom opatrení: prijímanie strategickejšieho prístupu ku kohéznej politike, účelové viazanie a väčšie zameranie fondov na prioritné oblasti, zlepšený právny rámec pre prijímanie inovatívnych schém financovania, venovanie primeranej pozornosti programom urbanistického plánovania a zlepšenie územnej spolupráce. |
| --- | --- |

—

VR zastáva názor, že pákový efekt kohéznej politiky EU môže byť výrazne posilnený v programovacom období rokov 2007 – 2013. Vyskúšané a testované princípy, na ktorých je kohézna politika založená, boli doplnené množstvom opatrení: prijímanie strategickejšieho prístupu ku kohéznej politike, účelové viazanie a väčšie zameranie fondov na prioritné oblasti, zlepšený právny rámec pre prijímanie inovatívnych schém financovania, venovanie primeranej pozornosti programom urbanistického plánovania a zlepšenie územnej spolupráce.

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie z 24. marca 2006 konzultovať túto problematiku s Výborom regiónov v súlade článkom 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

SO ZRETEĽOM NA list Európskej komisie z 20. júla 2006, v ktorom žiada Výbor regiónov o vypracovanie stanoviska na tému „Dosah a dôsledky regionálnej politiky na súdržnosť v Európskej únii“,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie svojho predsedu z 1. júna 2006 poveriť komisiu pre politiku územnej súdržnosti vypracovaním stanoviska na túto tému,

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Budovanie našej spoločnej budúcnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie v rokoch 2007 – 2013“, KOM(2004) 101 v konečnom znení (CdR 162/2004 fin) (1),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (CdR 120/2004 fin) (2),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013“, KOM(2005) 299 v konečnom znení (CdR 140/2005 fin),

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (CdR 118/2006 rev. 2) prijatý komisiou pre politiku územnej súdržnosti 11. decembra 2006 (spravodajca: pán Manuel CHAVEZ GONZÁLEZ (SES/ES), predseda vlády autonómnej oblasti Andalúzia),

prijal na svojom 69. plenárnom zasadnutí z 22. marca 2007 nasledujúce stanovisko:

1.   Hospodársko-sociálny a politický kontext stanoviska

| 1.1 | Európska komisia vyjadrila 24. marca 2006, prostredníctvom listu členky Komisie pani Wallströmovej, záujem o to, aby Výbor regiónov vypracoval výhľadové stanovisko na tému „pákový efekt európskej kohéznej politiky, ktorá sa uskutočňuje prostredníctvom štrukturálnych fondov“. Komisia sa nazdáva, že stanovisko výboru bude významným prínosom k štvrtej správe o kohéznej politike, ktorej schválenie je naplánované na jar roku 2007. |
| --- | --- |

1.1

Európska komisia vyjadrila 24. marca 2006, prostredníctvom listu členky Komisie pani Wallströmovej, záujem o to, aby Výbor regiónov vypracoval výhľadové stanovisko na tému „pákový efekt európskej kohéznej politiky, ktorá sa uskutočňuje prostredníctvom štrukturálnych fondov“. Komisia sa nazdáva, že stanovisko výboru bude významným prínosom k štvrtej správe o kohéznej politike, ktorej schválenie je naplánované na jar roku 2007.

| 1.2 | Taktiež 20. júla 2006 bol Výboru regiónov doručený list od predsedu Parlamentu, pána Borrella, v ktorom žiada VR, aby vypracoval stanovisko o správe poslankyne Európskeho parlamentu, pani Francisca Pleguezuelos Aguilar (ES/SES), členky parlamentného výboru REGI, o následkoch štrukturálnej kohéznej politiky EÚ. Komisia COTER prijala rozhodnutie v tom smere, že predmetné výhľadové stanovisko bude slúžiť tiež ako odpoveď na žiadosť parlamentu. |
| --- | --- |

1.2

Taktiež 20. júla 2006 bol Výboru regiónov doručený list od predsedu Parlamentu, pána Borrella, v ktorom žiada VR, aby vypracoval stanovisko o správe poslankyne Európskeho parlamentu, pani Francisca Pleguezuelos Aguilar (ES/SES), členky parlamentného výboru REGI, o následkoch štrukturálnej kohéznej politiky EÚ. Komisia COTER prijala rozhodnutie v tom smere, že predmetné výhľadové stanovisko bude slúžiť tiež ako odpoveď na žiadosť parlamentu.

| 1.3 | Predmetné stanovisko má za cieľ prispieť k diskusii o budúcnosti kohéznej politiky v rozšírenej Európe a k jej postaveniu v rozpočte Únie. Podľa výboru v minulosti rôzne návrhy spochybnili účinnosť kohéznej politiky v Európskej únii, ktorá v dôsledku rozšírenia potrebuje reformy a je súčasťou procesu globalizácie. Vyjadrujeme pochybnosti o správnom hodnotení účinkov kohéznej politiky, ktoré vyplýva z týchto návrhov. |
| --- | --- |

1.3

Predmetné stanovisko má za cieľ prispieť k diskusii o budúcnosti kohéznej politiky v rozšírenej Európe a k jej postaveniu v rozpočte Únie. Podľa výboru v minulosti rôzne návrhy spochybnili účinnosť kohéznej politiky v Európskej únii, ktorá v dôsledku rozšírenia potrebuje reformy a je súčasťou procesu globalizácie. Vyjadrujeme pochybnosti o správnom hodnotení účinkov kohéznej politiky, ktoré vyplýva z týchto návrhov.

| 1.4 | Európa v súčasnosti zažíva obrovské zmeny v spoločnosti a hospodárstve a čelí technologic-kým výzvam, ktoré majú kľúčový význam pre hlavný cieľ Lisabonskej agendy z roku 2000, teda udržanie a ďalší rozvoj európskeho modelu a prepojenia prosperity a solidarity. Európa tento cieľ môže dosiahnuť len ďalším presadzovaním rozsiahleho politického rámca, ktorý aktérom umožní nielen využívať nové príležitosti, ale aj vyrovnať sa s prípadnými problémami. |
| --- | --- |

1.4

Európa v súčasnosti zažíva obrovské zmeny v spoločnosti a hospodárstve a čelí technologic-kým výzvam, ktoré majú kľúčový význam pre hlavný cieľ Lisabonskej agendy z roku 2000, teda udržanie a ďalší rozvoj európskeho modelu a prepojenia prosperity a solidarity. Európa tento cieľ môže dosiahnuť len ďalším presadzovaním rozsiahleho politického rámca, ktorý aktérom umožní nielen využívať nové príležitosti, ale aj vyrovnať sa s prípadnými problémami.

| 1.5 | Regióny a miestne komunity sú týmto výzvam vystavené najväčšmi, no zároveň majú najlepšiu pozíciu pri premene usmernení strategických politík na konkrétne akcie, ktoré zmobilizujú spoločenské a hospodárske subjekty v celej Európe. |
| --- | --- |

1.5

Regióny a miestne komunity sú týmto výzvam vystavené najväčšmi, no zároveň majú najlepšiu pozíciu pri premene usmernení strategických politík na konkrétne akcie, ktoré zmobilizujú spoločenské a hospodárske subjekty v celej Európe.

| 1.6 | Obnova stratégie EÚ pre rast a zamestnanosť preto môže uspieť len vtedy, ak sa podarí zmobilizovať zdroje vo všetkých oblastiach Únie. Rozpočet EÚ ako aj rozpočty jednotlivých členských štátov sú však pod tlakom a Európa sa preto musí pokúsiť nájsť najlepší spôsob, ako zvýšiť existujúce finančné zdroje. VR zastáva názor, že v politike súdržnosti má Únia vzhľadom na jej strategickú orientáciu a realizačné mechanizmy k dispozícii efektívny nástroj. |
| --- | --- |

1.6

Obnova stratégie EÚ pre rast a zamestnanosť preto môže uspieť len vtedy, ak sa podarí zmobilizovať zdroje vo všetkých oblastiach Únie. Rozpočet EÚ ako aj rozpočty jednotlivých členských štátov sú však pod tlakom a Európa sa preto musí pokúsiť nájsť najlepší spôsob, ako zvýšiť existujúce finančné zdroje. VR zastáva názor, že v politike súdržnosti má Únia vzhľadom na jej strategickú orientáciu a realizačné mechanizmy k dispozícii efektívny nástroj.

| 1.7 | Cieľom predmetného stanoviska je otvoriť diskusiu o mnohých aspektoch, zamerať sa najmä na pákový efekt a zohľadniť rôzne dôsledky, ktoré má kohézna politika na území Únie. Metodická príloha obsahuje potrebné informácie pre zoznámenie sa s vedeckou metodikou a pracovnou dynamikou, ktorú výbor použil pri vypracovaní tohto stanoviska (3). |
| --- | --- |

1.7

Cieľom predmetného stanoviska je otvoriť diskusiu o mnohých aspektoch, zamerať sa najmä na pákový efekt a zohľadniť rôzne dôsledky, ktoré má kohézna politika na území Únie. Metodická príloha obsahuje potrebné informácie pre zoznámenie sa s vedeckou metodikou a pracovnou dynamikou, ktorú výbor použil pri vypracovaní tohto stanoviska (3).

2.   Pokus o definovanie pákového efektu

Výbor regiónov v tomto stanovisku navrhuje prijať širokú definíciu pákového efektu, ktorá zohľadní súbor dôležitých faktorov pre hodnotenie dosahu štrukturálnych fondov. Týmto integrovaným spôsobom bude cieľom stanoviska vziať teda do úvahy pákový efekt fondov Spoločenstva v nasledujúcich oblastiach:

| — | finančné aspekty, |
| --- | --- |

—

finančné aspekty,

| — | politické a strategické aspekty tematickej koncentrácie, |
| --- | --- |

—

politické a strategické aspekty tematickej koncentrácie,

| — | zlepšenie inštitucionálnych kapacít, |
| --- | --- |

—

zlepšenie inštitucionálnych kapacít,

| — | zlepšenie súdržnosti v Európe. |
| --- | --- |

—

zlepšenie súdržnosti v Európe.

2.1   Finančné aspekty pákového efektu

| 2.1.1 | Kohézna politika prináša výraznú pridanú hodnotu v európskom meradle, nakoľko výdavky Spoločenstva umožňujú dosiahnutie lepších výsledkov a väčšiu mobilizáciu aktérov ako výdavky na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Podľa odhadov samotnej Európskej komisie (4) z každého eura vynaloženého v EÚ na kohéznu politiku v regiónoch patriacich do cieľa č. 1, tieto regióny vynakladajú v priemere ďalších 0,9 eura. V prípade regiónov spadajúcich pod cieľ č. 2, priemer ďalších mobilizovaných investícií dosahuje výšku 3 eúr za každé investované euro. |
| --- | --- |

2.1.1

Kohézna politika prináša výraznú pridanú hodnotu v európskom meradle, nakoľko výdavky Spoločenstva umožňujú dosiahnutie lepších výsledkov a väčšiu mobilizáciu aktérov ako výdavky na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. Podľa odhadov samotnej Európskej komisie (4) z každého eura vynaloženého v EÚ na kohéznu politiku v regiónoch patriacich do cieľa č. 1, tieto regióny vynakladajú v priemere ďalších 0,9 eura. V prípade regiónov spadajúcich pod cieľ č. 2, priemer ďalších mobilizovaných investícií dosahuje výšku 3 eúr za každé investované euro.

| 2.1.2 | Tento multiplikačný efekt je spôsobený najmä tematickou a geografickou koncentráciou štrukturálnych fondov. Koncentrácia fondov, spojená s vhodným súborom nástrojov, zvyšuje možnosti dosiahnuť objem, nevyhnutný na vytvorenie podmienok pre ďalší rozvoj investícií. V tomto smere je možné zvýšiť schopnosť ako prilákať investície prostredníctvom geografickej a tematickej koncentrácie, nakoľko to umožňuje vykonávať investície za nižších nákladov. |
| --- | --- |

2.1.2

Tento multiplikačný efekt je spôsobený najmä tematickou a geografickou koncentráciou štrukturálnych fondov. Koncentrácia fondov, spojená s vhodným súborom nástrojov, zvyšuje možnosti dosiahnuť objem, nevyhnutný na vytvorenie podmienok pre ďalší rozvoj investícií. V tomto smere je možné zvýšiť schopnosť ako prilákať investície prostredníctvom geografickej a tematickej koncentrácie, nakoľko to umožňuje vykonávať investície za nižších nákladov.

| 2.1.3 | Pákový efekt je aj naďalej výsledkom schopnosti využiť pestrú paletu finančných nástrojov, aj keď členské štáty a regióny často krát nedokážu vhodne využiť všetky možné nástroje kohéznej politiky. Napríklad globálna dotácia bola v našej štúdii identifikovaná ako flexibilný nástroj schopný vygenerovať a zvýšiť finančný pákový efekt mnohých projektov a programov. |
| --- | --- |

2.1.3

Pákový efekt je aj naďalej výsledkom schopnosti využiť pestrú paletu finančných nástrojov, aj keď členské štáty a regióny často krát nedokážu vhodne využiť všetky možné nástroje kohéznej politiky. Napríklad globálna dotácia bola v našej štúdii identifikovaná ako flexibilný nástroj schopný vygenerovať a zvýšiť finančný pákový efekt mnohých projektov a programov.

| 2.1.4 | Iné veľmi zaujímavé nástroje, ktoré môžu slúžiť na posilnenie pákového efektu, sú tie, ktoré využívajú prostriedky zo štrukturálnych fondov na vytvorenie nástrojov finančného charakteru pre podniky, osobitne malé a stredné podniky (MSP), ako napríklad fondy pre rizikový kapitál, záručné fondy, pôžičkové fondy a fondy pre mestský rozvoj. V mnohých podporovaných regiónoch boli pri využívaní štrukturálnych fondov nazbierané už početné skúsenosti s týmito nástrojmi podpory, predovšetkým v oblasti financovania rizikovým kapitálom. To isté platí pokiaľ ide o zriaďovanie revolvingových fondov, ktoré môžu prispieť k regionálnemu rozvoju po skončení podporného obdobia. V tejto súvislosti treba privítať iniciatívy JEREMIE, JASPERS a JESSICA. Medzi aktérmi, ktorí rozvíjajú tieto programy, sú Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond (EIF). Ide o aktérov, ktorí môžu zohrávať významnú úlohu pri zavádzaní tohto typu iniciatív. |
| --- | --- |

2.1.4

Iné veľmi zaujímavé nástroje, ktoré môžu slúžiť na posilnenie pákového efektu, sú tie, ktoré využívajú prostriedky zo štrukturálnych fondov na vytvorenie nástrojov finančného charakteru pre podniky, osobitne malé a stredné podniky (MSP), ako napríklad fondy pre rizikový kapitál, záručné fondy, pôžičkové fondy a fondy pre mestský rozvoj. V mnohých podporovaných regiónoch boli pri využívaní štrukturálnych fondov nazbierané už početné skúsenosti s týmito nástrojmi podpory, predovšetkým v oblasti financovania rizikovým kapitálom. To isté platí pokiaľ ide o zriaďovanie revolvingových fondov, ktoré môžu prispieť k regionálnemu rozvoju po skončení podporného obdobia. V tejto súvislosti treba privítať iniciatívy JEREMIE, JASPERS a JESSICA. Medzi aktérmi, ktorí rozvíjajú tieto programy, sú Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond (EIF). Ide o aktérov, ktorí môžu zohrávať významnú úlohu pri zavádzaní tohto typu iniciatív.

| 2.1.5 | Tento druh nástrojov môže taktiež súčasne posilniť možnosti verejných orgánov spolupracovať s medzinárodnými finančnými inštitúciami a súkromnými bankami, ktoré sa môžu stať zdrojom financovania ďalších rozvojových projektov. Ďalšími dodatočnými výhodami plynúcimi z využitia týchto nástrojov môžu byť väčšia flexibilita, ktorú môžu vniesť do riadenia štrukturálnych fondov, ako aj zvýšenie solventnosti voči vonkajším činiteľom, ako môžu ponúknuť EIB alebo EIF. |
| --- | --- |

2.1.5

Tento druh nástrojov môže taktiež súčasne posilniť možnosti verejných orgánov spolupracovať s medzinárodnými finančnými inštitúciami a súkromnými bankami, ktoré sa môžu stať zdrojom financovania ďalších rozvojových projektov. Ďalšími dodatočnými výhodami plynúcimi z využitia týchto nástrojov môžu byť väčšia flexibilita, ktorú môžu vniesť do riadenia štrukturálnych fondov, ako aj zvýšenie solventnosti voči vonkajším činiteľom, ako môžu ponúknuť EIB alebo EIF.

| 2.1.6 | Pákový efekt je taktiež možno zvýrazniť zlepšením viacerých faktorov, ktoré súvisia s posilnením partnerstva medzi verejnými a súkromnými subjektmi. Rozhodujúcimi faktormi mobilizácie súkromných investícií v relatívne krátkom časovom období sú v tomto zmysle: identifikácia prekážok, ktoré odradzujú súkromných investorov, vytvorenie a podpora plánovacích skupín a spôsobov spolupráce so súkromným sektorom. |
| --- | --- |

2.1.6

Pákový efekt je taktiež možno zvýrazniť zlepšením viacerých faktorov, ktoré súvisia s posilnením partnerstva medzi verejnými a súkromnými subjektmi. Rozhodujúcimi faktormi mobilizácie súkromných investícií v relatívne krátkom časovom období sú v tomto zmysle: identifikácia prekážok, ktoré odradzujú súkromných investorov, vytvorenie a podpora plánovacích skupín a spôsobov spolupráce so súkromným sektorom.

| 2.1.7 | Kohézna politika naviac umožňuje vďaka stabilite financovania a viacročnému plánovaniu možnosť nadväzovania solídnych vzťahov so súkromným sektorom, ktoré môžu v časovo dlhšom období priniesť ďalšie výraznejšie investície. Táto charakteristická črta kohéznej politiky predstavuje istotne novú a dodatočnú pridanú hodnotu v porovnaní s národnými politikami toho istého druhu, na ktorú netreba zabúdať. |
| --- | --- |

2.1.7

Kohézna politika naviac umožňuje vďaka stabilite financovania a viacročnému plánovaniu možnosť nadväzovania solídnych vzťahov so súkromným sektorom, ktoré môžu v časovo dlhšom období priniesť ďalšie výraznejšie investície. Táto charakteristická črta kohéznej politiky predstavuje istotne novú a dodatočnú pridanú hodnotu v porovnaní s národnými politikami toho istého druhu, na ktorú netreba zabúdať.

| 2.1.8 | Taktiež je potrebné vziať do úvahy fakt, že v niektorých členských štátoch, osobitne v 10 nových, by silný nárast verejných investícií mohol ohroziť splnenie kritérií pre deficit a pravidiel paktu stability a rastu v krátkodobom a dlhodobom dohľade. Skutočnosť, že sa častejšie pristupuje k vytvoreniu verejno-súkromných partnerstiev (VSP), by mohla predstavovať platnú alternatívu k priamemu nárastu verejných investícií. |
| --- | --- |

2.1.8

Taktiež je potrebné vziať do úvahy fakt, že v niektorých členských štátoch, osobitne v 10 nových, by silný nárast verejných investícií mohol ohroziť splnenie kritérií pre deficit a pravidiel paktu stability a rastu v krátkodobom a dlhodobom dohľade. Skutočnosť, že sa častejšie pristupuje k vytvoreniu verejno-súkromných partnerstiev (VSP), by mohla predstavovať platnú alternatívu k priamemu nárastu verejných investícií.

2.2   Strategické usmernenie politík

| 2.2.1 | Verejné investície musia byť pozorne definované a adekvátne naplánované na všetkých úrovniach. Z tohto dôvodu je dôležité vyzdvihnúť, že kohézna politika zohráva dôležitú úlohu pri zoskupovaní regionálnych a národných priorít s cieľom vytvoriť synergie na európskej úrovni. Táto európska investičná stratégia musí byť doplnená zodpovedajúcimi vnútroštátnymi a regionálnymi politikami, ktoré sú vhodné pre verejné investície vysokej kvality v oblastiach spojených predovšetkým s Lisabonskou stratégiou a s jej previazanosťou s Göteborskou stratégiou. |
| --- | --- |

2.2.1

Verejné investície musia byť pozorne definované a adekvátne naplánované na všetkých úrovniach. Z tohto dôvodu je dôležité vyzdvihnúť, že kohézna politika zohráva dôležitú úlohu pri zoskupovaní regionálnych a národných priorít s cieľom vytvoriť synergie na európskej úrovni. Táto európska investičná stratégia musí byť doplnená zodpovedajúcimi vnútroštátnymi a regionálnymi politikami, ktoré sú vhodné pre verejné investície vysokej kvality v oblastiach spojených predovšetkým s Lisabonskou stratégiou a s jej previazanosťou s Göteborskou stratégiou.

| 2.2.2 | Tieto investície sa týkajú oblastí ako vzdelávania, poznávania, inovácie, výskumu, ochrany životného prostredia, sociálnych služieb, celoživotného vzdelávania a vytvárania európskych štruktúr. Tieto investície nevyvolávajú len dopyt, ale majú dlhodobé štrukturálne účinky v ekonomike, zvyšujú tak hospodársky rast ako aj konkurencieschopnosť regiónov. V tomto zmysle môžeme konštatovať, že pákový efekt spôsobený kohéznou politikou tvoria viaceré faktory. |
| --- | --- |

2.2.2

Tieto investície sa týkajú oblastí ako vzdelávania, poznávania, inovácie, výskumu, ochrany životného prostredia, sociálnych služieb, celoživotného vzdelávania a vytvárania európskych štruktúr. Tieto investície nevyvolávajú len dopyt, ale majú dlhodobé štrukturálne účinky v ekonomike, zvyšujú tak hospodársky rast ako aj konkurencieschopnosť regiónov. V tomto zmysle môžeme konštatovať, že pákový efekt spôsobený kohéznou politikou tvoria viaceré faktory.

| 2.2.3 | V prvom rade ide o zavedenie nových myšlienok a postojov do politík členských štátov a regiónov, ktoré sú zamerané na podporu inovácie v hospodárskom rozvoji. Z preštudovaných prípadov je možné vyvodiť záver, že kohézna politika posilnila zameranie priorít národných politík v prospech oblastí dôležitých pre podporu hospodárskeho rozvoja, akými sú inovácia, výskum, aktívne politiky zamestnanosti a v prospech sociálnej inklúzie. |
| --- | --- |

2.2.3

V prvom rade ide o zavedenie nových myšlienok a postojov do politík členských štátov a regiónov, ktoré sú zamerané na podporu inovácie v hospodárskom rozvoji. Z preštudovaných prípadov je možné vyvodiť záver, že kohézna politika posilnila zameranie priorít národných politík v prospech oblastí dôležitých pre podporu hospodárskeho rozvoja, akými sú inovácia, výskum, aktívne politiky zamestnanosti a v prospech sociálnej inklúzie.

| 2.2.4 | Toto smerovanie bolo spôsobené najmä možnosťou uskutočniť prostredníctvom fondov pilotné projekty s novým zameraním a s novými nástrojmi. Príkladom sú opatrenia na vytváranie priemyselných zoskupení podporujúcich inováciu („clusters“) alebo zavedenie stratégií, ktoré si vyžadujú väčšiu účasť. Prispelo to k väčšiemu uvedomeniu si a rozšíreniu významu inovácie, pričom do stratégie regionálneho rozvoja boli lepšie zapracované organizačné a finančné otázky, problematika riadenia, vzdelávania alebo podpory inovácie. |
| --- | --- |

2.2.4

Toto smerovanie bolo spôsobené najmä možnosťou uskutočniť prostredníctvom fondov pilotné projekty s novým zameraním a s novými nástrojmi. Príkladom sú opatrenia na vytváranie priemyselných zoskupení podporujúcich inováciu („clusters“) alebo zavedenie stratégií, ktoré si vyžadujú väčšiu účasť. Prispelo to k väčšiemu uvedomeniu si a rozšíreniu významu inovácie, pričom do stratégie regionálneho rozvoja boli lepšie zapracované organizačné a finančné otázky, problematika riadenia, vzdelávania alebo podpory inovácie.

| 2.2.5 | Ďalej kohézna politika spôsobila to, že boli zohľadnené také oblasti činnosti, ktoré predtým neboli zastrešené pod národnými alebo regionálnymi politikami. Mnohé pilotné návrhy ako RIS (regionálne inovačné stratégie) a inovatívne opatrenia ERDF sa postupom času stali neoddeliteľnou súčasťou národných a regionálnych politík. Vo všeobecnosti je možné konštatovať, že flexibilnejšie a viac trhovo orientované postoje predstavujú spoločný menovateľ nového smerovania, ktorý zaviedla kohézna politika. |
| --- | --- |

2.2.5

Ďalej kohézna politika spôsobila to, že boli zohľadnené také oblasti činnosti, ktoré predtým neboli zastrešené pod národnými alebo regionálnymi politikami. Mnohé pilotné návrhy ako RIS (regionálne inovačné stratégie) a inovatívne opatrenia ERDF sa postupom času stali neoddeliteľnou súčasťou národných a regionálnych politík. Vo všeobecnosti je možné konštatovať, že flexibilnejšie a viac trhovo orientované postoje predstavujú spoločný menovateľ nového smerovania, ktorý zaviedla kohézna politika.

| 2.2.6 | Nakoniec integrované rozvojové stratégie, ktoré sú súčasťou kohéznej politiky, navrhnuté spoločne na národnej a regionálnej úrovni, podporili prijatie strategickejších cieľov v oblasti hospodárskeho rozvoja a zamestnanosti, ktoré umožnili uskutočnenie konkrétnych projektov. Mnohé oblasti, ako sú technológie, inovácie, vzdelávanie ľudského kapitálu, rovnosť príležitostí alebo životné prostredie boli označené za dôležité prvky pre rast a boli zahrnuté do predmetných stratégií so súhrnnejším zameraním. |
| --- | --- |

2.2.6

Nakoniec integrované rozvojové stratégie, ktoré sú súčasťou kohéznej politiky, navrhnuté spoločne na národnej a regionálnej úrovni, podporili prijatie strategickejších cieľov v oblasti hospodárskeho rozvoja a zamestnanosti, ktoré umožnili uskutočnenie konkrétnych projektov. Mnohé oblasti, ako sú technológie, inovácie, vzdelávanie ľudského kapitálu, rovnosť príležitostí alebo životné prostredie boli označené za dôležité prvky pre rast a boli zahrnuté do predmetných stratégií so súhrnnejším zameraním.

2.3   Posilnenie inštitucionálnych kapacít

| 2.3.1 | Ďalšou dôležitou stránkou pákového efektu využívania štrukturálnych fondov je ich vplyv na fungovanie verejných správ v podobe modernizácie, zlepšenia riadenia a harmonizácie postupov na európskej úrovni. Politika súdržnosti podporila uplatnenie politík Spoločenstva, hlavne politík na ochranu životného prostredia a rovných príležitostí a politiky hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácie, na základe priorít stanovených v Lisabonskej a Göteborskej stratégii. |
| --- | --- |

2.3.1

Ďalšou dôležitou stránkou pákového efektu využívania štrukturálnych fondov je ich vplyv na fungovanie verejných správ v podobe modernizácie, zlepšenia riadenia a harmonizácie postupov na európskej úrovni. Politika súdržnosti podporila uplatnenie politík Spoločenstva, hlavne politík na ochranu životného prostredia a rovných príležitostí a politiky hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácie, na základe priorít stanovených v Lisabonskej a Göteborskej stratégii.

| 2.3.2 | Z tohto pohľadu treba zdôrazniť spustenie národných plánov reforiem ako hlavných prvkov pre dosiahnutie cieľov obnovenej Lisabonskej stratégie. Taktiež je potrebné zdôrazniť koordináciu so strategickými národnými referenčnými rámcami pre obdobie rokov 2007 – 2013. |
| --- | --- |

2.3.2

Z tohto pohľadu treba zdôrazniť spustenie národných plánov reforiem ako hlavných prvkov pre dosiahnutie cieľov obnovenej Lisabonskej stratégie. Taktiež je potrebné zdôrazniť koordináciu so strategickými národnými referenčnými rámcami pre obdobie rokov 2007 – 2013.

| 2.3.3 | Je tiež potrebné spomenúť podporu partnerstvám, zlepšenie inštitucionálnych kapacít pri tvorbe a uplatňovaní verejných politík, výraznejšie využívanie metód hodnotenia, transparentnosť a výmeny osvedčených postupov. To všetko sú faktory tvoriace súčasť systému kohéznej politiky, ktorý vznikol v rámci Európskej únie a prispel k zlepšeniu riadenia na všetkých úrovniach, nakoľko mnohé z týchto metód sú neskôr zavádzané verejnou správou v iných oblastiach. Taktiež vytvorenie nových štruktúr, ako napr. Regionálna rozvojová agentúra, zohralo kľúčovú úlohu v rozvoji mnohých regiónov v Únii. |
| --- | --- |

2.3.3

Je tiež potrebné spomenúť podporu partnerstvám, zlepšenie inštitucionálnych kapacít pri tvorbe a uplatňovaní verejných politík, výraznejšie využívanie metód hodnotenia, transparentnosť a výmeny osvedčených postupov. To všetko sú faktory tvoriace súčasť systému kohéznej politiky, ktorý vznikol v rámci Európskej únie a prispel k zlepšeniu riadenia na všetkých úrovniach, nakoľko mnohé z týchto metód sú neskôr zavádzané verejnou správou v iných oblastiach. Taktiež vytvorenie nových štruktúr, ako napr. Regionálna rozvojová agentúra, zohralo kľúčovú úlohu v rozvoji mnohých regiónov v Únii.

| 2.3.4 | Aj kohézna politika prispela k výraznému pokroku pri vytváraní plánov a programov v tejto oblasti. Čoraz väčší dôraz sa kladie na podrobnú diagnózu a analýzu. Ciele sa stanovujú s väčšou presnosťou a zlepšil sa aj dohľad a hodnotenie plánov a programov, pričom sa v čoraz väčšej miere uplatňuje benchmarking. Navrhovanie dlhodobých verejných investičných stratégií sa postupne stalo obvyklou súčasťou plánovania. |
| --- | --- |

2.3.4

Aj kohézna politika prispela k výraznému pokroku pri vytváraní plánov a programov v tejto oblasti. Čoraz väčší dôraz sa kladie na podrobnú diagnózu a analýzu. Ciele sa stanovujú s väčšou presnosťou a zlepšil sa aj dohľad a hodnotenie plánov a programov, pričom sa v čoraz väčšej miere uplatňuje benchmarking. Navrhovanie dlhodobých verejných investičných stratégií sa postupne stalo obvyklou súčasťou plánovania.

| 2.3.5 | Tieto faktory mali vplyv na zvýšenie schopnosti členských štátov prijímať a účinne zavádzať legislatívu Spoločenstva v mnohých oblastiach, ako napríklad v oblasti životného prostredia. Osobitne kohézna politika podporila výrazné zmeny v legislatíve týkajúcej sa verejného obstarávania v členských štátoch, čím bol umožnený prístup k týmto zákazkám a došlo k otvoreniu verejného obstarávania všetkým podnikom Európskej únie, čím došlo k posilneniu jednotného trhu. Ide o veľmi dôležitú otázku, o ktorej je potrebné uvažovať v súvislosti s nedávnym rozšírením Európskej únie. |
| --- | --- |

2.3.5

Tieto faktory mali vplyv na zvýšenie schopnosti členských štátov prijímať a účinne zavádzať legislatívu Spoločenstva v mnohých oblastiach, ako napríklad v oblasti životného prostredia. Osobitne kohézna politika podporila výrazné zmeny v legislatíve týkajúcej sa verejného obstarávania v členských štátoch, čím bol umožnený prístup k týmto zákazkám a došlo k otvoreniu verejného obstarávania všetkým podnikom Európskej únie, čím došlo k posilneniu jednotného trhu. Ide o veľmi dôležitú otázku, o ktorej je potrebné uvažovať v súvislosti s nedávnym rozšírením Európskej únie.

| 2.3.6 | Na záver možno konštatovať, že politika súdržnosti Európskej únie podporila a posilnila úlohu regiónov v procese prijímania rozhodnutí pri príprave a uplatňovaní regionálnych politík Spoločenstva. Zabezpečenie dostatočného objemu kapacít pre adekvátne spravovanie fondov umožnilo väčšiu autonómiu miestnych a regionálnych orgánov ako aj efektívne zvýšenie regionalizácie a miestnej autonómie v Európskej únii. |
| --- | --- |

2.3.6

Na záver možno konštatovať, že politika súdržnosti Európskej únie podporila a posilnila úlohu regiónov v procese prijímania rozhodnutí pri príprave a uplatňovaní regionálnych politík Spoločenstva. Zabezpečenie dostatočného objemu kapacít pre adekvátne spravovanie fondov umožnilo väčšiu autonómiu miestnych a regionálnych orgánov ako aj efektívne zvýšenie regionalizácie a miestnej autonómie v Európskej únii.

2.4   Presadzovanie súdržnosti v Európe

| 2.4.1 | Kohézna politika vyvinula prostredníctvom mnohých faktorov pákový efekt, ktorý dopomohol k súdržnejšej Európe. |
| --- | --- |

2.4.1

Kohézna politika vyvinula prostredníctvom mnohých faktorov pákový efekt, ktorý dopomohol k súdržnejšej Európe.

| 2.4.2 | Zásada partnerstva a vystupovanie zodpovedných činiteľov podporilo spoluprácu medzi verejnými inštitúciami a rôznymi sociálnymi skupinami, čo zohralo kľúčovú úlohu pri hľadaní riešení rôznych problémov. |
| --- | --- |

2.4.2

Zásada partnerstva a vystupovanie zodpovedných činiteľov podporilo spoluprácu medzi verejnými inštitúciami a rôznymi sociálnymi skupinami, čo zohralo kľúčovú úlohu pri hľadaní riešení rôznych problémov.

| 2.4.3 | Je možné tvrdiť, že kohézna politika umožnila nájsť mnohorozmerné riešenia veľmi zložitých a rôznorodých problémov. V skutočnosti sú problémy, akým čelia najrôznejšie oblasti Únie, veľmi rozdielne a majú odlišné kontexty. Napriek tomu kohézna politika umožnila zohľadniť túto rozmanitosť situácií, najmä pokiaľ ide o okrajové a zaostalejšie regióny Únie, ako aj najodľahlejšie regióny. Toto hľadisko usilujúce o súdržnosť malo zároveň značný vplyv na ďalšie opatrenia, ktoré zaviedli členské štáty. |
| --- | --- |

2.4.3

Je možné tvrdiť, že kohézna politika umožnila nájsť mnohorozmerné riešenia veľmi zložitých a rôznorodých problémov. V skutočnosti sú problémy, akým čelia najrôznejšie oblasti Únie, veľmi rozdielne a majú odlišné kontexty. Napriek tomu kohézna politika umožnila zohľadniť túto rozmanitosť situácií, najmä pokiaľ ide o okrajové a zaostalejšie regióny Únie, ako aj najodľahlejšie regióny. Toto hľadisko usilujúce o súdržnosť malo zároveň značný vplyv na ďalšie opatrenia, ktoré zaviedli členské štáty.

| 2.4.4 | Kohézna politika umožnila vytvoriť vhodný terén pre spoluprácu medzi regiónmi a miestnymi orgánmi Únie, a to najmä prostredníctvom iniciatívy INTERREG, ktorá umožnila prekonať pretrvávajúce konflikty alebo ďalekosiahle prerušenie väzieb na oboch stranách hranice. Okrem toho sa spolupráca obcí a regiónov bez spoločnej hranice vďaka podpore spolupráce medzi regiónmi intenzívne ďalej rozvíjala a v súčasnosti nemalou mierou prispieva k rozvoju nových regionálnych stratégií. |
| --- | --- |

2.4.4

Kohézna politika umožnila vytvoriť vhodný terén pre spoluprácu medzi regiónmi a miestnymi orgánmi Únie, a to najmä prostredníctvom iniciatívy INTERREG, ktorá umožnila prekonať pretrvávajúce konflikty alebo ďalekosiahle prerušenie väzieb na oboch stranách hranice. Okrem toho sa spolupráca obcí a regiónov bez spoločnej hranice vďaka podpore spolupráce medzi regiónmi intenzívne ďalej rozvíjala a v súčasnosti nemalou mierou prispieva k rozvoju nových regionálnych stratégií.

| 2.4.5 | V doterajších obdobiach štrukturálnych fondov úzke prepojenie medzi EFRR a EPUZF viedlo k dôležitým pákovým efektom s ohľadom na integrovaný rozvoj vidieka. V súvislosti so žiaducou územnou súdržnosťou musí prepojenie medzi ERDF a EPUZF pokračovať aspoň na koordinačnej a kooperatívnej úrovni. |
| --- | --- |

2.4.5

V doterajších obdobiach štrukturálnych fondov úzke prepojenie medzi EFRR a EPUZF viedlo k dôležitým pákovým efektom s ohľadom na integrovaný rozvoj vidieka. V súvislosti so žiaducou územnou súdržnosťou musí prepojenie medzi ERDF a EPUZF pokračovať aspoň na koordinačnej a kooperatívnej úrovni.

| 2.4.6 | V tomto zmysle, programy URBAN dosiahli značné výsledky: mali skutočný dosah tak na fyzickú regeneráciu ako aj sociálnu inklúziu. Občanom preukázali pridanú hodnotu európskej politiky a účinnosti koncentrácie investícií. |
| --- | --- |

2.4.6

V tomto zmysle, programy URBAN dosiahli značné výsledky: mali skutočný dosah tak na fyzickú regeneráciu ako aj sociálnu inklúziu. Občanom preukázali pridanú hodnotu európskej politiky a účinnosti koncentrácie investícií.

| 2.4.7 | V konečnom dôsledku kohézna politika vyvinula zásadný multiplikačný efekt pri zviditeľnení európskeho integračného projektu. V skutočnosti bol tento efekt ešte väčší, keď kohézna politika umožnila zlepšenie verejných služieb a zvýšenie kvality života občanov. |
| --- | --- |

2.4.7

V konečnom dôsledku kohézna politika vyvinula zásadný multiplikačný efekt pri zviditeľnení európskeho integračného projektu. V skutočnosti bol tento efekt ešte väčší, keď kohézna politika umožnila zlepšenie verejných služieb a zvýšenie kvality života občanov.

3.   Závery

V súlade s analyzovanými faktormi, Výbor regiónov zdôrazňuje:

| 3.1 | Európska kohézna politika dokázala prostredníctvom svojich charakteristických čŕt (partnerstvo, doplnkový charakter, strategické plánovanie a viacročné financovanie) dosiahnuť rôzne ciele a vyvolať významné pákové efekty. |
| --- | --- |

3.1

Európska kohézna politika dokázala prostredníctvom svojich charakteristických čŕt (partnerstvo, doplnkový charakter, strategické plánovanie a viacročné financovanie) dosiahnuť rôzne ciele a vyvolať významné pákové efekty.

| 3.2 | Európska kohézna politika vyvoláva mobilizačný pákový efekt, vytvára prostriedky a partnerstvá verejného a súkromného sektora. Je katalyzátorom tak verejného ako aj súkromného financovania v mnohých oblastiach vďaka stabilite svojho viacročného finančného mechanizmu a schopnosti mobilizovať potrebný objem investícií. |
| --- | --- |

3.2

Európska kohézna politika vyvoláva mobilizačný pákový efekt, vytvára prostriedky a partnerstvá verejného a súkromného sektora. Je katalyzátorom tak verejného ako aj súkromného financovania v mnohých oblastiach vďaka stabilite svojho viacročného finančného mechanizmu a schopnosti mobilizovať potrebný objem investícií.

| 3.3 | Taktiež bolo zistené, že tak pákový efekt ako aj iné následky kohéznej politiky sú vyvolávané v akomkoľvek regióne a vo veľkej škále programov a projektov, a to nezávisle od vynaložených prostriedkov. |
| --- | --- |

3.3

Taktiež bolo zistené, že tak pákový efekt ako aj iné následky kohéznej politiky sú vyvolávané v akomkoľvek regióne a vo veľkej škále programov a projektov, a to nezávisle od vynaložených prostriedkov.

| 3.4 | Je tiež dôležité upozorniť na to, že treba zjednodušiť komplexnosť spravovania fondov s cieľom maximálne využiť pákový efekt, ktorý by jednotlivé partnerstvá mohli vyvinúť. Okrem toho zachovanie príliš malých a rozdelených oblastí môže sťažiť vytvorenie partnerstiev v niektorých regiónoch, čo má významný dosah na výber a dohodu medzi aktérmi jednotlivých partnerstiev. Avšak tento problém bude vyriešený v období rokov 2007 – 2013, nakoľko v novom nariadení sa už neuvádza kategorizácia v rámci cieľa č. 2, ktorá je platná v súčasnosti. |
| --- | --- |

3.4

Je tiež dôležité upozorniť na to, že treba zjednodušiť komplexnosť spravovania fondov s cieľom maximálne využiť pákový efekt, ktorý by jednotlivé partnerstvá mohli vyvinúť. Okrem toho zachovanie príliš malých a rozdelených oblastí môže sťažiť vytvorenie partnerstiev v niektorých regiónoch, čo má významný dosah na výber a dohodu medzi aktérmi jednotlivých partnerstiev. Avšak tento problém bude vyriešený v období rokov 2007 – 2013, nakoľko v novom nariadení sa už neuvádza kategorizácia v rámci cieľa č. 2, ktorá je platná v súčasnosti.

| 3.5 | Európska kohézna politika je kľúčovým faktorom pre strategické usmernenie verejných politík. Má schopnosti a potenciál podporovať inovačné prístupy v jednotlivých sektoroch a usmerniť rôzne verejné politiky na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni. Kohézna politika je účinným spojovacím prvkom medzi cieľmi EÚ, teda napr. Lisabonskou stratégiou, a ich účinnou realizáciou zo strany kľúčových aktérov v jednotlivých oblastiach Únie. |
| --- | --- |

3.5

Európska kohézna politika je kľúčovým faktorom pre strategické usmernenie verejných politík. Má schopnosti a potenciál podporovať inovačné prístupy v jednotlivých sektoroch a usmerniť rôzne verejné politiky na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni. Kohézna politika je účinným spojovacím prvkom medzi cieľmi EÚ, teda napr. Lisabonskou stratégiou, a ich účinnou realizáciou zo strany kľúčových aktérov v jednotlivých oblastiach Únie.

| 3.6 | Európska kohézna politika prináša mobilizačný pákový efekt prostriedkov výrazne podporujúce činnosti, ktoré sa realizujú v rámci Lisabonskej stratégie v oblasti výskumu a vývoja, nakoľko ide o významný faktor rastu v krátkodobom a dlhodobom časovom horizonte. |
| --- | --- |

3.6

Európska kohézna politika prináša mobilizačný pákový efekt prostriedkov výrazne podporujúce činnosti, ktoré sa realizujú v rámci Lisabonskej stratégie v oblasti výskumu a vývoja, nakoľko ide o významný faktor rastu v krátkodobom a dlhodobom časovom horizonte.

| 3.7 | Ukázalo sa, že veľmi dôležitým faktorom úspechu mnohých inovačných programov a projektov iniciovaných kohéznou politikou je skutočnosť, že „nové koncepty a nové usmernenia“ majú podporu z najvyšších politických a administratívnych úrovní. Dôležité je tiež zosúladenie stratégií a spolupráce medzi administratívami. Uvedené skutočnosti vyvinuli pákový efekt štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

3.7

Ukázalo sa, že veľmi dôležitým faktorom úspechu mnohých inovačných programov a projektov iniciovaných kohéznou politikou je skutočnosť, že „nové koncepty a nové usmernenia“ majú podporu z najvyšších politických a administratívnych úrovní. Dôležité je tiež zosúladenie stratégií a spolupráce medzi administratívami. Uvedené skutočnosti vyvinuli pákový efekt štrukturálnych fondov.

| 3.8 | Kohézna politika má výrazný efekt na budovanie inštitucionálnych kapacít. Naprieč celým územím Únie podporila prostredníctvom zásady partnerstva nový model spolupráce pri riadení, ktorý strategicky zapojil jednotlivé úrovne správy a občiansku spoločnosť, čím umožnil nárast sociálneho a hospodárskeho kapitálu v regiónoch a miestnych orgánoch. To by mohol byť rozhodujúci faktor pre ďalší rozvoj v nových členských štátoch. |
| --- | --- |

3.8

Kohézna politika má výrazný efekt na budovanie inštitucionálnych kapacít. Naprieč celým územím Únie podporila prostredníctvom zásady partnerstva nový model spolupráce pri riadení, ktorý strategicky zapojil jednotlivé úrovne správy a občiansku spoločnosť, čím umožnil nárast sociálneho a hospodárskeho kapitálu v regiónoch a miestnych orgánoch. To by mohol byť rozhodujúci faktor pre ďalší rozvoj v nových členských štátoch.

| 3.9 | Na maximalizáciu dlhodobého pákového efektu štrukturálnych fondov je dôležité zohľadniť všeobecné súvislosti a kultúrnu identitu regiónov. Preto musí byť vždy vyvážený pomer medzi predpismi pre celú EÚ a stanovením regionálnych priorít. Ak majú mať zmeny iniciované štrukturálnymi fondmi trvalý charakter, treba sa usilovať o zmeny v kultúre a mentalite spoločnosti prostredníctvom podpory inovácie, vzdelávania, podnikateľského ducha a tvorivosti. |
| --- | --- |

3.9

Na maximalizáciu dlhodobého pákového efektu štrukturálnych fondov je dôležité zohľadniť všeobecné súvislosti a kultúrnu identitu regiónov. Preto musí byť vždy vyvážený pomer medzi predpismi pre celú EÚ a stanovením regionálnych priorít. Ak majú mať zmeny iniciované štrukturálnymi fondmi trvalý charakter, treba sa usilovať o zmeny v kultúre a mentalite spoločnosti prostredníctvom podpory inovácie, vzdelávania, podnikateľského ducha a tvorivosti.

| 3.10 | Politika súdržnosti vytvára kľúčový pákový efekt pre súdržnejšiu integráciu Únie. Má potenciál potrebný k integrácii rôznych druhov územia na celom kontinente, umožňuje všetkým sociálnym partnerom a hospodárskym činiteľom aktívnu účasť, je viditeľná a európski občania ju vnímajú ako integračný prvok vďaka konkrétnemu prínosu k zlepšeniu kvality života. |
| --- | --- |

3.10

Politika súdržnosti vytvára kľúčový pákový efekt pre súdržnejšiu integráciu Únie. Má potenciál potrebný k integrácii rôznych druhov územia na celom kontinente, umožňuje všetkým sociálnym partnerom a hospodárskym činiteľom aktívnu účasť, je viditeľná a európski občania ju vnímajú ako integračný prvok vďaka konkrétnemu prínosu k zlepšeniu kvality života.

| 3.11 | Kohézna politika prispieva k posilneniu pákového efektu, ktorý sa vyznačuje udržateľným rastom, ohľaduplným prístupom k životnému prostrediu, pričom zabraňuje tomu, aby ignorovanie tejto otázky brzdilo hospodársky rast a malo negatívny vplyv na kvalitu života a zachovanie prírodných zdrojov. |
| --- | --- |

3.11

Kohézna politika prispieva k posilneniu pákového efektu, ktorý sa vyznačuje udržateľným rastom, ohľaduplným prístupom k životnému prostrediu, pričom zabraňuje tomu, aby ignorovanie tejto otázky brzdilo hospodársky rast a malo negatívny vplyv na kvalitu života a zachovanie prírodných zdrojov.

| 3.12 | Vďaka celkovému pokrytiu územia EÚ poskytuje kohézna politika adekvátny rámec na kontinentálnej úrovni pre vyvážený hospodársky a spoločenský rozvoj. Zohľadňuje faktory dôležité tak pre konvergenciu ako aj pre konkurencieschopnosť, vytvára nevyhnutné podmienky pre zbieranie skúseností a výmenu osvedčených postupov. Okrem toho zabezpečuje integrovaný rámec, ktorý upevňuje vzájomné vzdelávanie, čo umožňuje financovať úspešné iniciatívy a rozvíjať ich ďalej prostredníctvom konkrétnych spôsobov ich realizácie. |
| --- | --- |

3.12

Vďaka celkovému pokrytiu územia EÚ poskytuje kohézna politika adekvátny rámec na kontinentálnej úrovni pre vyvážený hospodársky a spoločenský rozvoj. Zohľadňuje faktory dôležité tak pre konvergenciu ako aj pre konkurencieschopnosť, vytvára nevyhnutné podmienky pre zbieranie skúseností a výmenu osvedčených postupov. Okrem toho zabezpečuje integrovaný rámec, ktorý upevňuje vzájomné vzdelávanie, čo umožňuje financovať úspešné iniciatívy a rozvíjať ich ďalej prostredníctvom konkrétnych spôsobov ich realizácie.

| 3.13 | VR zastáva názor, že pákový efekt kohéznej politiky je možné posilniť v priebehu programového obdobia na roky 2007 – 2013. Zásady kohéznej politiky, ktoré sú už dobre preverené a skonsolidované, boli doplnené sériou opatrení: prijatie strategickejšieho smerovania kohéznej politiky, účelové viazanie a väčšie sústredenie prostriedkov na prioritné oblasti, lepší právny rámec pre prijímanie sofistikovaných a inovačných finančných nástrojov, adekvátna valorizácia programov rozvoja miest a zlepšenie územnej spolupráce. Tieto zmeny potvrdili, že v prípade zmeny politických cieľov Únie môže kohézna politika hrať hlavnú úlohu a konkrétne podporiť hospodársku a sociálnu zmenu pomerov vo všetkých oblastiach Únie. |
| --- | --- |

3.13

VR zastáva názor, že pákový efekt kohéznej politiky je možné posilniť v priebehu programového obdobia na roky 2007 – 2013. Zásady kohéznej politiky, ktoré sú už dobre preverené a skonsolidované, boli doplnené sériou opatrení: prijatie strategickejšieho smerovania kohéznej politiky, účelové viazanie a väčšie sústredenie prostriedkov na prioritné oblasti, lepší právny rámec pre prijímanie sofistikovaných a inovačných finančných nástrojov, adekvátna valorizácia programov rozvoja miest a zlepšenie územnej spolupráce. Tieto zmeny potvrdili, že v prípade zmeny politických cieľov Únie môže kohézna politika hrať hlavnú úlohu a konkrétne podporiť hospodársku a sociálnu zmenu pomerov vo všetkých oblastiach Únie.

| 3.14 | Preukázalo sa, že vypracovanie a výber projektov je kľúčovým faktorom úspechu: druh používaných nástrojov treba voliť pozorne, aby obsahoval prvky, ktoré sa najviac hodia pre regionálny kontext a plnenie cieľov. |
| --- | --- |

3.14

Preukázalo sa, že vypracovanie a výber projektov je kľúčovým faktorom úspechu: druh používaných nástrojov treba voliť pozorne, aby obsahoval prvky, ktoré sa najviac hodia pre regionálny kontext a plnenie cieľov.

4.   Odporúčania

Výbor regiónov:

| 4.1 | Odporúča Európskej komisii zahrnúť koncept rozšíreného pákového efektu do svojho prvého hodnotenia o stave súdržnosti a pokroku v Európskej únii, keď bude toto hodnotenie uskutočňovať. |
| --- | --- |

4.1

Odporúča Európskej komisii zahrnúť koncept rozšíreného pákového efektu do svojho prvého hodnotenia o stave súdržnosti a pokroku v Európskej únii, keď bude toto hodnotenie uskutočňovať.

| 4.2 | Odporúča Komisii, Parlamentu a Rade, aby zvážili pákový efekt ako vhodný rámec pre hodnotenie politík Spoločenstva, predovšetkým vzhľadom k priebežnej revízii rozpočtu Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.2

Odporúča Komisii, Parlamentu a Rade, aby zvážili pákový efekt ako vhodný rámec pre hodnotenie politík Spoločenstva, predovšetkým vzhľadom k priebežnej revízii rozpočtu Spoločenstva.

| 4.3 | Odporúča Komisii, aby zvýšila povedomie o prínosoch, charakteristikách a celkovom obraze kohéznej politiky vo všetkých členských štátoch a predovšetkým v miestnych a regionálnych orgánoch. |
| --- | --- |

4.3

Odporúča Komisii, aby zvýšila povedomie o prínosoch, charakteristikách a celkovom obraze kohéznej politiky vo všetkých členských štátoch a predovšetkým v miestnych a regionálnych orgánoch.

| 4.4 | Odporúča Európskej komisii, aby zvýšila úsilie na podporu rôznych finančných nástrojov (JEREMIE, JESSICA, atď.) prostredníctvom štrukturálnych fondov, a hlavne aby vytvorila možnosti z hľadiska právnych predpisov týkajúcich sa pomoci, ktoré sú nevyhnutné predovšetkým na rozvoj fondov rizikového kapitálu a programov poskytovania záruk v regiónoch. |
| --- | --- |

4.4

Odporúča Európskej komisii, aby zvýšila úsilie na podporu rôznych finančných nástrojov (JEREMIE, JESSICA, atď.) prostredníctvom štrukturálnych fondov, a hlavne aby vytvorila možnosti z hľadiska právnych predpisov týkajúcich sa pomoci, ktoré sú nevyhnutné predovšetkým na rozvoj fondov rizikového kapitálu a programov poskytovania záruk v regiónoch.

| 4.5 | Odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby zjednodušili administratívnu záťaž, stanovili právny, administratívny a finančný rámec, ktorý by podporil inovačné aktivity a stimuloval špecifické formy financovania inovačných firiem (rizikový kapitál, business angels, mikroúvery, atď.). |
| --- | --- |

4.5

Odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby zjednodušili administratívnu záťaž, stanovili právny, administratívny a finančný rámec, ktorý by podporil inovačné aktivity a stimuloval špecifické formy financovania inovačných firiem (rizikový kapitál, business angels, mikroúvery, atď.).

| 4.6 | Odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby zhodnotili pokroky v zjednodušení a decentralizácii spravovania štrukturálnych fondov v období rokov 2007 – 2013. Osobitne odporúča zamerať sa na dosiahnutie proporcionality medzi administratívnou záťažou a druhom a intenzitou zásahu a na následky administratívnej záťaže pre miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

4.6

Odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby zhodnotili pokroky v zjednodušení a decentralizácii spravovania štrukturálnych fondov v období rokov 2007 – 2013. Osobitne odporúča zamerať sa na dosiahnutie proporcionality medzi administratívnou záťažou a druhom a intenzitou zásahu a na následky administratívnej záťaže pre miestne a regionálne orgány.

| 4.7 | Odporúča členským štátom, aby posilnili partnerstvo vo všetkých etapách riadenia a spravovania štrukturálnych fondov, čím by zaviedli do praxe efektívne opatrenia na zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a občianskej spoločnosti do tohto procesu. Odporúča úzku spoluprácu s mestami s cieľom využiť ich potenciál na podporu rastu a zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.7

Odporúča členským štátom, aby posilnili partnerstvo vo všetkých etapách riadenia a spravovania štrukturálnych fondov, čím by zaviedli do praxe efektívne opatrenia na zapojenie miestnych a regionálnych orgánov a občianskej spoločnosti do tohto procesu. Odporúča úzku spoluprácu s mestami s cieľom využiť ich potenciál na podporu rastu a zamestnanosti.

| 4.8 | Odporúča Komisii, Parlamentu, členským štátom a EIB, aby jasne stanovili prekážky, ktoré bránia investorom zapájať sa do projektov partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom financovaných zo štrukturálnych fondov. V tomto by výrazne pomohlo stanovenie jasnej interpretácie základných konceptov dohôd partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom na úrovni EÚ ako aj zjednodušenie režimu poskytovania pomoci zo strany štátu. Taktiež je potrebná väčšia informovanosť o potenciáloch a problémoch partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom, ako ich vnímajú miestne a regionálne orgány v Únie. |
| --- | --- |

4.8

Odporúča Komisii, Parlamentu, členským štátom a EIB, aby jasne stanovili prekážky, ktoré bránia investorom zapájať sa do projektov partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom financovaných zo štrukturálnych fondov. V tomto by výrazne pomohlo stanovenie jasnej interpretácie základných konceptov dohôd partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom na úrovni EÚ ako aj zjednodušenie režimu poskytovania pomoci zo strany štátu. Taktiež je potrebná väčšia informovanosť o potenciáloch a problémoch partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom, ako ich vnímajú miestne a regionálne orgány v Únie.

| 4.9 | Odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby zachovali experimentálny charakter, ktorý majú v niektorých prípadoch štrukturálne fondy. V tomto smere odporúča členským štátom, aby využili rezervy a iné nástroje na podporu a zvýšenie vedomia o najúspešnejších stratégiách a aby konsolidovali výsledky územnej spolupráce. |
| --- | --- |

4.9

Odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby zachovali experimentálny charakter, ktorý majú v niektorých prípadoch štrukturálne fondy. V tomto smere odporúča členským štátom, aby využili rezervy a iné nástroje na podporu a zvýšenie vedomia o najúspešnejších stratégiách a aby konsolidovali výsledky územnej spolupráce.

| 4.10 | Vyzýva Európsku komisiu, aby prihliadala na úzku súvislosť medzi intervenciami štrukturálnych fondov a programami na rozvoj vidieka a na všetkých úrovniach – i napriek nutnosti jasných rozhraní pre zúčtovanie – umožnila a podporila optimálne obsahové zladenie a koordináciu. |
| --- | --- |

4.10

Vyzýva Európsku komisiu, aby prihliadala na úzku súvislosť medzi intervenciami štrukturálnych fondov a programami na rozvoj vidieka a na všetkých úrovniach – i napriek nutnosti jasných rozhraní pre zúčtovanie – umožnila a podporila optimálne obsahové zladenie a koordináciu.

| 4.11 | Odporúča, aby sa pri využívaní štrukturálnych fondov venovala osobitná pozornosť cieľom stanoveným v Kjótskom protokole, pričom hospodársky rast by mal byť dosahovaný len za podmienok rešpektovania životného prostredia. |
| --- | --- |

4.11

Odporúča, aby sa pri využívaní štrukturálnych fondov venovala osobitná pozornosť cieľom stanoveným v Kjótskom protokole, pričom hospodársky rast by mal byť dosahovaný len za podmienok rešpektovania životného prostredia.

| 4.12 | Odporúča členským štátom a Komisii, aby bol posilnený pákový efekt v procese programovania štrukturálnych fondov, a to takým spôsobom, aby boli vytvorené podmienky na podporu a financovanie projektov s vysokým pákovým efektom ako aj pri vypracovávaní správ a hodnotiaceho cyklu. |
| --- | --- |

4.12

Odporúča členským štátom a Komisii, aby bol posilnený pákový efekt v procese programovania štrukturálnych fondov, a to takým spôsobom, aby boli vytvorené podmienky na podporu a financovanie projektov s vysokým pákovým efektom ako aj pri vypracovávaní správ a hodnotiaceho cyklu.

| 4.13 | Zdôrazňuje nutnosť zohľadňovať regionálne zvláštnosti na všetkých úrovniach aj v budúcej kohéznej politike, pretože „sila v rozmanitosti“ je významným faktorom úspechu pákového efektu kohéznej politiky. |
| --- | --- |

4.13

Zdôrazňuje nutnosť zohľadňovať regionálne zvláštnosti na všetkých úrovniach aj v budúcej kohéznej politike, pretože „sila v rozmanitosti“ je významným faktorom úspechu pákového efektu kohéznej politiky.

| 4.14 | Na plné využitie pákového efektu štrukturálnych fondov odporúča regiónom a členským štátom, aby sprísnili kritériá pri stanovení adekvátneho zosúladenia medzi regionálnymi stratégiami, národnými reformnými plánmi, národnými strategickými referenčnými rámcami a operatívnymi programami, ktoré by rozvinuli európsku kohéznu politiku. |
| --- | --- |

4.14

Na plné využitie pákového efektu štrukturálnych fondov odporúča regiónom a členským štátom, aby sprísnili kritériá pri stanovení adekvátneho zosúladenia medzi regionálnymi stratégiami, národnými reformnými plánmi, národnými strategickými referenčnými rámcami a operatívnymi programami, ktoré by rozvinuli európsku kohéznu politiku.

| 4.15 | Odporúča využiť prínosy pákového efektu a pracovať na zvýšení povedomia verejnosti o potenciálnych prínosoch, a to cielenou prácou s verejnosťou prostredníctvom špecializovaných a všeobecných masových informačných prostriedkov a šíriť osvedčené postupy, tak ako to robí Výbor regiónov prostredníctvom podujatí Open Days. |
| --- | --- |

4.15

Odporúča využiť prínosy pákového efektu a pracovať na zvýšení povedomia verejnosti o potenciálnych prínosoch, a to cielenou prácou s verejnosťou prostredníctvom špecializovaných a všeobecných masových informačných prostriedkov a šíriť osvedčené postupy, tak ako to robí Výbor regiónov prostredníctvom podujatí Open Days.

| 4.16 | Odporúča Európskej komisii, aby zanalyzovala a zmerala rozvoj v regiónoch z dlhodobej perspektívy, pričom je potrebné klásť dôraz na kultúrne zmeny a zmeny v mentalite, ako aj v každom ohľade transparentnú propagačnú činnosť, ktorá bude súčasne zrozumiteľná pre všetkých zúčastnených. Iba tak bude zaručené, že tieto regióny budú napredovať v hospodárskom a sociálnom rozvoji. |
| --- | --- |

4.16

Odporúča Európskej komisii, aby zanalyzovala a zmerala rozvoj v regiónoch z dlhodobej perspektívy, pričom je potrebné klásť dôraz na kultúrne zmeny a zmeny v mentalite, ako aj v každom ohľade transparentnú propagačnú činnosť, ktorá bude súčasne zrozumiteľná pre všetkých zúčastnených. Iba tak bude zaručené, že tieto regióny budú napredovať v hospodárskom a sociálnom rozvoji.

| 4.17 | Víta iniciatívu Komisie vytvoriť siete „regiónov pre hospodársku zmenu“, odporúča širokú tematickú škálu na zobrazenie dynamiky zmien na jednotlivých územiach, vyzýva Komisiu, aby aktívne zapájala miestne a regionálne orgány do procesu výberu prioritných oblastí iniciatívy a očakáva, že bude plne zapojený do vývoja tejto iniciatívy. |
| --- | --- |

4.17

Víta iniciatívu Komisie vytvoriť siete „regiónov pre hospodársku zmenu“, odporúča širokú tematickú škálu na zobrazenie dynamiky zmien na jednotlivých územiach, vyzýva Komisiu, aby aktívne zapájala miestne a regionálne orgány do procesu výberu prioritných oblastí iniciatívy a očakáva, že bude plne zapojený do vývoja tejto iniciatívy.

| 4.18 | Odporúča Európskym inštitúciám prijatie konceptu solidarity medzi územiami Únie ako základného rozmeru konceptu súdržnosti v EÚ. Kohézna politika musí aj v budúcnosti zostať ústredným prvkom európskej integračnej politiky. |
| --- | --- |

4.18

Odporúča Európskym inštitúciám prijatie konceptu solidarity medzi územiami Únie ako základného rozmeru konceptu súdržnosti v EÚ. Kohézna politika musí aj v budúcnosti zostať ústredným prvkom európskej integračnej politiky.

V Ríme 23. marca 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005, s. 4.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 1.

2

(3)  http://coropinions.cor.europa.eu/CORopinionDocument.aspx?identifier=cdr\coter-iv\dossiers\cotter-iv-003\cdr118-2006_fin_ac.doc&language=SK

3

(4)  Európska komisia: KOM(2005) 299 v konečnom znení. „Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013“, Brusel, 5. júla 2005.

4

---

| 7.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/8

---

Stanovisko Výboru regiónov „Účasť a informovanosť mladých ľudí – Odozva na Bielu knihu o novom impulze pre európsku mládež“

(2007/C 156/02)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | považuje za dôležité, predovšetkým v súvislosti so súčasnou diskusiou o budúcnosti Európy, zvyšovať účasť a informovanosť mladých ľudí počnúc prostredím, v ktorom žijú, |
| --- | --- |

—

považuje za dôležité, predovšetkým v súvislosti so súčasnou diskusiou o budúcnosti Európy, zvyšovať účasť a informovanosť mladých ľudí počnúc prostredím, v ktorom žijú,

| — | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Rada vo všetkých svojich zloženiach zaoberala problematikou mládeže na horizontálnej úrovni, keďže mládež musí byť zapojená do všetkých oblastí záujmu EÚ, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Rada vo všetkých svojich zloženiach zaoberala problematikou mládeže na horizontálnej úrovni, keďže mládež musí byť zapojená do všetkých oblastí záujmu EÚ,

| — | poukazuje na to, že mládež predstavuje kľúčový faktor pri dosahovaní cieľov Lisabonskej stratégie a považuje za nevyhnutné poskytovať jej lepšie vzdelávanie a odbornú prípravu, podporovať jej mobilitu, uľahčovať jej integráciu na trhu práce, |
| --- | --- |

—

poukazuje na to, že mládež predstavuje kľúčový faktor pri dosahovaní cieľov Lisabonskej stratégie a považuje za nevyhnutné poskytovať jej lepšie vzdelávanie a odbornú prípravu, podporovať jej mobilitu, uľahčovať jej integráciu na trhu práce,

| — | nepodceňuje však veľké výzvy, ktorým musia dnešní mladí ľudia čeliť, ako napríklad nezamestnanosť, neskorý vstup do sveta práce, nestálosť zamestnania, ťažkosti pri hľadaní ubytovania a z toho vyplývajúce ťažkosti robiť si samostatné životné plány, |
| --- | --- |

—

nepodceňuje však veľké výzvy, ktorým musia dnešní mladí ľudia čeliť, ako napríklad nezamestnanosť, neskorý vstup do sveta práce, nestálosť zamestnania, ťažkosti pri hľadaní ubytovania a z toho vyplývajúce ťažkosti robiť si samostatné životné plány,

| — | zasadzuje sa za projekty členských štátov, ktoré povzbudzujú mladých ľudí, aby sa zúčastňovali na spoluvytváraní regionálnej a miestnej politiky a spravovaní svojej obce, ako aj za kontakty medzi miestnymi samosprávami a školami s cieľom podporiť občianske povedomie a vedomé uplatňovanie volebného práva, |
| --- | --- |

—

zasadzuje sa za projekty členských štátov, ktoré povzbudzujú mladých ľudí, aby sa zúčastňovali na spoluvytváraní regionálnej a miestnej politiky a spravovaní svojej obce, ako aj za kontakty medzi miestnymi samosprávami a školami s cieľom podporiť občianske povedomie a vedomé uplatňovanie volebného práva,

| — | vyzýva Komisiu, aby podporovala iniciatívy na šírenie európskych opatrení zameraných na mladých ľudí a obsahu Európskeho paktu mládeže na miestnej úrovni prostredníctvom sietí miestnych orgánov ako aj tým, že aktívne zapojí mladých administratívnych úradníkov. |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu, aby podporovala iniciatívy na šírenie európskych opatrení zameraných na mladých ľudí a obsahu Európskeho paktu mládeže na miestnej úrovni prostredníctvom sietí miestnych orgánov ako aj tým, že aktívne zapojí mladých administratívnych úradníkov.

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na„Oznámenie Komisie Rade o európskych politikách týkajúcich sa účasti a informovanosti mladých ľudí – Odozva na Bielu knihu o novom impulze pre európsku mládež: Implementácia spoločných cieľov účasti a informovanosti mladých ľudí so zreteľom na presadzovanie ich aktívneho európskeho občianstva, a priložený pracovný dokument, ktorý vypracovali útvary Európskej komisie, obsahujúci podrobnú analýzu vnútroštátnych správ členských štátov o účasti a informovanosti mladých ľudí“, KOM(2006) 417 v konečnom znení – SEC(2006) 1006,

so zreteľom na rozhodnutie grémia z 13. júna 2006 poveriť komisiu pre kultúru, vzdelávanie a výskum vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na Bielu knihu Európskej komisie o novom impulze pre európsku mládež, KOM(2001) 681 v konečnom znení,

so zreteľom na uznesenie Rady a predstaviteľov vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci zasadnutia Rady 27. júna 2002, o rámci európskej spolupráce týkajúcej sa mládeže,

so zreteľom na uznesenie Rady z 25. novembra 2003 o spoločných cieľoch v oblasti účasti a informovanosti mladých ľudí,

so zreteľom na Európsky pakt mládeže,

so zreteľom na uznesenie Rady a predstaviteľov vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci zasadnutia Rady, o uskutočňovaní spoločných cieľov v oblasti informovanosti mladých ľudí,

so zreteľom na závery Rady z 24. mája 2005 o nových ukazovateľoch v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy,

so zreteľom na uznesenie Rady a predstaviteľov vlád členských štátov o hodnotení činností vykonávaných v rámci európskej spolupráce v oblasti mládeže, a o uskutočňovaní spoločného cieľa zvýšiť účasť mladých ľudí v systéme zastupiteľskej demokracie,

so zreteľom na oznámenie Komisie o období hodnotenia a o Pláne D [KOM(2005) 494 v konečnom znení a KOM(2006) 212 v konečnom znení] a na Bielu knihu o európskej komunikačnej politike „Zapojiť ľudí do diskusie o Európe“ [KOM(2006) 35 v konečnom znení],

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie: Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ a „Biela kniha o európskej komunikačnej politike“,

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Oznámenie Komisie Rade o európskych politikách týkajúcich sa mladých ľudí: „Riešenie problémov mladých ľudí v Európe – implementácia Európskeho paktu mládeže a presadzovanie aktívneho občianstva“,

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie – Odozva na Bielu knihu o novom impulze pre európsku mládež: Implementácia spoločných cieľov účasti a informovanosti mladých ľudí so zreteľom na presadzovanie ich aktívneho európskeho občianstva (KOM(2006) 417 v konečnom znení),

so zreteľom na nedávno prijaté uznesenie Rady a predstaviteľov vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci zasadnutia Rady o uskutočňovaní spoločných cieľov v oblasti účasti a informovanosti mládeže v záujme podpory ich aktívneho európskeho občianstva,

so zreteľom na tento návrh stanoviska k oznámeniu Európskej komisie na tému „Odozva na Bielu knihu o novom impulze pre európsku mládež: Implementácia spoločných cieľov účasti a informovanosti mladých ľudí so zreteľom na presadzovanie ich aktívneho európskeho občianstva“,

so zreteľom na návrh stanoviska komisie pre kultúru, vzdelávanie a výskum, prijatý 30. novembra 2006, (CdR 334/2006 rev.1) (spravodajca: pán Roberto PELLA, člen provinčnej rady Biella, zástupca starostu obce Valdengo (IT/EĽS)),

prijal na svojom 69. plenárnom zasadnutí 23. marca 2007 nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

Výbor regiónov

| 1.1 | víta nové oznámenie Komisie, ktoré hodnotí následné opatrenia členských štátov v rámci spoločných cieľov účasti a informovanosti mladých ľudí; |
| --- | --- |

1.1

víta nové oznámenie Komisie, ktoré hodnotí následné opatrenia členských štátov v rámci spoločných cieľov účasti a informovanosti mladých ľudí;

| 1.2 | zastáva názor, že od uverejnenia bielej knihy v roku 2001 členské štáty síce v oblasti väčšieho zapojenia mladých ľudí dosiahli pokrok, ale že sa dá vykonať ešte oveľa viac tak prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie v oblasti mládeže, ako aj prostredníctvom ďalších opatrení v príslušných oblastiach politiky; |
| --- | --- |

1.2

zastáva názor, že od uverejnenia bielej knihy v roku 2001 členské štáty síce v oblasti väčšieho zapojenia mladých ľudí dosiahli pokrok, ale že sa dá vykonať ešte oveľa viac tak prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie v oblasti mládeže, ako aj prostredníctvom ďalších opatrení v príslušných oblastiach politiky;

| 1.3 | berie na vedomie nedávno prijaté uznesenie Rady a predstaviteľov vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci zasadnutia Rady, ktoré stanovilo nové opatrenia na lepšie uskutočňovanie spoločných cieľov v oblasti účasti a informovanosti mladých ľudí; |
| --- | --- |

1.3

berie na vedomie nedávno prijaté uznesenie Rady a predstaviteľov vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci zasadnutia Rady, ktoré stanovilo nové opatrenia na lepšie uskutočňovanie spoločných cieľov v oblasti účasti a informovanosti mladých ľudí;

| 1.4 | súhlasí s názorom Rady, že štyri tematické priority uvedené v bielej knihe (účasť, informovanosť, dobrovoľné aktivity a väčšie poznanie a pochopenie mladých ľudí) a príslušné spoločné ciele sú naďalej aktuálne a domnieva sa, že majú slúžiť ako východiskové body na usmernenie činnosti členských štátov a inštitúcií v tejto špecifickej oblasti a vo všetkých ďalších oblastiach politiky, ktoré sa týkajú mladých ľudí; |
| --- | --- |

1.4

súhlasí s názorom Rady, že štyri tematické priority uvedené v bielej knihe (účasť, informovanosť, dobrovoľné aktivity a väčšie poznanie a pochopenie mladých ľudí) a príslušné spoločné ciele sú naďalej aktuálne a domnieva sa, že majú slúžiť ako východiskové body na usmernenie činnosti členských štátov a inštitúcií v tejto špecifickej oblasti a vo všetkých ďalších oblastiach politiky, ktoré sa týkajú mladých ľudí;

| 1.5 | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Rada vo všetkých svojich zloženiach zaoberala problematikou mládeže na horizontálnej úrovni, keďže mládež musí byť zapojená do všetkých oblastí záujmu EÚ; |
| --- | --- |

1.5

zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa Rada vo všetkých svojich zloženiach zaoberala problematikou mládeže na horizontálnej úrovni, keďže mládež musí byť zapojená do všetkých oblastí záujmu EÚ;

| 1.6 | upozorňuje však, že Rada mohla jasnejšie zdôrazniť význam miestnych a regionálnych orgánov, najmä čo sa týka opatrení na zdokonalenie uskutočňovania spoločných cieľov, vzhľadom na to, že miestne a regionálne orgány hrajú kľúčovú úlohu pri vzdelávaní a formovaní spoločenského povedomia mladých ľudí; |
| --- | --- |

1.6

upozorňuje však, že Rada mohla jasnejšie zdôrazniť význam miestnych a regionálnych orgánov, najmä čo sa týka opatrení na zdokonalenie uskutočňovania spoločných cieľov, vzhľadom na to, že miestne a regionálne orgány hrajú kľúčovú úlohu pri vzdelávaní a formovaní spoločenského povedomia mladých ľudí;

| 1.7 | považuje za dôležité, predovšetkým v súvislosti so súčasnou diskusiou o budúcnosti Európy, zvyšovať účasť a informovanosť mladých ľudí počnúc prostredím, v ktorom žijú, s cieľom posilniť v nich pocit príslušnosti k Európskej únii, zaručiť účinné uplatňovanie základných práv stanovených v Charte základných práv EÚ a prispieť k oživeniu európskeho projektu, aby pojem aktívneho občianstva nadobudol konkrétnu podobu, pričom zdôrazňuje osobitnú pozornosť, ktorú treba venovať aspektom „účasti“ a „informovanosti“ mladých ľudí a mladých ľudí s trvalým bydliskom v ostrovných regiónoch; |
| --- | --- |

1.7

považuje za dôležité, predovšetkým v súvislosti so súčasnou diskusiou o budúcnosti Európy, zvyšovať účasť a informovanosť mladých ľudí počnúc prostredím, v ktorom žijú, s cieľom posilniť v nich pocit príslušnosti k Európskej únii, zaručiť účinné uplatňovanie základných práv stanovených v Charte základných práv EÚ a prispieť k oživeniu európskeho projektu, aby pojem aktívneho občianstva nadobudol konkrétnu podobu, pričom zdôrazňuje osobitnú pozornosť, ktorú treba venovať aspektom „účasti“ a „informovanosti“ mladých ľudí a mladých ľudí s trvalým bydliskom v ostrovných regiónoch;

| 1.8 | nepodceňuje však veľké výzvy, ktorým musia dnešní mladí ľudia čeliť, ako napríklad nezamestnanosť, neskorý vstup do sveta práce, nestálosť zamestnania, ťažkosti pri hľadaní ubytovania a z toho vyplývajúce ťažkosti robiť si samostatné životné plány, nedostatok prostriedkov na získanie správnych znalostí, chudoba, predčasné prerušenie školskej dochádzky, sociálne vylúčenie; |
| --- | --- |

1.8

nepodceňuje však veľké výzvy, ktorým musia dnešní mladí ľudia čeliť, ako napríklad nezamestnanosť, neskorý vstup do sveta práce, nestálosť zamestnania, ťažkosti pri hľadaní ubytovania a z toho vyplývajúce ťažkosti robiť si samostatné životné plány, nedostatok prostriedkov na získanie správnych znalostí, chudoba, predčasné prerušenie školskej dochádzky, sociálne vylúčenie;

| 1.9 | zastáva preto názor, že ciele účasti a informovanosti mladých ľudí sa dosiahnu ľahšie, ak členské štáty a európske inštitúcie vynaložia celé svoje úsilie na to, aby mladým ľuďom ponúkli lepšie životné perspektívy a zaručili im účinné uplatňovanie základných práv stanovených v Charte základných práv EÚ (právo na prácu, právo uzavrieť manželstvo a založiť rodinu, právo na zosúladenie rodinného a pracovného života); |
| --- | --- |

1.9

zastáva preto názor, že ciele účasti a informovanosti mladých ľudí sa dosiahnu ľahšie, ak členské štáty a európske inštitúcie vynaložia celé svoje úsilie na to, aby mladým ľuďom ponúkli lepšie životné perspektívy a zaručili im účinné uplatňovanie základných práv stanovených v Charte základných práv EÚ (právo na prácu, právo uzavrieť manželstvo a založiť rodinu, právo na zosúladenie rodinného a pracovného života);

| 1.10 | poukazuje na to, že mládež predstavuje kľúčový faktor pri dosahovaní cieľov Lisabonskej stratégie a považuje za nevyhnutné poskytovať jej lepšie vzdelávanie a odbornú prípravu, podporovať jej mobilitu, uľahčovať jej integráciu na trhu práce a do spoločnosti a ponúkať lepšie služby pre mladé rodiny:






  a) | kvalitnejšie vzdelávanie a odborná príprava, ktoré by najväčšou mierou zvýšili hodnotu hlavného kapitálu Európy: jej mládeže. V rámci tohto vzdelávania musí mať osobitné postavenie štúdium technológií, s cieľom stimulovať európsky výskum, vývoj a inovácie, ale bude potrebné venovať pozornosť aj získavaniu humanistického vzdelania a príslušných hodnôt a predovšetkým je potrebné, aby sa v rámci systému vzdelávania venovala zaslúžená pozornosť výučbe európskej kultúry a európskych dejín; |
| --- | --- | --- |

1.10

poukazuje na to, že mládež predstavuje kľúčový faktor pri dosahovaní cieľov Lisabonskej stratégie a považuje za nevyhnutné poskytovať jej lepšie vzdelávanie a odbornú prípravu, podporovať jej mobilitu, uľahčovať jej integráciu na trhu práce a do spoločnosti a ponúkať lepšie služby pre mladé rodiny:

a)

kvalitnejšie vzdelávanie a odborná príprava, ktoré by najväčšou mierou zvýšili hodnotu hlavného kapitálu Európy: jej mládeže. V rámci tohto vzdelávania musí mať osobitné postavenie štúdium technológií, s cieľom stimulovať európsky výskum, vývoj a inovácie, ale bude potrebné venovať pozornosť aj získavaniu humanistického vzdelania a príslušných hodnôt a predovšetkým je potrebné, aby sa v rámci systému vzdelávania venovala zaslúžená pozornosť výučbe európskej kultúry a európskych dejín;

| b) | mobilita: európska mládež musí mať reálne možnosti cestovať, či už za prácou alebo štúdiom, po celom území Spoločenstva, keďže sa táto možnosť zväčša spája s veľkým kultúrnym obohatením a priblížením sa k európskemu cíteniu; |
| --- | --- |

b)

mobilita: európska mládež musí mať reálne možnosti cestovať, či už za prácou alebo štúdiom, po celom území Spoločenstva, keďže sa táto možnosť zväčša spája s veľkým kultúrnym obohatením a priblížením sa k európskemu cíteniu;

| c) | začlenenie do sveta práce: mladí ľudia tvoria jednu zo skupín s najväčším počtom nezamestnaných. Je potrebné, aby sa podporovali nové opatrenia uľahčujúce vstup mladých na trh práce potrebný pre ich začlenenie do spoločnosti; |
| --- | --- |

c)

začlenenie do sveta práce: mladí ľudia tvoria jednu zo skupín s najväčším počtom nezamestnaných. Je potrebné, aby sa podporovali nové opatrenia uľahčujúce vstup mladých na trh práce potrebný pre ich začlenenie do spoločnosti;

| d) | sociálne začlenenie: treba venovať osobitnú pozornosť skupinám mladých ľudí s osobitnými požiadavkami alebo nachádzajúcich sa v situácii sociálneho vylúčenia. Osobitnú zmienku si v tejto súvislosti zasluhujú imigranti; |
| --- | --- |

d)

sociálne začlenenie: treba venovať osobitnú pozornosť skupinám mladých ľudí s osobitnými požiadavkami alebo nachádzajúcich sa v situácii sociálneho vylúčenia. Osobitnú zmienku si v tejto súvislosti zasluhujú imigranti;

| e) | služby pre mladé rodiny: mladé rodiny majú špecifické problémy, ktorými sa tiež musia zaoberať európske inštitúcie. Konkrétne sú nevyhnutné opatrenia na zosúladenie pracovného a rodinného života, ktoré by uľahčili definitívne začlenenie žien do trhu práce; |
| --- | --- |

e)

služby pre mladé rodiny: mladé rodiny majú špecifické problémy, ktorými sa tiež musia zaoberať európske inštitúcie. Konkrétne sú nevyhnutné opatrenia na zosúladenie pracovného a rodinného života, ktoré by uľahčili definitívne začlenenie žien do trhu práce;

| 1.11 | zastáva ďalej názor, že opatrenia miestnych a regionálnych orgánov zameraných na mládež budú môcť získať európsky rozmer prostredníctvom vnútroštátnej politiky a zodpovedajúcich prostriedkov i špecifických programov Spoločenstva, ktoré zvyšujú informovanosť a dávajú mladým európskym občanom možnosť zúčastňovať sa na spoločenskom a politickom živote na miestnej, regionálnej, národnej a európskej úrovni; |
| --- | --- |

1.11

zastáva ďalej názor, že opatrenia miestnych a regionálnych orgánov zameraných na mládež budú môcť získať európsky rozmer prostredníctvom vnútroštátnej politiky a zodpovedajúcich prostriedkov i špecifických programov Spoločenstva, ktoré zvyšujú informovanosť a dávajú mladým európskym občanom možnosť zúčastňovať sa na spoločenskom a politickom živote na miestnej, regionálnej, národnej a európskej úrovni;

| 1.12 | pripomína, že Únia je založená na princípoch slobody a demokracie, a preto treba bez ďalšieho odkladania a v súlade s princípom subsidiarity podniknúť konkrétnejšie kroky s cieľom umožniť všetkým európskym občanom, počnúc tými najmladšími, mať na nej účasť. |
| --- | --- |

1.12

pripomína, že Únia je založená na princípoch slobody a demokracie, a preto treba bez ďalšieho odkladania a v súlade s princípom subsidiarity podniknúť konkrétnejšie kroky s cieľom umožniť všetkým európskym občanom, počnúc tými najmladšími, mať na nej účasť.

2.   O účasti mladých ľudí

Účasť na občianskom živote

| 2.1 | berie na vedomie, že Rada chápe „účasť mladých ľudí na občianskom živote obce“ v prvom rade ako podporu ich účasti na participatívnych štruktúrach; |
| --- | --- |

2.1

berie na vedomie, že Rada chápe „účasť mladých ľudí na občianskom živote obce“ v prvom rade ako podporu ich účasti na participatívnych štruktúrach;

| 2.2 | poukazuje na to, že je možné sa zúčastňovať na spoločenskom živote obce i bez príslušnosti k organizačným štruktúram, a preto sa domnieva, že tento cieľ sa musí chápať v širšom zmysle a že sa musia podporovať iniciatívy, ktoré majú za cieľ zapojiť tých mladých ľudí, ktorí by sa chceli nezávisle zúčastňovať na živote svojej obce; |
| --- | --- |

2.2

poukazuje na to, že je možné sa zúčastňovať na spoločenskom živote obce i bez príslušnosti k organizačným štruktúram, a preto sa domnieva, že tento cieľ sa musí chápať v širšom zmysle a že sa musia podporovať iniciatívy, ktoré majú za cieľ zapojiť tých mladých ľudí, ktorí by sa chceli nezávisle zúčastňovať na živote svojej obce;

| 2.3 | úplne súhlasí s tým, že najviac znevýhodneným skupinám mladých ľudí je potrebné venovať zvláštnu pozornosť a domnieva sa, že tieto skupiny musia byť určené s väčšou presnosťou v jednotlivých miestnych oblastiach; víta iniciatívu Poľska a Litvy zameranú na mládež vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

2.3

úplne súhlasí s tým, že najviac znevýhodneným skupinám mladých ľudí je potrebné venovať zvláštnu pozornosť a domnieva sa, že tieto skupiny musia byť určené s väčšou presnosťou v jednotlivých miestnych oblastiach; víta iniciatívu Poľska a Litvy zameranú na mládež vo vidieckych oblastiach;

| 2.4 | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby stanovili a primerane vybavili prostriedkami opatrenia na zvýšenie účasti mladých ľudí z najvzdialenejších regiónov na živote občianskej spoločnosti Európskej únie, keďže je pre nich vzhľadom na veľkú vzdialenosť obzvlášť problematické začleňovať a zapájať sa do tohto života; |
| --- | --- |

2.4

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby stanovili a primerane vybavili prostriedkami opatrenia na zvýšenie účasti mladých ľudí z najvzdialenejších regiónov na živote občianskej spoločnosti Európskej únie, keďže je pre nich vzhľadom na veľkú vzdialenosť obzvlášť problematické začleňovať a zapájať sa do tohto života;

| 2.5 | oceňuje tiež všetky iniciatívy verejných orgánov na podporu participatívnych štruktúr prostredníctvom finančných príspevkov alebo poskytnutia materiálu, ľudských zdrojov, technickej podpory, priestorov alebo pomoci pri spustení internetových stránok. |
| --- | --- |

2.5

oceňuje tiež všetky iniciatívy verejných orgánov na podporu participatívnych štruktúr prostredníctvom finančných príspevkov alebo poskytnutia materiálu, ľudských zdrojov, technickej podpory, priestorov alebo pomoci pri spustení internetových stránok.

Účasť na systéme zastupiteľskej demokracie

| 2.6 | považuje tento cieľ za nevyhnutný na to, aby sa konkretizoval pojem aktívneho občianstva, t. j. je nutné poskytnúť mládeži priestor v miestnych, regionálnych a národných orgánoch ako aj na ministerstvách a v politických stranách, pričom sa musí zaručiť rovnosť medzi chlapcami a dievčatami; |
| --- | --- |

2.6

považuje tento cieľ za nevyhnutný na to, aby sa konkretizoval pojem aktívneho občianstva, t. j. je nutné poskytnúť mládeži priestor v miestnych, regionálnych a národných orgánoch ako aj na ministerstvách a v politických stranách, pričom sa musí zaručiť rovnosť medzi chlapcami a dievčatami;

| 2.7 | zdôrazňuje význam úplného využitia príležitostí, ktoré sa ponúkajú vďaka novým technológiám, aby bolo možné priblížiť mladým ľuďom Úniu. Súčasne je veľmi dôležité, aby od európskych inštitúcií vyšiel jasný podnet na podporu rôznych inovačných opatrení, ktoré by prípadne navrhli európski občianski aktéri a najmä miestne a regionálne orgány. V tejto oblasti považuje výbor za veľmi užitočnú výmenu osvedčených postupov a navrhuje konkrétne usporiadanie každoročného fóra mladých ľudí – na základe iniciatívy Komisie –, v rámci ktorého by si mohli mladí ľudia a verejné inštitúcie vymieňať názory a dávať podnety na nové aktivity; |
| --- | --- |

2.7

zdôrazňuje význam úplného využitia príležitostí, ktoré sa ponúkajú vďaka novým technológiám, aby bolo možné priblížiť mladým ľuďom Úniu. Súčasne je veľmi dôležité, aby od európskych inštitúcií vyšiel jasný podnet na podporu rôznych inovačných opatrení, ktoré by prípadne navrhli európski občianski aktéri a najmä miestne a regionálne orgány. V tejto oblasti považuje výbor za veľmi užitočnú výmenu osvedčených postupov a navrhuje konkrétne usporiadanie každoročného fóra mladých ľudí – na základe iniciatívy Komisie –, v rámci ktorého by si mohli mladí ľudia a verejné inštitúcie vymieňať názory a dávať podnety na nové aktivity;

| 2.8 | víta všetky iniciatívy členských štátov na podporu dialógu s mladými ľuďmi: miestne, národné a regionálne rady mládeže, mládežnícke parlamenty, špecifické výbory, ombudsmani a spravodajcovia, ktorí sa venujú záležitostiam mladých ľudí, ako aj medzirezortné stretnutia a želá si, aby sa rozvíjali ešte vo väčšej miere; |
| --- | --- |

2.8

víta všetky iniciatívy členských štátov na podporu dialógu s mladými ľuďmi: miestne, národné a regionálne rady mládeže, mládežnícke parlamenty, špecifické výbory, ombudsmani a spravodajcovia, ktorí sa venujú záležitostiam mladých ľudí, ako aj medzirezortné stretnutia a želá si, aby sa rozvíjali ešte vo väčšej miere;

| 2.9 | oznamuje, že v Taliansku bola v rámci Združenia talianskych obcí (ANCI-IDEALI) vytvorená rada mladých správnych úradníkov (Consulta dei Giovani Amministratori), ktorá má v úmysle, okrem mnohých iných úloh, sledovať, podporovať a kvalifikovať prítomnosť mladých ľudí v miestnych orgánoch; |
| --- | --- |

2.9

oznamuje, že v Taliansku bola v rámci Združenia talianskych obcí (ANCI-IDEALI) vytvorená rada mladých správnych úradníkov (Consulta dei Giovani Amministratori), ktorá má v úmysle, okrem mnohých iných úloh, sledovať, podporovať a kvalifikovať prítomnosť mladých ľudí v miestnych orgánoch;

| 2.10 | dúfa, že členské štáty ako aj územné samosprávy uskutočnia v oblasti formálneho vzdelávania primerané vzdelávacie programy na demokratickú účasť v inštitúciách a že sa budú snažiť o interakcie medzi formálnym a neformálnym vzdelávaním; |
| --- | --- |

2.10

dúfa, že členské štáty ako aj územné samosprávy uskutočnia v oblasti formálneho vzdelávania primerané vzdelávacie programy na demokratickú účasť v inštitúciách a že sa budú snažiť o interakcie medzi formálnym a neformálnym vzdelávaním;

| 2.11 | konštatuje, že kontakty medzi školou a miestnou správou by mohli byť vhodným prostriedkom na podporu účasti žiakov na živote ich obce a vyzýva všetkých miestnych správnych úradníkov, najmä mladých, aby sa stali „vyslancami“ mládeže a organizovali verejné diskusie na témy miestneho významu, ktoré by boli otvorené aj pre mladých ľudí, ktorí ukončili školu; |
| --- | --- |

2.11

konštatuje, že kontakty medzi školou a miestnou správou by mohli byť vhodným prostriedkom na podporu účasti žiakov na živote ich obce a vyzýva všetkých miestnych správnych úradníkov, najmä mladých, aby sa stali „vyslancami“ mládeže a organizovali verejné diskusie na témy miestneho významu, ktoré by boli otvorené aj pre mladých ľudí, ktorí ukončili školu;

| 2.12 | domnieva sa, že otvorenie miestnych samospráv mládeži vedie k skutočnému pochopeniu zodpovednosti za správu prostredia, v ktorom žijú a prispieva k vytváraniu občianskeho povedomia a podpore zodpovedného uplatňovania volebného práva, ktoré príliš mnoho mladých ľudí doposiaľ zanedbávalo; |
| --- | --- |

2.12

domnieva sa, že otvorenie miestnych samospráv mládeži vedie k skutočnému pochopeniu zodpovednosti za správu prostredia, v ktorom žijú a prispieva k vytváraniu občianskeho povedomia a podpore zodpovedného uplatňovania volebného práva, ktoré príliš mnoho mladých ľudí doposiaľ zanedbávalo;

| 2.13 | oceňuje iniciatívu Fínska rozšíriť volebné právo v komunálnych voľbách na mladých ľudí, ktorí dovŕšili vek 16 rokov a iniciatívu Nemecka, ktorá sa týka projektov mládeže na obnovu miest a víta požiadavku Rady, aby sa zvážila diskusia o minimálnom veku na uplatnenie volebného práva; |
| --- | --- |

2.13

oceňuje iniciatívu Fínska rozšíriť volebné právo v komunálnych voľbách na mladých ľudí, ktorí dovŕšili vek 16 rokov a iniciatívu Nemecka, ktorá sa týka projektov mládeže na obnovu miest a víta požiadavku Rady, aby sa zvážila diskusia o minimálnom veku na uplatnenie volebného práva;

| 2.14 | víta prípad Štokholmu, kde je mladá žena zástupkyňou primátorky; |
| --- | --- |

2.14

víta prípad Štokholmu, kde je mladá žena zástupkyňou primátorky;

| 2.15 | považuje revidovanú Európsku chartu Rady Európy o účasti mladých ľudí na miestnom a regionálnom živote za veľmi užitočný prostriedok a dúfa v jeho široké prijatie zo strany miestnych a regionálnych orgánov v EÚ ako aj v lepšiu spoluprácu v tejto oblasti medzi Výborom regiónov a Kongresom miestnych a regionálnych orgánov Európy; |
| --- | --- |

2.15

považuje revidovanú Európsku chartu Rady Európy o účasti mladých ľudí na miestnom a regionálnom živote za veľmi užitočný prostriedok a dúfa v jeho široké prijatie zo strany miestnych a regionálnych orgánov v EÚ ako aj v lepšiu spoluprácu v tejto oblasti medzi Výborom regiónov a Kongresom miestnych a regionálnych orgánov Európy;

Účasť na rozvoji Európskej únie

| 2.16 | víta Radou potvrdené návrhy Komisie na dosiahnutie tohto cieľa; |
| --- | --- |

2.16

víta Radou potvrdené návrhy Komisie na dosiahnutie tohto cieľa;

| 2.17 | berie s uspokojením na vedomie, že Európska komisia zohľadnila predchádzajúce pripomienky VR (1) týkajúce sa trvalej politiky diskusií a konzultácií s mladými ľuďmi a dôrazne podporuje myšlienku zdokonaleného dialógu o európskom programe. Opakovane však zdôrazňuje, že do tohto dialógu musia byť zapojené najmä miestne a regionálne orgány; |
| --- | --- |

2.17

berie s uspokojením na vedomie, že Európska komisia zohľadnila predchádzajúce pripomienky VR (1) týkajúce sa trvalej politiky diskusií a konzultácií s mladými ľuďmi a dôrazne podporuje myšlienku zdokonaleného dialógu o európskom programe. Opakovane však zdôrazňuje, že do tohto dialógu musia byť zapojené najmä miestne a regionálne orgány;

| 2.18 | víta nový program „Mládež v akcii“ a iné programy pre mladých ľudí v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré mnohým mladým ľuďom umožnili získať praktické skúsenosti s Európou, a vyslovuje sa za stále lepší prístup k týmto programom a ich väčšie šírenie so zvláštnym ohľadom na najviac znevýhodnených mladých ľudí; vyzýva Komisiu a členské štáty k väčšej decentralizácii riadenia tohto programu v záujme subsidiarity pri jeho riadení regionálnymi orgánmi; vyjadruje však poľutovanie nad zastavením Programu pre mladých podnikateľov, ktorý poskytoval podporu mnohým mladým ľuďom pri rozbiehaní podnikateľskej činnosti a získavaní dôležitých skúseností; |
| --- | --- |

2.18

víta nový program „Mládež v akcii“ a iné programy pre mladých ľudí v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré mnohým mladým ľuďom umožnili získať praktické skúsenosti s Európou, a vyslovuje sa za stále lepší prístup k týmto programom a ich väčšie šírenie so zvláštnym ohľadom na najviac znevýhodnených mladých ľudí; vyzýva Komisiu a členské štáty k väčšej decentralizácii riadenia tohto programu v záujme subsidiarity pri jeho riadení regionálnymi orgánmi; vyjadruje však poľutovanie nad zastavením Programu pre mladých podnikateľov, ktorý poskytoval podporu mnohým mladým ľuďom pri rozbiehaní podnikateľskej činnosti a získavaní dôležitých skúseností;

| 2.19 | navrhuje európskym miestnym a regionálnym orgánom, aby poskytli priestor tým mladým ľuďom z ich komunity, ktorí pracujú v európskych inštitúciách a európskych úradoch alebo sa zúčastňujú na programoch Spoločenstva a aby ich ako „vyslancov“ zapojili do diskusií o Európe a tým vytvorili prístup dvojitej účasti a poukázali na hodnotu práce a študijných a profesijných skúseností získaných v zahraničí; |
| --- | --- |

2.19

navrhuje európskym miestnym a regionálnym orgánom, aby poskytli priestor tým mladým ľuďom z ich komunity, ktorí pracujú v európskych inštitúciách a európskych úradoch alebo sa zúčastňujú na programoch Spoločenstva a aby ich ako „vyslancov“ zapojili do diskusií o Európe a tým vytvorili prístup dvojitej účasti a poukázali na hodnotu práce a študijných a profesijných skúseností získaných v zahraničí;

| 2.20 | vyzýva Komisiu, aby podporovala iniciatívy na šírenie európskych opatrení zameraných na mladých ľudí a obsahu Európskeho paktu mládeže na miestnej úrovni prostredníctvom sietí miestnych orgánov ako aj tým, že aktívne zapojí mladých administratívnych úradníkov. |
| --- | --- |

2.20

vyzýva Komisiu, aby podporovala iniciatívy na šírenie európskych opatrení zameraných na mladých ľudí a obsahu Európskeho paktu mládeže na miestnej úrovni prostredníctvom sietí miestnych orgánov ako aj tým, že aktívne zapojí mladých administratívnych úradníkov.

3.   Informovanosť mladých ľudí

Prístup mladých ľudí k informáciám

| 3.1 | pripomína, že právo na informovanosť je základom činnosti Európskej únie v oblasti informovania mládeže; považuje však za dôležité, aby členské štáty a prípadne aj územné samosprávy prijali v rámci vzdelávacieho procesu opatrenia, ktoré zabezpečia, aby mladí ľudia mohli toto právo účinne využívať, pričom by sa mali zamerať obzvlášť na zvyšovanie zrozumiteľnosti informácií a podporovanie ľahkého prístupu k nim; |
| --- | --- |

3.1

pripomína, že právo na informovanosť je základom činnosti Európskej únie v oblasti informovania mládeže; považuje však za dôležité, aby členské štáty a prípadne aj územné samosprávy prijali v rámci vzdelávacieho procesu opatrenia, ktoré zabezpečia, aby mladí ľudia mohli toto právo účinne využívať, pričom by sa mali zamerať obzvlášť na zvyšovanie zrozumiteľnosti informácií a podporovanie ľahkého prístupu k nim;

| 3.2 | rozhodne víta skutočnosť, že Európska komisia zohľadnila pripomienky VR o význame miestneho a regionálneho rozmeru v politike zameranej na mládež a uznala, že mobilizácia miestnych orgánov má pri podpore účasti mladých ľudí na miestnej úrovni rozhodujúci význam. V tejto súvislosti znovu opakuje význam územného rozmeru, keďže práve na miestnej úrovni dochádza k prvému priamemu kontaktu s politikou a aktívne občianstvo sa stáva skutočnosťou; |
| --- | --- |

3.2

rozhodne víta skutočnosť, že Európska komisia zohľadnila pripomienky VR o význame miestneho a regionálneho rozmeru v politike zameranej na mládež a uznala, že mobilizácia miestnych orgánov má pri podpore účasti mladých ľudí na miestnej úrovni rozhodujúci význam. V tejto súvislosti znovu opakuje význam územného rozmeru, keďže práve na miestnej úrovni dochádza k prvému priamemu kontaktu s politikou a aktívne občianstvo sa stáva skutočnosťou;

| 3.3 | s uspokojením konštatuje, že takmer vo všetkých členských štátoch boli vytvorené internetové stránky, na ktorých sa mladí ľudia môžu informovať o Európe, zasadzuje sa však za to, aby bola v rôznych oblastiach vytvorená účinná informačná stratégia, ktorá bude pokrývať oblasti a predmety záujmov mladých ľudí; |
| --- | --- |

3.3

s uspokojením konštatuje, že takmer vo všetkých členských štátoch boli vytvorené internetové stránky, na ktorých sa mladí ľudia môžu informovať o Európe, zasadzuje sa však za to, aby bola v rôznych oblastiach vytvorená účinná informačná stratégia, ktorá bude pokrývať oblasti a predmety záujmov mladých ľudí;

| 3.4 | súhlasí s Radou, že Európsky portál mládeže je veľmi užitočný a treba ho zdokonaliť a šíriť a že nástroje na miestnej a na národnej a európskej úrovni musia byť lepšie koordinované, aby sa zabezpečila rýchlejšia a jednoduchšia výmena informácií; |
| --- | --- |

3.4

súhlasí s Radou, že Európsky portál mládeže je veľmi užitočný a treba ho zdokonaliť a šíriť a že nástroje na miestnej a na národnej a európskej úrovni musia byť lepšie koordinované, aby sa zabezpečila rýchlejšia a jednoduchšia výmena informácií;

| 3.5 | nazdáva sa, že do procesov konzultácie a participácie mladých ľudí musia byť zapojené siete mládežníckych združení, ktoré pôsobia na miestnej úrovni, aby sa predišlo riziku, že budú zapojené len veľké celoštátne siete a vyzýva k vytvoreniu kanálov na konzultáciu a zapojenie mladých, ktorí nepatria do žiadneho združenia. Na to bude potrebná priama účasť obcí, ktoré môžu na svojom území rozvíjať modely zapojenia mladých ľudí do procesov konzultácie a kolektívneho vyjednávania. |
| --- | --- |

3.5

nazdáva sa, že do procesov konzultácie a participácie mladých ľudí musia byť zapojené siete mládežníckych združení, ktoré pôsobia na miestnej úrovni, aby sa predišlo riziku, že budú zapojené len veľké celoštátne siete a vyzýva k vytvoreniu kanálov na konzultáciu a zapojenie mladých, ktorí nepatria do žiadneho združenia. Na to bude potrebná priama účasť obcí, ktoré môžu na svojom území rozvíjať modely zapojenia mladých ľudí do procesov konzultácie a kolektívneho vyjednávania.

Kvalitné informácie

| 3.6 | berie na vedomie informáciu Komisie, že len málo členských štátov zabezpečuje vzdelávanie a odbornú prípravu ľudí činných v oblasti informácií pre mladých ľudí; považuje za žiaduce, aby sa tomuto cieľu venovala väčšia pozornosť pomocou špecifických študijných programov; |
| --- | --- |

3.6

berie na vedomie informáciu Komisie, že len málo členských štátov zabezpečuje vzdelávanie a odbornú prípravu ľudí činných v oblasti informácií pre mladých ľudí; považuje za žiaduce, aby sa tomuto cieľu venovala väčšia pozornosť pomocou špecifických študijných programov;

| 3.7 | zastáva názor, že Komisia by mala viac zdôrazniť súvislosť medzi informovanosťou a poradenstvom s cieľom podporiť u mladých ľudí nadobúdanie vedomostí o spôsoboch získavania, výberu a vyhodnocovania informácií, aby sa z nich stali informovaní používatelia. Členské štáty sú vyzývané, aby využívali všetky existujúce informačné kanály (internet, mobilné telefóny, video, kino) na šírenie informácií pre mládež. |
| --- | --- |

3.7

zastáva názor, že Komisia by mala viac zdôrazniť súvislosť medzi informovanosťou a poradenstvom s cieľom podporiť u mladých ľudí nadobúdanie vedomostí o spôsoboch získavania, výberu a vyhodnocovania informácií, aby sa z nich stali informovaní používatelia. Členské štáty sú vyzývané, aby využívali všetky existujúce informačné kanály (internet, mobilné telefóny, video, kino) na šírenie informácií pre mládež.

Účasť mladých ľudí na informáciách

| 3.8 | s uspokojením konštatuje, že miestnym radám mládeže je venovaná nová pozornosť a mladí ľudia sú systematicky zapájaní do miestnych rozhodovacích grémií aj za podpory regionálnych a miestnych orgánov. Vyzýva Komisiu, aby podporila vytvorenie presných kritérií týkajúcich sa sledovaného cieľa účasti mladých ľudí s cieľom podporiť miestnu účasť a aktívne občianstvo; |
| --- | --- |

3.8

s uspokojením konštatuje, že miestnym radám mládeže je venovaná nová pozornosť a mladí ľudia sú systematicky zapájaní do miestnych rozhodovacích grémií aj za podpory regionálnych a miestnych orgánov. Vyzýva Komisiu, aby podporila vytvorenie presných kritérií týkajúcich sa sledovaného cieľa účasti mladých ľudí s cieľom podporiť miestnu účasť a aktívne občianstvo;

| 3.9 | znovu opakuje, aké je dôležité zapojiť mladých ľudí do tvorby informačných stratégií, informačných produktov, do šírenia informácií a poradenskej činnosti; |
| --- | --- |

3.9

znovu opakuje, aké je dôležité zapojiť mladých ľudí do tvorby informačných stratégií, informačných produktov, do šírenia informácií a poradenskej činnosti;

| 3.10 | zastáva názor, že príspevok jednotlivých mladých ľudí alebo mládežníckych organizácií predstavuje v tejto súvislosti cenný zdroj, ktorý sa musí optimálne využívať a vyzýva Komisiu, aby podnietila členské štáty k stanoveniu nových foriem účasti. |
| --- | --- |

3.10

zastáva názor, že príspevok jednotlivých mladých ľudí alebo mládežníckych organizácií predstavuje v tejto súvislosti cenný zdroj, ktorý sa musí optimálne využívať a vyzýva Komisiu, aby podnietila členské štáty k stanoveniu nových foriem účasti.

4.   Otvorená metóda koordinácie

| 4.1 | si uvedomuje, že oblasť mládeže spadá do kompetencie členských štátov, preto sa vyslovuje za spoločnú angažovanosť Komisie a členských štátov v spolupráci s regionálnymi a miestnymi samosprávami; |
| --- | --- |

4.1

si uvedomuje, že oblasť mládeže spadá do kompetencie členských štátov, preto sa vyslovuje za spoločnú angažovanosť Komisie a členských štátov v spolupráci s regionálnymi a miestnymi samosprávami;

| 4.2 | okrem toho zastáva názor, že Komisia by mohla vyzdvihnúť úspechy a predovšetkým osvedčené postupy členských štátov. |
| --- | --- |

4.2

okrem toho zastáva názor, že Komisia by mohla vyzdvihnúť úspechy a predovšetkým osvedčené postupy členských štátov.

5.   Závery Výboru regiónov

O účasti

| 5.1 | odporúča, aby členské štáty zabezpečili rovnaké príležitosti pre všetkých občanov oboch pohlaví, a najmä pre dospievajúce dievčatá a chlapcov ako aj pre mladých mužov a ženy; |
| --- | --- |

5.1

odporúča, aby členské štáty zabezpečili rovnaké príležitosti pre všetkých občanov oboch pohlaví, a najmä pre dospievajúce dievčatá a chlapcov ako aj pre mladých mužov a ženy;

| 5.2 | prihovára sa za to, aby boli prostriedky spravodlivo rozdeľované medzi projekty pre mládežnícke organizácie a projekty zamerané na jednotlivých mladých ľudí, pričom sa nesmú zanedbávať ani projekty pre najviac znevýhodnené skupiny; |
| --- | --- |

5.2

prihovára sa za to, aby boli prostriedky spravodlivo rozdeľované medzi projekty pre mládežnícke organizácie a projekty zamerané na jednotlivých mladých ľudí, pričom sa nesmú zanedbávať ani projekty pre najviac znevýhodnené skupiny;

| 5.3 | považuje ďalej za žiaduce, aby členské štáty podporovali mladých ľudí v zapájaní sa do činnosti v miestnych, regionálnych a vnútroštátnych orgánoch, na ministerstvách a v politických stranách a radili sa s nimi prostredníctvom rád mládeže a iných participatívnych štruktúr; |
| --- | --- |

5.3

považuje ďalej za žiaduce, aby členské štáty podporovali mladých ľudí v zapájaní sa do činnosti v miestnych, regionálnych a vnútroštátnych orgánoch, na ministerstvách a v politických stranách a radili sa s nimi prostredníctvom rád mládeže a iných participatívnych štruktúr;

| 5.4 | zasadzuje sa za projekty členských štátov, ktoré povzbudzujú mladých ľudí, aby sa zúčastňovali na spoluvytváraní regionálnej a miestnej politiky a spravovaní svojej obce, ako aj za kontakty medzi miestnymi samosprávami a školami s cieľom podporiť občianske povedomie a vedomé uplatňovanie volebného práva; |
| --- | --- |

5.4

zasadzuje sa za projekty členských štátov, ktoré povzbudzujú mladých ľudí, aby sa zúčastňovali na spoluvytváraní regionálnej a miestnej politiky a spravovaní svojej obce, ako aj za kontakty medzi miestnymi samosprávami a školami s cieľom podporiť občianske povedomie a vedomé uplatňovanie volebného práva;

| 5.5 | vyzýva obce, regióny a štáty, aby účinne zapájali mladých ľudí do diskusií o budúcnosti Európy a tak posilnili ich účasť na rozvoji Európskej únie, pričom treba prenechať aktívnu rolu tým, ktorí sú zamestnaní v inštitúciách, európskych úradoch alebo sa zapájajú do programov Spoločenstva. |
| --- | --- |

5.5

vyzýva obce, regióny a štáty, aby účinne zapájali mladých ľudí do diskusií o budúcnosti Európy a tak posilnili ich účasť na rozvoji Európskej únie, pričom treba prenechať aktívnu rolu tým, ktorí sú zamestnaní v inštitúciách, európskych úradoch alebo sa zapájajú do programov Spoločenstva.

O informovanosti

| 5.6 | považuje za dôležité, aby členské štáty zaručili právo na informácie pomocou vhodných stratégií, ktoré budú spĺňať potreby mladých ľudí, venovať zvláštnu pozornosť najslabším skupinám a súčasne poskytnú primerané programy vzdelávania a odbornej prípravy pre ľudí, ktorí pracujú v oblasti vzdelávania mládeže; |
| --- | --- |

5.6

považuje za dôležité, aby členské štáty zaručili právo na informácie pomocou vhodných stratégií, ktoré budú spĺňať potreby mladých ľudí, venovať zvláštnu pozornosť najslabším skupinám a súčasne poskytnú primerané programy vzdelávania a odbornej prípravy pre ľudí, ktorí pracujú v oblasti vzdelávania mládeže;

| 5.7 | znovu opakuje, že vytvorenie Európy občanov a integrácia mladých ľudí do spoločnosti patria medzi najdôležitejšie politické priority výboru a chce prispieť tým, že sa zaviaže organizovať štruktúrované a systematické dialógy, stretnutia s predstaviteľmi miestnych a regionálnych mládežníckych organizácií a rád mládeže a má v pláne vytvoriť pracovnú skupinu, ktorá bude sledovať a podporovať skutočné úsilie miestnych a regionálnych orgánov a overovať osvedčené miestne a regionálne postupy, a to aj pomocou podpory príslušných národných združení; bude sa snažiť byť členským štátom nápomocný pri implementácii odporúčaní týkajúcich sa účasti a informovanosti mladých ľudí; |
| --- | --- |

5.7

znovu opakuje, že vytvorenie Európy občanov a integrácia mladých ľudí do spoločnosti patria medzi najdôležitejšie politické priority výboru a chce prispieť tým, že sa zaviaže organizovať štruktúrované a systematické dialógy, stretnutia s predstaviteľmi miestnych a regionálnych mládežníckych organizácií a rád mládeže a má v pláne vytvoriť pracovnú skupinu, ktorá bude sledovať a podporovať skutočné úsilie miestnych a regionálnych orgánov a overovať osvedčené miestne a regionálne postupy, a to aj pomocou podpory príslušných národných združení; bude sa snažiť byť členským štátom nápomocný pri implementácii odporúčaní týkajúcich sa účasti a informovanosti mladých ľudí;

| 5.8 | zaväzuje sa, že bude viac šíriť informácie o európskych témach k diskusiám na miestnej a regionálnej úrovni, ako aj o európskych podujatiach pre mladých ľudí, aby sa ich čo najviac na týchto podujatiach zúčastnilo; |
| --- | --- |

5.8

zaväzuje sa, že bude viac šíriť informácie o európskych témach k diskusiám na miestnej a regionálnej úrovni, ako aj o európskych podujatiach pre mladých ľudí, aby sa ich čo najviac na týchto podujatiach zúčastnilo;

| 5.9 | žiada Komisiu, aby v záujme podpory účasti na rozvoji Európskej únie naplánovala ad hoc osvetovú kampaň na šírenie informácií o všetkých programoch Spoločenstva adresovaných mládeži; |
| --- | --- |

5.9

žiada Komisiu, aby v záujme podpory účasti na rozvoji Európskej únie naplánovala ad hoc osvetovú kampaň na šírenie informácií o všetkých programoch Spoločenstva adresovaných mládeži;

O otvorenej metóde koordinácie

| 5.10 | víta zámer Rady prijať a zlepšiť línie činnosti a zohľadniť jednotlivé opatrenia nedávno prijatého uznesenia a žiada preto, aby boli do úvahy vzaté pripomienky a návrhy tohto stanoviska; |
| --- | --- |

5.10

víta zámer Rady prijať a zlepšiť línie činnosti a zohľadniť jednotlivé opatrenia nedávno prijatého uznesenia a žiada preto, aby boli do úvahy vzaté pripomienky a návrhy tohto stanoviska;

| 5.11 | prihovára sa za to, aby členské štáty v rámci doteraz obvyklého podávania správ naďalej poskytovali Komisii informácie o svojej politike zameranej na mládež a tým prispeli k otvorenej metóde koordinácie a umožnili dôslednejšie stanovenie a šírenie osvedčených postupov; |
| --- | --- |

5.11

prihovára sa za to, aby členské štáty v rámci doteraz obvyklého podávania správ naďalej poskytovali Komisii informácie o svojej politike zameranej na mládež a tým prispeli k otvorenej metóde koordinácie a umožnili dôslednejšie stanovenie a šírenie osvedčených postupov;

| 5.12 | súhlasí s tým, že sa do marca 2007 stanovia línie činnosti, na ktoré sa členské štáty v oblasti účasti a informovanosti chcú sústrediť s cieľom stanoviť príslušné akčné plány a predovšetkým vo väčšej miere šíriť osvedčené postupy; |
| --- | --- |

5.12

súhlasí s tým, že sa do marca 2007 stanovia línie činnosti, na ktoré sa členské štáty v oblasti účasti a informovanosti chcú sústrediť s cieľom stanoviť príslušné akčné plány a predovšetkým vo väčšej miere šíriť osvedčené postupy;

| 5.13 | vyzýva Komisiu, aby určila optimálny spôsob účinnej analýzy pokroku členských štátov pomocou efektívnych štatistických metód a kvalitatívneho prieskumu; |
| --- | --- |

5.13

vyzýva Komisiu, aby určila optimálny spôsob účinnej analýzy pokroku členských štátov pomocou efektívnych štatistických metód a kvalitatívneho prieskumu;

| 5.14 | zasadzuje sa za vytvorenie pracovnej skupiny, ktorá má stanoviť nástroje na hodnotenie uskutočňovania opatrení určených na posilnenie spoločných cieľov a vyslovuje sa za účasť predstaviteľov obcí a regiónov prostredníctvom výboru; |
| --- | --- |

5.14

zasadzuje sa za vytvorenie pracovnej skupiny, ktorá má stanoviť nástroje na hodnotenie uskutočňovania opatrení určených na posilnenie spoločných cieľov a vyslovuje sa za účasť predstaviteľov obcí a regiónov prostredníctvom výboru;

| 5.15 | znovu opakuje, že spoločné ciele v oblasti mládeže sa dajú najlepšie dosiahnuť tým, že mladým ľuďom budú poskytnuté lepšie životné podmienky; prihovára sa za to, aby Komisia v rámci Európskeho paktu mládeže navrhla akčný plán na lepšie zameranie a podporu iniciatív jednotlivých členských štátov ako aj účelovo viazané financovanie, podľa možnosti spojené s inovačnými opatreniami a výmenou osvedčených postupov; |
| --- | --- |

5.15

znovu opakuje, že spoločné ciele v oblasti mládeže sa dajú najlepšie dosiahnuť tým, že mladým ľuďom budú poskytnuté lepšie životné podmienky; prihovára sa za to, aby Komisia v rámci Európskeho paktu mládeže navrhla akčný plán na lepšie zameranie a podporu iniciatív jednotlivých členských štátov ako aj účelovo viazané financovanie, podľa možnosti spojené s inovačnými opatreniami a výmenou osvedčených postupov;

| 5.16 | vyzýva členské štáty, aby miestnym a regionálnym orgánom poskytli finančné prostriedky potrebné na implementáciu spoločných cieľov; |
| --- | --- |

5.16

vyzýva členské štáty, aby miestnym a regionálnym orgánom poskytli finančné prostriedky potrebné na implementáciu spoločných cieľov;

| 5.17 | napokon verí, že by sa členské štáty s cieľom lepšie dosiahnuť ciele pre mládež mali zaoberať problémom zamestnávania mladých ľudí na dobu určitú, a to aj v súvislosti s diskusiou o novej zelenej knihe Komisie o pracovnom práve. |
| --- | --- |

5.17

napokon verí, že by sa členské štáty s cieľom lepšie dosiahnuť ciele pre mládež mali zaoberať problémom zamestnávania mladých ľudí na dobu určitú, a to aj v súvislosti s diskusiou o novej zelenej knihe Komisie o pracovnom práve.

V Ríme 23. marca 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 253/2005 fin.

1

---

| 7.7.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/14

---

Stanovisko Výboru regiónov „Budúcnosť jednotného trhu a zhodnotenie európskej spoločnosti“

(2007/C 156/03)

VÝBOR REGIÓNOV

| — | sa nazdáva, že jednotný trh potrebuje nové podnety na splnenie svojich úloh v nadchádzajúcich rokoch. V súčasnosti pozostáva jednotný trh z 27 členských štátov, čím sa stáva oveľa rozmanitejším než sme si na začiatku predstavovali. Jednotný trh okrem toho v súčasnosti funguje v rámci globálneho prostredia. Jednotný trh sa teda musí premeniť z interného projektu EÚ na účinný nástroj na zlepšenie kapacity EÚ, aby mohla účinnejšie súťažiť s ostatnými krajinami sveta, aby posilnila svoju územnú, hospodársku a sociálnu súdržnosť a plnila ciele stanovené v lisabonskom programe. Miestne a regionálne orgány zohrávajú pri dosahovaní týchto cieľov kľúčovú úlohu, |
| --- | --- |

—

sa nazdáva, že jednotný trh potrebuje nové podnety na splnenie svojich úloh v nadchádzajúcich rokoch. V súčasnosti pozostáva jednotný trh z 27 členských štátov, čím sa stáva oveľa rozmanitejším než sme si na začiatku predstavovali. Jednotný trh okrem toho v súčasnosti funguje v rámci globálneho prostredia. Jednotný trh sa teda musí premeniť z interného projektu EÚ na účinný nástroj na zlepšenie kapacity EÚ, aby mohla účinnejšie súťažiť s ostatnými krajinami sveta, aby posilnila svoju územnú, hospodársku a sociálnu súdržnosť a plnila ciele stanovené v lisabonskom programe. Miestne a regionálne orgány zohrávajú pri dosahovaní týchto cieľov kľúčovú úlohu,

| — | vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi vypracovali štúdie na zistenie prekážok, s ktorými sa v súčasnosti musia regióny, mestá a obce potýkať pri uplatňovaní jednotného trhu, a stanovenie možných riešení na vytvorenie jednotného trhu vhodného pre 21. storočie, |
| --- | --- |

—

vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi vypracovali štúdie na zistenie prekážok, s ktorými sa v súčasnosti musia regióny, mestá a obce potýkať pri uplatňovaní jednotného trhu, a stanovenie možných riešení na vytvorenie jednotného trhu vhodného pre 21. storočie,

| — | odporúča Európskej komisii, aby svoju činnosť zamerala na ďalšie uplatňovanie jednotného trhu v oblasti služieb, práce a financií. Voľný pohyb tovaru je relatívne úspešný, kým v oblasti služieb, práce a financií je jednotný trh menej účinný. |
| --- | --- |

—

odporúča Európskej komisii, aby svoju činnosť zamerala na ďalšie uplatňovanie jednotného trhu v oblasti služieb, práce a financií. Voľný pohyb tovaru je relatívne úspešný, kým v oblasti služieb, práce a financií je jednotný trh menej účinný.

I.   Politické odporúčania

VÝBOR REGIÓNOV

Úvod

| 1. | súhlasí s Európskou komisiou a Európskou radou, že európske hospodárstvo stojí v 21. storočí pred dôležitými novými úlohami a príležitosťami; víta preto záväzok Európskej komisie v priebehu roka 2007 komplexne zhodnotiť jednotný trh i európsku spoločnosť. Výbor regiónov takisto víta žiadosť Európskej komisie, aby prispel k tomuto zhodnoteniu prostredníctvom tohto výhľadového stanoviska; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s Európskou komisiou a Európskou radou, že európske hospodárstvo stojí v 21. storočí pred dôležitými novými úlohami a príležitosťami; víta preto záväzok Európskej komisie v priebehu roka 2007 komplexne zhodnotiť jednotný trh i európsku spoločnosť. Výbor regiónov takisto víta žiadosť Európskej komisie, aby prispel k tomuto zhodnoteniu prostredníctvom tohto výhľadového stanoviska;

| 2. | nazdáva sa, že jednotný trh potrebuje nové podnety na splnenie svojich úloh v nadchádzajúcich rokoch. V súčasnosti pozostáva jednotný trh z 27 členských štátov, čím sa stáva oveľa rozmanitejším než sme si na začiatku predstavovali. Jednotný trh okrem toho v súčasnosti funguje v rámci globálneho prostredia. Podľa tohto stanoviska sa teda jednotný trh musí premeniť z interného projektu EÚ na účinný nástroj na zlepšenie kapacity EÚ, aby mohla účinnejšie súťažiť s ostatnými krajinami sveta, aby posilnila svoju územnú, hospodársku a sociálnu súdržnosť a plnila ciele stanovené v lisabonskom programe. Miestne a regionálne orgány zohrávajú pri dosahovaní týchto cieľov kľúčovú úlohu; |
| --- | --- |

2.

nazdáva sa, že jednotný trh potrebuje nové podnety na splnenie svojich úloh v nadchádzajúcich rokoch. V súčasnosti pozostáva jednotný trh z 27 členských štátov, čím sa stáva oveľa rozmanitejším než sme si na začiatku predstavovali. Jednotný trh okrem toho v súčasnosti funguje v rámci globálneho prostredia. Podľa tohto stanoviska sa teda jednotný trh musí premeniť z interného projektu EÚ na účinný nástroj na zlepšenie kapacity EÚ, aby mohla účinnejšie súťažiť s ostatnými krajinami sveta, aby posilnila svoju územnú, hospodársku a sociálnu súdržnosť a plnila ciele stanovené v lisabonskom programe. Miestne a regionálne orgány zohrávajú pri dosahovaní týchto cieľov kľúčovú úlohu;

Jednotný trh pre 21. storočie

| 3. | uznáva, že voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu je základným princípom Európskej únie a tvorí základ jednotného trhu. Takisto treba pripomenúť, že motorom projektu európskej integrácie bol a je nielen jednotný trh, ale aj cieľ zachovať mier prostredníctvom vytvárania solidarity a súdržnosti obyvateľov Európy; |
| --- | --- |

3.

uznáva, že voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu je základným princípom Európskej únie a tvorí základ jednotného trhu. Takisto treba pripomenúť, že motorom projektu európskej integrácie bol a je nielen jednotný trh, ale aj cieľ zachovať mier prostredníctvom vytvárania solidarity a súdržnosti obyvateľov Európy;

| 4. | zdôrazňuje, nakoľko je dôležité zapojiť do rozhodovacieho procesu všetkých aktérov už v skorom štádiu a zaviesť postupy verejných konzultácií, pričom treba pri štúdiách dosahu venovať osobitnú pozornosť vplyvom legislatívy Spoločenstva v územnej, sociálnej a environmentálnej oblasti; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, nakoľko je dôležité zapojiť do rozhodovacieho procesu všetkých aktérov už v skorom štádiu a zaviesť postupy verejných konzultácií, pričom treba pri štúdiách dosahu venovať osobitnú pozornosť vplyvom legislatívy Spoločenstva v územnej, sociálnej a environmentálnej oblasti;

| 5. | odporúča, aby Európska komisia a členské štáty lepšie využívali tvorivý a inovačný potenciál miestnych a regionálnych orgánov v Európe riešením nedostatkov v implementácii. Vzťahuje sa to najmä na potrebu zvyšovať otvorenosť a postaviť sa proti politike protekcionizmu v niektorých členských štátoch, ktorá bráni malým a stredným podnikom v investovaní na nových trhoch v EÚ a vo svete; |
| --- | --- |

5.

odporúča, aby Európska komisia a členské štáty lepšie využívali tvorivý a inovačný potenciál miestnych a regionálnych orgánov v Európe riešením nedostatkov v implementácii. Vzťahuje sa to najmä na potrebu zvyšovať otvorenosť a postaviť sa proti politike protekcionizmu v niektorých členských štátoch, ktorá bráni malým a stredným podnikom v investovaní na nových trhoch v EÚ a vo svete;

| 6. | vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi vypracovali štúdie na zistenie prekážok, s ktorými sa v súčasnosti musia regióny, mestá a obce vysporiadať pri uplatňovaní jednotného trhu, a stanovenie možných riešení na vytvorenie jednotného trhu vhodného pre 21. storočie; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi vypracovali štúdie na zistenie prekážok, s ktorými sa v súčasnosti musia regióny, mestá a obce vysporiadať pri uplatňovaní jednotného trhu, a stanovenie možných riešení na vytvorenie jednotného trhu vhodného pre 21. storočie;

| 7. | poukazuje na to, že úloha miestnych a regionálnych orgánov sa neobmedzuje len na prispôsobovanie sa hospodárskym zmenám a podporu podnikov v jednotnom trhu. Tým, že miestne a regionálne orgány obstarávajú a poskytujú služby verejného záujmu, sú zároveň aj aktérmi jednotného trhu; |
| --- | --- |

7.

poukazuje na to, že úloha miestnych a regionálnych orgánov sa neobmedzuje len na prispôsobovanie sa hospodárskym zmenám a podporu podnikov v jednotnom trhu. Tým, že miestne a regionálne orgány obstarávajú a poskytujú služby verejného záujmu, sú zároveň aj aktérmi jednotného trhu;

| 8. | uznáva, že sociálne zhodnotenie úzko súvisí s účinným fungovaním jednotného trhu. Zhodnotenie európskej spoločnosti by si malo všimnúť, že tradične definované sociálne problémy (napríklad chudoba a postihnutie) môžu narastať kvôli starnutiu obyvateľstva a pretrvávajúcej nezamestnanosti. Zároveň sa môžu objaviť nové sociálne problémy ako výsledok zmeny rodinnej štruktúry a globalizácie. Sociálne zhodnotenie by malo priniesť všeobecný postoj k analýze, výmenu osvedčených postupov na európskej úrovni a medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

8.

uznáva, že sociálne zhodnotenie úzko súvisí s účinným fungovaním jednotného trhu. Zhodnotenie európskej spoločnosti by si malo všimnúť, že tradične definované sociálne problémy (napríklad chudoba a postihnutie) môžu narastať kvôli starnutiu obyvateľstva a pretrvávajúcej nezamestnanosti. Zároveň sa môžu objaviť nové sociálne problémy ako výsledok zmeny rodinnej štruktúry a globalizácie. Sociálne zhodnotenie by malo priniesť všeobecný postoj k analýze, výmenu osvedčených postupov na európskej úrovni a medzi členskými štátmi;

Globalizácia a vonkajšie výzvy

| 9. | odporúča, aby Európska komisia popri porovnávaní hospodárskej výkonnosti jednotlivých členských štátov a regiónov EÚ systematickejšie porovnávala, merala a zohľadňovala hospodársku výkonnosť a politický vývoj národných a regionálnych hospodárstiev EÚ voči našim zámorským konkurentom, najmä USA, Číne a Indii; |
| --- | --- |

9.

odporúča, aby Európska komisia popri porovnávaní hospodárskej výkonnosti jednotlivých členských štátov a regiónov EÚ systematickejšie porovnávala, merala a zohľadňovala hospodársku výkonnosť a politický vývoj národných a regionálnych hospodárstiev EÚ voči našim zámorským konkurentom, najmä USA, Číne a Indii;

| 10. | súhlasí s analýzou Komisie, z ktorej vyplýva, že treba väčšmi prihliadať na medzinárodné prostredie, ak chceme zachovať konkurenčný a atraktívny trh Spoločenstva. Integrovanejší vnútorný trh by pomohol splniť výzvu globalizácie, využiť jej príležitosti, a tým aj znížiť negatívne dojmy. V tejto súvislosti Výbor regiónov zdôrazňuje, že aj miestne a regionálne orgány v EÚ sú súčasťou stále globalizovanejšieho hospodárstva, v ktorom sa svetový obchod s tovarom každé desaťročie zdvojnásobuje. Zoči-voči konkurencii ekonomík založených na poznatkoch budú musieť byť európske podniky podstatne inovatívnejšie, zručnejšie a tvorivejšie; |
| --- | --- |

10.

súhlasí s analýzou Komisie, z ktorej vyplýva, že treba väčšmi prihliadať na medzinárodné prostredie, ak chceme zachovať konkurenčný a atraktívny trh Spoločenstva. Integrovanejší vnútorný trh by pomohol splniť výzvu globalizácie, využiť jej príležitosti, a tým aj znížiť negatívne dojmy. V tejto súvislosti Výbor regiónov zdôrazňuje, že aj miestne a regionálne orgány v EÚ sú súčasťou stále globalizovanejšieho hospodárstva, v ktorom sa svetový obchod s tovarom každé desaťročie zdvojnásobuje. Zoči-voči konkurencii ekonomík založených na poznatkoch budú musieť byť európske podniky podstatne inovatívnejšie, zručnejšie a tvorivejšie;

| 11. | odporúča, aby sa jednotný trh v plnej miere chápal ako dynamický nástroj európskeho sociálneho a hospodárskeho rastu. Jednotný trh musí mať podporu, aby tak mohla byť účinne zvýšená úroveň hospodárskeho rastu EÚ tým, že budú vytvorené všetky potrebné predpoklady a politické a hospodárske podmienky; |
| --- | --- |

11.

odporúča, aby sa jednotný trh v plnej miere chápal ako dynamický nástroj európskeho sociálneho a hospodárskeho rastu. Jednotný trh musí mať podporu, aby tak mohla byť účinne zvýšená úroveň hospodárskeho rastu EÚ tým, že budú vytvorené všetky potrebné predpoklady a politické a hospodárske podmienky;

| 12. | je presvedčený, že na úrovni EÚ by sa mal vypracovať súbor minimálnych sociálnych noriem založených na spoločných princípoch. Špecifické zásady upravujúce rovnaké zaobchádzanie pokiaľ ide o pracovné podmienky by sa mali uplatňovať na mieste, kde sa pracovné miesto nachádza a mali by sa zakladať na dohodách medzi sociálnymi partnermi. Vzhľadom na vývoj globálneho trhu sú mnohé výzvy, s ktorými sa jednotný trh musí vysporiadať, externej povahy; |
| --- | --- |

12.

je presvedčený, že na úrovni EÚ by sa mal vypracovať súbor minimálnych sociálnych noriem založených na spoločných princípoch. Špecifické zásady upravujúce rovnaké zaobchádzanie pokiaľ ide o pracovné podmienky by sa mali uplatňovať na mieste, kde sa pracovné miesto nachádza a mali by sa zakladať na dohodách medzi sociálnymi partnermi. Vzhľadom na vývoj globálneho trhu sú mnohé výzvy, s ktorými sa jednotný trh musí vysporiadať, externej povahy;

Učenie, kvalifikácia a zamestnateľnosť v znalostnej ekonomike

| 13. | odporúča Európskej komisii, aby podpora rozvoja kvalifikácie prostredníctvom rovnakých príležitostí a investovaním do celoživotného vzdelávania bola zameraná na zabezpečenie toho, aby politika vzdelávania a odbornej prípravy poskytovala takú kvalifikáciu, akú ľudia potrebujú na nájdenie vhodného zamestnania a aká zodpovedá potrebám podnikov; |
| --- | --- |

13.

odporúča Európskej komisii, aby podpora rozvoja kvalifikácie prostredníctvom rovnakých príležitostí a investovaním do celoživotného vzdelávania bola zameraná na zabezpečenie toho, aby politika vzdelávania a odbornej prípravy poskytovala takú kvalifikáciu, akú ľudia potrebujú na nájdenie vhodného zamestnania a aká zodpovedá potrebám podnikov;

| 14. | zdôrazňuje, že rozvoj kvalifikácie je ústrednou výzvou, ktorej európske regióny čelia, a že spolu s inováciami, podnikaním, konkurencieschopnosťou a investovaním je jednou z hlavných hnacích síl produktivity. Výbor regiónov vyzdvihuje význam zlepšovania kapacít na investovanie do rozvoja zručností členských štátov a miestnych i regionálnych orgánov pri zabezpečovaní celoživotného vzdelávania v praxi a podpore aktívnej pracovnej politiky prostredníctvom udržateľného prístupu v súlade s lisabonským programom; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že rozvoj kvalifikácie je ústrednou výzvou, ktorej európske regióny čelia, a že spolu s inováciami, podnikaním, konkurencieschopnosťou a investovaním je jednou z hlavných hnacích síl produktivity. Výbor regiónov vyzdvihuje význam zlepšovania kapacít na investovanie do rozvoja zručností členských štátov a miestnych i regionálnych orgánov pri zabezpečovaní celoživotného vzdelávania v praxi a podpore aktívnej pracovnej politiky prostredníctvom udržateľného prístupu v súlade s lisabonským programom;

| 15. | odporúča, aby Európska komisia po konzultácii s členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi poskytla strategický rámec a naplánovala zdroje na podporu rozvoja cielených regionálnych a miestnych kvalifikačných stratégií; |
| --- | --- |

15.

odporúča, aby Európska komisia po konzultácii s členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi poskytla strategický rámec a naplánovala zdroje na podporu rozvoja cielených regionálnych a miestnych kvalifikačných stratégií;

| 16. | odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby sa rozvíjalo budúce zameranie jednotného trhu na kvalifikáciu a zamestnanosť, podľa možnosti na základe ich využívania na miestnej a regionálnej úrovni. Väčšou regionálnou autonómiou a zodpovednosťou by kvalifikačné programy, napríklad programy poskytované prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu, mali zabezpečiť napojenie na regionálne a miestne trhy práce, aby boli regióny schopné plniť svoje špecifické úlohy; |
| --- | --- |

16.

odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby sa rozvíjalo budúce zameranie jednotného trhu na kvalifikáciu a zamestnanosť, podľa možnosti na základe ich využívania na miestnej a regionálnej úrovni. Väčšou regionálnou autonómiou a zodpovednosťou by kvalifikačné programy, napríklad programy poskytované prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu, mali zabezpečiť napojenie na regionálne a miestne trhy práce, aby boli regióny schopné plniť svoje špecifické úlohy;

| 17. | navrhuje, aby Európska komisia a členské štáty budovali na silných stránkach EÚ ako znalostnej ekonomiky a aby podporovali prenosnosť kvalifikácie a zamestnateľnosti občanov namiesto toho, aby sa pokúšali súťažiť s hospodárstvami, ktorých konkurenčnou výhodou je nízka kvalifikácia a zamestnanosť s nízkou pridanou hodnotou. Rozvoj kvalifikácie a celoživotné vzdelávanie sú zásadné prvky každého programu na zefektívnenie jednotného trhu; |
| --- | --- |

17.

navrhuje, aby Európska komisia a členské štáty budovali na silných stránkach EÚ ako znalostnej ekonomiky a aby podporovali prenosnosť kvalifikácie a zamestnateľnosti občanov namiesto toho, aby sa pokúšali súťažiť s hospodárstvami, ktorých konkurenčnou výhodou je nízka kvalifikácia a zamestnanosť s nízkou pridanou hodnotou. Rozvoj kvalifikácie a celoživotné vzdelávanie sú zásadné prvky každého programu na zefektívnenie jednotného trhu;

| 18. | V tomto kontexte pripomína, že celosvetová konkurencia a orientácia na spoločnosť založenú na poznatkoch a orientovanú na služby vytvára nové výzvy pre rozvoj kvalifikovanosti a vzdelania. Nízku odbornosť vyžadujúce a slabo platené pracovné miesta sa nesmú stať pascami pre novú skupinu „pracujúcej chudoby.“ Preto je potrebné sústrediť sociálne služby hlavne na pomoc tým, ktorí ich potrebujú, a to prostredníctvom vzdelávania, dôstojnej mzdy a pracovných podmienok pre všetkých, a opatrení na zabezpečenie zvýšenej sociálnej mobility; |
| --- | --- |

18.

V tomto kontexte pripomína, že celosvetová konkurencia a orientácia na spoločnosť založenú na poznatkoch a orientovanú na služby vytvára nové výzvy pre rozvoj kvalifikovanosti a vzdelania. Nízku odbornosť vyžadujúce a slabo platené pracovné miesta sa nesmú stať pascami pre novú skupinu „pracujúcej chudoby.“ Preto je potrebné sústrediť sociálne služby hlavne na pomoc tým, ktorí ich potrebujú, a to prostredníctvom vzdelávania, dôstojnej mzdy a pracovných podmienok pre všetkých, a opatrení na zabezpečenie zvýšenej sociálnej mobility;

Zhodnotenie európskej spoločnosti

| 19. | súhlasí s názorom Európskej rady na dôležitosť sociálneho rozmeru EÚ (1). Výbor regiónov preto takisto víta požiadavku Rady, aby Európska komisia a Parlament venovali náležitú pozornosť sociálnym vplyvom európskej legislatívy; |
| --- | --- |

19.

súhlasí s názorom Európskej rady na dôležitosť sociálneho rozmeru EÚ (1). Výbor regiónov preto takisto víta požiadavku Rady, aby Európska komisia a Parlament venovali náležitú pozornosť sociálnym vplyvom európskej legislatívy;

| 20. | zdôrazňuje, že jednotný trh by sa mal chápať ako dôležitý prvok širšej spoločnosti EÚ. Preto by sa mali lepšie riešiť sociálne aspekty jednotného trhu a EÚ by mala stavať na odlišných regionálnych identitách a prístupoch k sociálno-hospodárskemu rozvoju tým, že sa bude skôr pokúšať uplatňovať spoločné európske princípy, než len zavádzať jednotnú politiku alebo politiku založenú výlučne na hospodárstve; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že jednotný trh by sa mal chápať ako dôležitý prvok širšej spoločnosti EÚ. Preto by sa mali lepšie riešiť sociálne aspekty jednotného trhu a EÚ by mala stavať na odlišných regionálnych identitách a prístupoch k sociálno-hospodárskemu rozvoju tým, že sa bude skôr pokúšať uplatňovať spoločné európske princípy, než len zavádzať jednotnú politiku alebo politiku založenú výlučne na hospodárstve;

| 21. | odporúča, aby Európska komisia aj naďalej bola garantom sociálnych práv a práv spotrebiteľov (napríklad budúcou smernicou o službách); |
| --- | --- |

21.

odporúča, aby Európska komisia aj naďalej bola garantom sociálnych práv a práv spotrebiteľov (napríklad budúcou smernicou o službách);

| 22. | nazdáva sa, že je nevyhnutné – ako vyplynulo aj z diskusie na tému smernice o službách, vziať do úvahy osobitnú povahu záväzkov verejných služieb v súvislosti s uplatňovaním pravidiel vnútorného trhu; |
| --- | --- |

22.

nazdáva sa, že je nevyhnutné – ako vyplynulo aj z diskusie na tému smernice o službách, vziať do úvahy osobitnú povahu záväzkov verejných služieb v súvislosti s uplatňovaním pravidiel vnútorného trhu;

| 23. | odporúča, aby Európska komisia osobitne zohľadnila vplyv súčasných a budúcich demografických zmien na úspešnosť a smerovanie jednotného trhu v budúcnosti. Mimoriadna pozornosť by sa mala venovať nerovnakému vplyvu súčasnej a budúcej migrácie obyvateľstva. Rovnosť príležitostí je základnou zásadou modernej Európy. Akákoľvek diskriminácia nepredstavuje žiadnu alternatívu; |
| --- | --- |

23.

odporúča, aby Európska komisia osobitne zohľadnila vplyv súčasných a budúcich demografických zmien na úspešnosť a smerovanie jednotného trhu v budúcnosti. Mimoriadna pozornosť by sa mala venovať nerovnakému vplyvu súčasnej a budúcej migrácie obyvateľstva. Rovnosť príležitostí je základnou zásadou modernej Európy. Akákoľvek diskriminácia nepredstavuje žiadnu alternatívu;

| 24. | odporúča, aby Európska komisia prijala zosúladenejší a lepšie štruktúrovaný prístup na lepšie zohľadnenie sociálneho rozmeru jednotného trhu. Blahobyt a záujmy európskych občanov a podnikov musia byť hlavnou zásadou politiky EÚ a sú kľúčom na zabezpečenie možností jednotného trhu. Konkurencieschopnosť regiónov by sa preto mala chápať z hľadiska potenciálu občanov i podnikov; |
| --- | --- |

24.

odporúča, aby Európska komisia prijala zosúladenejší a lepšie štruktúrovaný prístup na lepšie zohľadnenie sociálneho rozmeru jednotného trhu. Blahobyt a záujmy európskych občanov a podnikov musia byť hlavnou zásadou politiky EÚ a sú kľúčom na zabezpečenie možností jednotného trhu. Konkurencieschopnosť regiónov by sa preto mala chápať z hľadiska potenciálu občanov i podnikov;

| 25. | odporúča Európskej komisii, aby chránila zraniteľnejších členov európskej spoločnosti. Globalizácia svetových trhov je dodatočnou príležitosťou pre rozvoj hospodárstiev EÚ. Avšak pri podpore ďalšieho hospodárskeho rastu vytvárajúceho pracovné miesta a blahobyt môžu existovať časti európskeho spoločenstva, ktoré nebudú schopné profitovať z tohto rastu. V spojení s demografickými zmenami a starnúcim obyvateľstvom sa tradičná sociálna politika môže stať neprimeranou. Zároveň so správnym zameraním pozornosti EÚ na využitie príležitostí na rast sa následne musia sociálne štruktúry prispôsobiť tak, aby odrážali výzvy rozvíjajúceho sa európskeho jednotného trhu a tým zabezpečovali rovnosť príležitostí. Bude si to vyžadovať sociálne štruktúry a konkrétne vzdelávanie a odbornú prípravu, ktoré budú lepšie zamerané na osoby najviac odkázané na pomoc, pričom budú zabezpečené primerané zdroje a stimuly, ktoré budú rozvíjať inovačné prístupy na zabezpečenie efektívnej prosperity; |
| --- | --- |

25.

odporúča Európskej komisii, aby chránila zraniteľnejších členov európskej spoločnosti. Globalizácia svetových trhov je dodatočnou príležitosťou pre rozvoj hospodárstiev EÚ. Avšak pri podpore ďalšieho hospodárskeho rastu vytvárajúceho pracovné miesta a blahobyt môžu existovať časti európskeho spoločenstva, ktoré nebudú schopné profitovať z tohto rastu. V spojení s demografickými zmenami a starnúcim obyvateľstvom sa tradičná sociálna politika môže stať neprimeranou. Zároveň so správnym zameraním pozornosti EÚ na využitie príležitostí na rast sa následne musia sociálne štruktúry prispôsobiť tak, aby odrážali výzvy rozvíjajúceho sa európskeho jednotného trhu a tým zabezpečovali rovnosť príležitostí. Bude si to vyžadovať sociálne štruktúry a konkrétne vzdelávanie a odbornú prípravu, ktoré budú lepšie zamerané na osoby najviac odkázané na pomoc, pričom budú zabezpečené primerané zdroje a stimuly, ktoré budú rozvíjať inovačné prístupy na zabezpečenie efektívnej prosperity;

Lepšia komunikácia

| 26. | odporúča, aby Európska komisia a členské štáty uskutočňovali konzultácie s miestnymi a regionálnymi orgánmi a spolupracovali s nimi na stimulácii diskusií a zapájaní občanov do zabezpečovania prosperity, solidarity a bezpečnosti, ako aj do programu hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest. Malo by sa poukázať na dôležitú úlohu sociálnych partnerov a sociálneho dialógu, ktorú môžu zohrávať na všetkých úrovniach pri hodnotení fungovania trhu, podpore udržateľnej politiky hospodárskej migrácie, boji proti vykorisťujúcim pracovným podmienkam a odstraňovaní diskriminácie na pracovisku a celkovo na trhu práce; |
| --- | --- |

26.

odporúča, aby Európska komisia a členské štáty uskutočňovali konzultácie s miestnymi a regionálnymi orgánmi a spolupracovali s nimi na stimulácii diskusií a zapájaní občanov do zabezpečovania prosperity, solidarity a bezpečnosti, ako aj do programu hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest. Malo by sa poukázať na dôležitú úlohu sociálnych partnerov a sociálneho dialógu, ktorú môžu zohrávať na všetkých úrovniach pri hodnotení fungovania trhu, podpore udržateľnej politiky hospodárskej migrácie, boji proti vykorisťujúcim pracovným podmienkam a odstraňovaní diskriminácie na pracovisku a celkovo na trhu práce;

| 27. | zdôrazňuje, že prínosy jednotného trhu neboli účinne ozrejmené partnerom, občanom a podnikom. Opätovné spojenie Európy s jej občanmi je nevyhnutným predpokladom úspešnosti jednotného trhu. Výbor regiónov preto navrhuje, aby miestne a regionálne orgány, ktoré sú vládnou úrovňou najbližšou občanom, v tomto proces zohrávali hlavnú úlohu. Odporúča, aby Európska komisia v partnerstve s Výborom regiónov vypracovala oznámenie a začala politický proces, ktorým by sa angažovala a plnila očakávania občanov a podnikateľov a zapojila ich do európskych cieľov prosperity, solidarity a bezpečnosti, ako aj do programu rastu a vytvárania pracovných miest. Ide o nevyhnutné prvky budúcej dôveryhodnosti a podpory v Európe; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že prínosy jednotného trhu neboli účinne ozrejmené partnerom, občanom a podnikom. Opätovné spojenie Európy s jej občanmi je nevyhnutným predpokladom úspešnosti jednotného trhu. Výbor regiónov preto navrhuje, aby miestne a regionálne orgány, ktoré sú vládnou úrovňou najbližšou občanom, v tomto proces zohrávali hlavnú úlohu. Odporúča, aby Európska komisia v partnerstve s Výborom regiónov vypracovala oznámenie a začala politický proces, ktorým by sa angažovala a plnila očakávania občanov a podnikateľov a zapojila ich do európskych cieľov prosperity, solidarity a bezpečnosti, ako aj do programu rastu a vytvárania pracovných miest. Ide o nevyhnutné prvky budúcej dôveryhodnosti a podpory v Európe;

| 28. | odporúča, aby Európska komisia, členské štáty a miestne a regionálne orgány na zmiernenie obáv občanov aj podnikov, a to najmä malých a stredných, lepšie informovali o tom, ako treba riadiť hospodárske a sociálne úpravy vyplývajúce z globalizácie a rastúcej konkurencie; |
| --- | --- |

28.

odporúča, aby Európska komisia, členské štáty a miestne a regionálne orgány na zmiernenie obáv občanov aj podnikov, a to najmä malých a stredných, lepšie informovali o tom, ako treba riadiť hospodárske a sociálne úpravy vyplývajúce z globalizácie a rastúcej konkurencie;

Účinné rozhodovanie

| 29. | odporúča Európskej komisii, aby svoju činnosť zamerala na ďalšie uplatňovanie jednotného trhu v oblasti služieb, práce a financií. Voľný pohyb tovaru je relatívne úspešný, kým v oblasti služieb, práce a financií je jednotný trh menej účinný; |
| --- | --- |

29.

odporúča Európskej komisii, aby svoju činnosť zamerala na ďalšie uplatňovanie jednotného trhu v oblasti služieb, práce a financií. Voľný pohyb tovaru je relatívne úspešný, kým v oblasti služieb, práce a financií je jednotný trh menej účinný;

| 30. | vyzýva členské štáty, aby podporovali miestne a regionálne orgány pri ďalšom zavádzaní koordinovaných, zjednodušených a integrovaných štruktúr pomoci podnikateľom na najvhodnejšej zemepisnej úrovni. Tieto štruktúry majú značný potenciál poskytovať informácie o príležitostiach vo verejnom obstarávaní a pomoc pri vysvetľovaní procesu uzatvárania zmlúv na verejné zákazky. Miestne a regionálne orgány hrajú významnú úlohu aj pri podpore malých a stredných podnikov ako významní zákazníci pri nákupe tovaru a služieb, ktoré malé a stredné podniky poskytujú; |
| --- | --- |

30.

vyzýva členské štáty, aby podporovali miestne a regionálne orgány pri ďalšom zavádzaní koordinovaných, zjednodušených a integrovaných štruktúr pomoci podnikateľom na najvhodnejšej zemepisnej úrovni. Tieto štruktúry majú značný potenciál poskytovať informácie o príležitostiach vo verejnom obstarávaní a pomoc pri vysvetľovaní procesu uzatvárania zmlúv na verejné zákazky. Miestne a regionálne orgány hrajú významnú úlohu aj pri podpore malých a stredných podnikov ako významní zákazníci pri nákupe tovaru a služieb, ktoré malé a stredné podniky poskytujú;

| 31. | odporúča Európskej komisii, aby po konzultáciách s podnikateľskou sférou podporila európsku konkurencieschopnosť zavedením účinného systému európskeho patentu, ktorý pomôže držiteľom patentov pri presadzovaní ich práv duševného vlastníctva a pri znižovaní nákladov pri súčasnej lepšej stimulácii inovácií; |
| --- | --- |

31.

odporúča Európskej komisii, aby po konzultáciách s podnikateľskou sférou podporila európsku konkurencieschopnosť zavedením účinného systému európskeho patentu, ktorý pomôže držiteľom patentov pri presadzovaní ich práv duševného vlastníctva a pri znižovaní nákladov pri súčasnej lepšej stimulácii inovácií;

| 32. | odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby viedli skutočný dialóg a konzultácie s miestnymi a regionálnymi orgánmi a podnikateľskou sférou na určenie oblastí, v ktorých je možné zmenšiť regulačné zaťaženie podnikateľov, predovšetkým malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

32.

odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby viedli skutočný dialóg a konzultácie s miestnymi a regionálnymi orgánmi a podnikateľskou sférou na určenie oblastí, v ktorých je možné zmenšiť regulačné zaťaženie podnikateľov, predovšetkým malých a stredných podnikov.

| 33. | zdieľa presvedčenie, že na integráciu vnútorného trhu je nevyhnutné zjednodušenie aktuálneho práva Spoločenstva, ale je aj toho názoru, že „lepšia právna regulácia“ nutne neznamená „menej právnej regulácie“. Je teda dôležité, aby sa pri dodržaní princípu subsidiarity neodstupovalo od harmonizácie, aby sa vytvorili v Únii jasné a integrované právne predpisy; |
| --- | --- |

33.

zdieľa presvedčenie, že na integráciu vnútorného trhu je nevyhnutné zjednodušenie aktuálneho práva Spoločenstva, ale je aj toho názoru, že „lepšia právna regulácia“ nutne neznamená „menej právnej regulácie“. Je teda dôležité, aby sa pri dodržaní princípu subsidiarity neodstupovalo od harmonizácie, aby sa vytvorili v Únii jasné a integrované právne predpisy;

| 34. | odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby v legislatívnom procese EÚ uplatňovali vopred vypracovanú komplexnejšiu analýzu vplyvov na malé a stredné podniky a posilnili úlohu malých a stredných podnikov pri príprave novej legislatívy; |
| --- | --- |

34.

odporúča Európskej komisii a členským štátom, aby v legislatívnom procese EÚ uplatňovali vopred vypracovanú komplexnejšiu analýzu vplyvov na malé a stredné podniky a posilnili úlohu malých a stredných podnikov pri príprave novej legislatívy;

| 35. | vyzýva na upevnenie zásady vzájomného uznávania (rozsudok Súdneho dvora vo veci „Cassis de Dijon“ (prípad 120/78 z 20. februára 1979)). Preto žiada Komisiu, aby podnikla nevyhnutné kroky na zabezpečenie toho, aby členské štáty mohli mať aj naďalej rôzne výrobné normy, pretože bez nich by vznikla zámienka na odmietnutie povolenia na obchodovanie s výrobkom; |
| --- | --- |

35.

vyzýva na upevnenie zásady vzájomného uznávania (rozsudok Súdneho dvora vo veci „Cassis de Dijon“ (prípad 120/78 z 20. februára 1979)). Preto žiada Komisiu, aby podnikla nevyhnutné kroky na zabezpečenie toho, aby členské štáty mohli mať aj naďalej rôzne výrobné normy, pretože bez nich by vznikla zámienka na odmietnutie povolenia na obchodovanie s výrobkom;

| 36. | odporúča Európskej komisii, aby uznala proaktívnu a dôležitú úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri ovplyvňovaní ďalšieho vhodného rozvoja jednotného trhu a sociálnej reality v Európe. Preto by mala byť posilnená aj komunálna a regionálna samospráva. Výbor regiónov je dôležitým partnerom pri demonštrovaní prínosov jednotného trhu vďaka svojim blízkym vzťahom s občanmi Európy a súčasne zaujíma ideálne postavenie na to, aby obhajoval zmeny, keď je to vhodné. |
| --- | --- |

36.

odporúča Európskej komisii, aby uznala proaktívnu a dôležitú úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri ovplyvňovaní ďalšieho vhodného rozvoja jednotného trhu a sociálnej reality v Európe. Preto by mala byť posilnená aj komunálna a regionálna samospráva. Výbor regiónov je dôležitým partnerom pri demonštrovaní prínosov jednotného trhu vďaka svojim blízkym vzťahom s občanmi Európy a súčasne zaujíma ideálne postavenie na to, aby obhajoval zmeny, keď je to vhodné.

II.   Pozmeňovacie odporúčania

—

V Ríme 23. marca 2007

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Pozri závery zo zasadnutia Európskej rady 15. a 16. júna 2006.

1

---