# Eiropas Savienības C 156/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 156 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 7. jūlijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 156

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 7. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | Reģionu komiteja |
| | 2007. gada 23. marta 69. plenārā sesija |
| 2007/C 156/01 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas kohēzijas politikas sviras efekts struktūrfondu ietvaros | 1 |
| 2007/C 156/02 | Reģionu komitejas atzinums Jaunatnes līdzdalība un informētība — Baltā grāmata par jaunu impulsu eiropas jaunatnei | 8 |
| 2007/C 156/03 | Reģionu komitejas atzinums Vienotā tirgus nākotne un eiropas sabiedrības novērtēšana | 14 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

2007. gada 23. marta 69. plenārā sesija

2007/C 156/01

Reģionu komitejas atzinums Eiropas kohēzijas politikas sviras efekts struktūrfondu ietvaros

1

2007/C 156/02

Reģionu komitejas atzinums Jaunatnes līdzdalība un informētība — Baltā grāmata par jaunu impulsu eiropas jaunatnei

8

2007/C 156/03

Reģionu komitejas atzinums Vienotā tirgus nākotne un eiropas sabiedrības novērtēšana

14

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

2007. gada 23. marta 69. plenārā sesija

| 7.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/1

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas kohēzijas politikas sviras efekts struktūrfondu ietvaros”

(2007/C 156/01)

REĢIONU KOMITEJA

| — | Eiropā pašlaik notiek milzīgas sociāli ekonomiskas pārmaiņas un rodas tehnoloģiskas problēmas, kam ir liela nozīme 2000. gada Lisabonas programmā izvirzītā galvenā mērķa sasniegšanā, lai saglabātu un pilnveidotu Eiropas modeli, kurā iespējams apvienot labklājību un solidaritāti. Eiropā to iespējams panākt, vienīgi saglabājot stingru politisko pamatu, kas nodrošina ieinteresētajām pusēm ne vien līdzekļus jaunām iespējām, bet arī seku pārvaldībai. Minētās problēmas visvairāk attiecas uz reģionālajām un vietējām pašvaldībām, tomēr vienlaikus minētajām pašvaldībām ir vislielākās iespējas pārveidot stratēģiskās pamatnostādnes konkrētos pasākumos, mobilizējot sociālās un ekonomiskās jomas dalībniekus visā Eiropā. |
| --- | --- |

—

Eiropā pašlaik notiek milzīgas sociāli ekonomiskas pārmaiņas un rodas tehnoloģiskas problēmas, kam ir liela nozīme 2000. gada Lisabonas programmā izvirzītā galvenā mērķa sasniegšanā, lai saglabātu un pilnveidotu Eiropas modeli, kurā iespējams apvienot labklājību un solidaritāti. Eiropā to iespējams panākt, vienīgi saglabājot stingru politisko pamatu, kas nodrošina ieinteresētajām pusēm ne vien līdzekļus jaunām iespējām, bet arī seku pārvaldībai. Minētās problēmas visvairāk attiecas uz reģionālajām un vietējām pašvaldībām, tomēr vienlaikus minētajām pašvaldībām ir vislielākās iespējas pārveidot stratēģiskās pamatnostādnes konkrētos pasākumos, mobilizējot sociālās un ekonomiskās jomas dalībniekus visā Eiropā.

| — | Tādējādi ES izaugsmes un darba vietu radīšanas atjaunotās stratēģijas sekmīgai īstenošanai nepieciešams mobilizēt resursus visā Eiropas teritorijā. Gan ES, gan valstu budžeti ir ierobežoti, tomēr Eiropai jācenšas atrast vislabākais veids pieejamo finanšu resursu palielināšanai. RK uzskata, ka kohēzijas politika, ņemot vērā tās stratēģisko orientāciju un īstenošanas mehānismus, ir efektīva svira ES rīcībā. |
| --- | --- |

—

Tādējādi ES izaugsmes un darba vietu radīšanas atjaunotās stratēģijas sekmīgai īstenošanai nepieciešams mobilizēt resursus visā Eiropas teritorijā. Gan ES, gan valstu budžeti ir ierobežoti, tomēr Eiropai jācenšas atrast vislabākais veids pieejamo finanšu resursu palielināšanai. RK uzskata, ka kohēzijas politika, ņemot vērā tās stratēģisko orientāciju un īstenošanas mehānismus, ir efektīva svira ES rīcībā.

| — | RK uzskata, ka ES kohēzijas politikas sviras efektu 2007. — 2013. gada plānošanas periodā var ievērojami pastiprināt. Kohēzijas politikā iekļautos izmēģinātos un pārbaudītos principus papildina virkne pasākumu: stratēģiskākas pieejas apstiprināšana attiecībā uz kohēzijas politiku, līdzekļu iezīmēšana un koncentrēšana prioritārās nozarēs, uzlabots tiesiskais regulējums inovatīvu finanšu shēmu pieņemšanai, pilsētu attīstības programmu nozīmīguma palielināšana un teritoriālās sadarbības uzlabošana. |
| --- | --- |

—

RK uzskata, ka ES kohēzijas politikas sviras efektu 2007. — 2013. gada plānošanas periodā var ievērojami pastiprināt. Kohēzijas politikā iekļautos izmēģinātos un pārbaudītos principus papildina virkne pasākumu: stratēģiskākas pieejas apstiprināšana attiecībā uz kohēzijas politiku, līdzekļu iezīmēšana un koncentrēšana prioritārās nozarēs, uzlabots tiesiskais regulējums inovatīvu finanšu shēmu pieņemšanai, pilsētu attīstības programmu nozīmīguma palielināšana un teritoriālās sadarbības uzlabošana.

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2006. gada 24. marta lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta pirmo punktu konsultēties ar to par minēto tematu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 20. jūlija vēstuli, kurā tas lūdz RK izstrādāt atzinumu par tematu “Reģionālās politikas ietekme un sekas attiecībā uz kohēziju Eiropas Savienībā”,

ņemot vērā priekšsēdētāja 2006. gada 1. jūnija lēmumu uzdot Teritoriālās kohēzijas politikas komisijai izstrādāt atzinumu par minēto tematu,

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam: “Veidojot mūsu kopīgo nākotni: politikas izaicinājumi un budžeta līdzekļi 2007-2013 gadam paplašinātajā Eiropas Savienībā”, COM(2004) 101 galīgā redakcija (CdR 162/2004 fin), (1)

ņemot vērā Komitejas atzinumu par Trešo ziņojumu par ekonomisko un sociālo kohēziju (CdR 120/2004 fin),
   (2)

ņemot vērā Komitejas atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums: kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007. — 2013. gadam”, COM(2005) 299 galīgā redakcija (CdR 140/2005 fin),

ņemot vērā Komitejas atzinuma projektu (CdR 118/2006 rev.2), ko Teritoriālās kohēzijas politikas komisija pieņēma 2006. gada 11. decembrī (ziņotājs:
  Manuel Chaves González

  kgs (ES/PSE), Andalūzijas reģiona priekšsēdētājs,

69. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 23. martā pieņēma šo atzinumu.

1.   Atzinuma izstrādes sociāli ekonomiskais un politiskais pamatojums.

| 1.1 | Eiropas Komisija 2006. gada 24. martā komisāres Wallstrom parakstītajā vēstulē izteica ieinteresētību par to, lai Reģionu komiteja izstrādātu perspektīvas atzinumu par “Eiropas kohēzijas politikas sviras efektu struktūrfondu ietvaros”. Komisija uzskata, ka minētais atzinums sniegs ievērojamu ieguldījumu Ceturtajā ziņojumā par kohēziju, ko paredzēts pieņemt 2007. gada pavasarī. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisija 2006. gada 24. martā komisāres Wallstrom parakstītajā vēstulē izteica ieinteresētību par to, lai Reģionu komiteja izstrādātu perspektīvas atzinumu par “Eiropas kohēzijas politikas sviras efektu struktūrfondu ietvaros”. Komisija uzskata, ka minētais atzinums sniegs ievērojamu ieguldījumu Ceturtajā ziņojumā par kohēziju, ko paredzēts pieņemt 2007. gada pavasarī.

| 1.2 | Turklāt Reģionu komiteja 20. jūlijā saņēma vēstuli no Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Borrell kga, kurā RK izteikts lūgums izstrādāt atzinumu par Eiropas Parlamenta un Parlamenta REGI komitejas locekles Francisca Pleguezuelos Aguilar kdzes (ES/ESP) ziņojumu par strukturālās politikas ietekmi uz ES kohēziju. COTER komisija nolēma, ka šis perspektīvas atzinums atbildīs arī Parlamenta pieprasījumam. |
| --- | --- |

1.2

Turklāt Reģionu komiteja 20. jūlijā saņēma vēstuli no Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Borrell kga, kurā RK izteikts lūgums izstrādāt atzinumu par Eiropas Parlamenta un Parlamenta REGI komitejas locekles Francisca Pleguezuelos Aguilar kdzes (ES/ESP) ziņojumu par strukturālās politikas ietekmi uz ES kohēziju. COTER komisija nolēma, ka šis perspektīvas atzinums atbildīs arī Parlamenta pieprasījumam.

| 1.3 | Ar šo atzinumu Komiteja cenšas veicināt debates par kohēzijas politikas nākotni paplašinātajā Eiropā un tās nozīmi ES budžetā. Komiteja uzskata, ka vairākos iepriekšējos priekšlikumos ir apšaubīta kohēzijas politikas efektivitāte Eiropas Savienībā, kurā nepieciešamas reformas ES paplašināšanas un globalizācijas dēļ. Komitejai rada bažas minētajos priekšlikumos jūtamais nepietiekamais kohēzijas politikas ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

1.3

Ar šo atzinumu Komiteja cenšas veicināt debates par kohēzijas politikas nākotni paplašinātajā Eiropā un tās nozīmi ES budžetā. Komiteja uzskata, ka vairākos iepriekšējos priekšlikumos ir apšaubīta kohēzijas politikas efektivitāte Eiropas Savienībā, kurā nepieciešamas reformas ES paplašināšanas un globalizācijas dēļ. Komitejai rada bažas minētajos priekšlikumos jūtamais nepietiekamais kohēzijas politikas ietekmes novērtējums.

| 1.4 | Šobrīd Eiropas Savienībā notiek dziļas sociāli ekonomiskas pārmaiņas un tai jārisina tehnoloģiskas problēmas; minētie jautājumi ir priekšnosacījums 2000. gadā izstrādātās Lisabonas programmā noteiktā labklājības un solidaritātes modeļa saglabāšanai un turpmākai attīstībai. Šajā sakarā jāsecina, ka minētā modeļa nostiprināšanai nepieciešams stingrs politisks pamats, jo tikai tas iesaistītajām dalībniekiem sniegs nepieciešamos līdzekļus iespēju izmantošanai, kā arī seku pārvaldīšanai. |
| --- | --- |

1.4

Šobrīd Eiropas Savienībā notiek dziļas sociāli ekonomiskas pārmaiņas un tai jārisina tehnoloģiskas problēmas; minētie jautājumi ir priekšnosacījums 2000. gadā izstrādātās Lisabonas programmā noteiktā labklājības un solidaritātes modeļa saglabāšanai un turpmākai attīstībai. Šajā sakarā jāsecina, ka minētā modeļa nostiprināšanai nepieciešams stingrs politisks pamats, jo tikai tas iesaistītajām dalībniekiem sniegs nepieciešamos līdzekļus iespēju izmantošanai, kā arī seku pārvaldīšanai.

| 1.5 | Eiropas Savienības reģioni un vietējās pašvaldības ir to starpā, kurus minētie izaicinājumi skar visvairāk, bet tām ir arī vislielākās iespējas pārvērst stratēģijas konkrētās darbībās, mobilizējot dažādu teritoriju sociālās un ekonomikas jomas dalībniekus. |
| --- | --- |

1.5

Eiropas Savienības reģioni un vietējās pašvaldības ir to starpā, kurus minētie izaicinājumi skar visvairāk, bet tām ir arī vislielākās iespējas pārvērst stratēģijas konkrētās darbībās, mobilizējot dažādu teritoriju sociālās un ekonomikas jomas dalībniekus.

| 1.6 | Eiropas Savienības atjaunotā stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai var būt veiksmīga vienīgi tad, ja spēs mobilizēt savus resursus visā ES teritorijā. Tas neapšaubāmi liek risināt valstu un ES budžeta ierobežojumu problēmu, tādēļ ES jācenšas palielināt pieejamos finanšu resursus visefektīvākajā veidā. Reģionu komiteja uzskata, ka kohēzijas politika, pateicoties tās stratēģiskajai orientācijai un izpildes mehānismiem, ir līdzeklis, kas sekmē Savienības mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

1.6

Eiropas Savienības atjaunotā stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai var būt veiksmīga vienīgi tad, ja spēs mobilizēt savus resursus visā ES teritorijā. Tas neapšaubāmi liek risināt valstu un ES budžeta ierobežojumu problēmu, tādēļ ES jācenšas palielināt pieejamos finanšu resursus visefektīvākajā veidā. Reģionu komiteja uzskata, ka kohēzijas politika, pateicoties tās stratēģiskajai orientācijai un izpildes mehānismiem, ir līdzeklis, kas sekmē Savienības mērķu sasniegšanu.

| 1.7 | Šā atzinuma mērķis ir, sīki analizējot sviras efektu un ņemot vērā daudzveidīgo kohēzijas politikas ietekmi visā ES teritorijā, sniegt vairākus elementus, kas izmantojami debatēs,. Metodoloģiskajā pielikumā iekļauta informācija, kas nepieciešama, lai varētu izprast šā atzinuma izstrādē izmantoto zinātnisko metodoloģiju un darba dinamiku. (3) |
| --- | --- |

1.7

Šā atzinuma mērķis ir, sīki analizējot sviras efektu un ņemot vērā daudzveidīgo kohēzijas politikas ietekmi visā ES teritorijā, sniegt vairākus elementus, kas izmantojami debatēs,. Metodoloģiskajā pielikumā iekļauta informācija, kas nepieciešama, lai varētu izprast šā atzinuma izstrādē izmantoto zinātnisko metodoloģiju un darba dinamiku. (3)

2.   Mēģinājums noteikt sviras efekta definīciju.

Reģionu komiteja šajā atzinumā izsaka priekšlikumu pieņemt plašu sviras efekta jēdzienu, tajā iekļaujot vairākus faktorus, kas ir svarīgi struktūrfondu ietekmes novērtēšanai. Tādējādi un integrētā veidā atzinuma mērķis ir ņemt vērā Kopienas finanšu sviras efektu šādās jomās:

| — | finanšu aspekti, |
| --- | --- |

—

finanšu aspekti,

| — | tematiskās koncentrācijas politiskie un stratēģiskie aspekti, |
| --- | --- |

—

tematiskās koncentrācijas politiskie un stratēģiskie aspekti,

| — | administratīvās darbības uzlabošana, |
| --- | --- |

—

administratīvās darbības uzlabošana,

| — | kohēzijas palielināšana Eiropā. |
| --- | --- |

—

kohēzijas palielināšana Eiropā.

2.1   Sviras efekta finansiālie aspekti.

| 2.1.1 | Kohēzijas politika piedāvā nozīmīgu Eiropas mēroga pievienoto vērtību, jo Kopienas finanšu resursu izmantošana palīdz sasniegt labākus rezultātus un efektīvāk mobilizēt ieinteresētās puses, nekā valsts vai reģionālajā līmenī. Atbilstoši Eiropas Komisijas aplēsēm (4) katrs euro, kas ES iztērēts kohēzijas politikas ietvaros, 1. mērķa reģionos rada papildu izdevumus vidēji 0,9 euro apmērā. Ja apskatām 2. mērķa reģionus, papildizdevumu apmērs palielinās līdz 3 euro uz katru ieguldīto euro. |
| --- | --- |

2.1.1

Kohēzijas politika piedāvā nozīmīgu Eiropas mēroga pievienoto vērtību, jo Kopienas finanšu resursu izmantošana palīdz sasniegt labākus rezultātus un efektīvāk mobilizēt ieinteresētās puses, nekā valsts vai reģionālajā līmenī. Atbilstoši Eiropas Komisijas aplēsēm (4) katrs euro, kas ES iztērēts kohēzijas politikas ietvaros, 1. mērķa reģionos rada papildu izdevumus vidēji 0,9 euro apmērā. Ja apskatām 2. mērķa reģionus, papildizdevumu apmērs palielinās līdz 3 euro uz katru ieguldīto euro.

| 2.1.2 | Daudzkāršojošo ietekmi pirmām kārtām rada struktūrfondu tematiskā un ģeogrāfiskā koncentrācija. Finanšu koncentrācija kopā ar atbilstošu līdzekļu kopumu palielina iespējas sasniegt nepieciešamo kritisko masu, tādējādi dodot iespēju vēlākā laika posmā attīstīt ieguldījumus. Tādējādi ieguldījumu piesaisti iespējams palielināt, izmantojot ģeogrāfisko un tematisko koncentrāciju, jo ļauj veikt ieguldījumus ar zemākām izmaksām. |
| --- | --- |

2.1.2

Daudzkāršojošo ietekmi pirmām kārtām rada struktūrfondu tematiskā un ģeogrāfiskā koncentrācija. Finanšu koncentrācija kopā ar atbilstošu līdzekļu kopumu palielina iespējas sasniegt nepieciešamo kritisko masu, tādējādi dodot iespēju vēlākā laika posmā attīstīt ieguldījumus. Tādējādi ieguldījumu piesaisti iespējams palielināt, izmantojot ģeogrāfisko un tematisko koncentrāciju, jo ļauj veikt ieguldījumus ar zemākām izmaksām.

| 2.1.3 | Otrkārt, sviras efekts izriet arī no dažādu finansēšanas instrumentu pieejamības, lai gan bieži vien ES dalībvalstis un reģioni dažādus kohēzijas politikas ietvaros pieejamos līdzekļus nespēj izmantot visoptimālākajā veidā. Piemēram, mūsu izpēte rāda, ka vispārējā subsīdija ir elastīgs instruments, kas var radīt un palielināt daudzu projektu finansiālo sviras efektu. |
| --- | --- |

2.1.3

Otrkārt, sviras efekts izriet arī no dažādu finansēšanas instrumentu pieejamības, lai gan bieži vien ES dalībvalstis un reģioni dažādus kohēzijas politikas ietvaros pieejamos līdzekļus nespēj izmantot visoptimālākajā veidā. Piemēram, mūsu izpēte rāda, ka vispārējā subsīdija ir elastīgs instruments, kas var radīt un palielināt daudzu projektu finansiālo sviras efektu.

| 2.1.4 | Citi ļoti interesanti instrumenti, ko varētu izmantot “sviras efekta” palielināšanai, ir instrumenti, kas izriet no struktūrfondu iesaistīšanas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, paredzētajos finansēšanas tehnikas instrumentos, kā, piemēram, riska kapitāla fondi, garantiju fondi, aizdevumu fondi un pilsētu attīstības fondi. Daudzos atbalsta reģionos, izmantojot struktūrfondus, jau ir gūta bagāta pieredze saistībā ar minētajiem atbalsta instrumentiem, jo īpaši riska kapitāla finansējuma jomā. Tas pats attiecas uz to apgrozības fondu struktūru, kas arī pēc atbalstam paredzētā laika var sniegt ieguldījumu reģionālajā attīstībā. Šajā sakarā iniciatīvas JEREMIE, JASPERS un JESSICA ir atzinīgi vērtējamas un to veicinātāju vidū ir Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Investīciju fonds (EIF), kuriem varētu būt svarīga nozīme šāda veida pasākumu īstenošanā. |
| --- | --- |

2.1.4

Citi ļoti interesanti instrumenti, ko varētu izmantot “sviras efekta” palielināšanai, ir instrumenti, kas izriet no struktūrfondu iesaistīšanas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, paredzētajos finansēšanas tehnikas instrumentos, kā, piemēram, riska kapitāla fondi, garantiju fondi, aizdevumu fondi un pilsētu attīstības fondi. Daudzos atbalsta reģionos, izmantojot struktūrfondus, jau ir gūta bagāta pieredze saistībā ar minētajiem atbalsta instrumentiem, jo īpaši riska kapitāla finansējuma jomā. Tas pats attiecas uz to apgrozības fondu struktūru, kas arī pēc atbalstam paredzētā laika var sniegt ieguldījumu reģionālajā attīstībā. Šajā sakarā iniciatīvas JEREMIE, JASPERS un JESSICA ir atzinīgi vērtējamas un to veicinātāju vidū ir Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Investīciju fonds (EIF), kuriem varētu būt svarīga nozīme šāda veida pasākumu īstenošanā.

| 2.1.5 | Šādi instrumenti var paaugstināt arī valsts pārvaldes iestāžu spēju sadarboties ar starptautiskajām finanšu organizācijām un privātajām bankām, ko varētu izmantot kā citu attīstības projektu finansēšanas avotus. Citas minēto instrumentu izmantošanas priekšrocības varētu būt lielāks elastīgums, ko tie var sniegt struktūrfondu pārvaldīšanā, kā arī lielāka maksātspēja attiecībās ar trešajām personām, pateicoties EIB un EIF piesaistei. |
| --- | --- |

2.1.5

Šādi instrumenti var paaugstināt arī valsts pārvaldes iestāžu spēju sadarboties ar starptautiskajām finanšu organizācijām un privātajām bankām, ko varētu izmantot kā citu attīstības projektu finansēšanas avotus. Citas minēto instrumentu izmantošanas priekšrocības varētu būt lielāks elastīgums, ko tie var sniegt struktūrfondu pārvaldīšanā, kā arī lielāka maksātspēja attiecībās ar trešajām personām, pateicoties EIB un EIF piesaistei.

| 2.1.6 | Visbeidzot, sviras efektu iespējams palielināt, uzlabojot vairākus faktorus, kas saistīti ar publiskā un privātā sektora partnerības nostiprināšanu. Šajā sakarā spēja noteikt šķēršļus, kas kavē privātā sektora ieguldītājus, un projektu atbalsta grupu, un partnerattiecību ar privātā sektora pārstāvjiem izveide un atbalsts ir būtiski faktori, lai salīdzinoši īsā termiņā piesaistītu privātos ieguldījumus. |
| --- | --- |

2.1.6

Visbeidzot, sviras efektu iespējams palielināt, uzlabojot vairākus faktorus, kas saistīti ar publiskā un privātā sektora partnerības nostiprināšanu. Šajā sakarā spēja noteikt šķēršļus, kas kavē privātā sektora ieguldītājus, un projektu atbalsta grupu, un partnerattiecību ar privātā sektora pārstāvjiem izveide un atbalsts ir būtiski faktori, lai salīdzinoši īsā termiņā piesaistītu privātos ieguldījumus.

| 2.1.7 | Pateicoties finansēšanas stabilitātei un daudzgadu plānošanai, kohēzijas politika nodrošina iespēju izveidot stabilas attiecības ar privāto sektoru, kas spēj radīt lielākus ieguldījumus ilgtermiņā. Šī īpašā kohēzijas politikas iezīme attiecībā uz līdzīga rakstura valstu politikām neapšaubāmi veido jaunu papildu pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

2.1.7

Pateicoties finansēšanas stabilitātei un daudzgadu plānošanai, kohēzijas politika nodrošina iespēju izveidot stabilas attiecības ar privāto sektoru, kas spēj radīt lielākus ieguldījumus ilgtermiņā. Šī īpašā kohēzijas politikas iezīme attiecībā uz līdzīga rakstura valstu politikām neapšaubāmi veido jaunu papildu pievienoto vērtību.

| 2.1.8 | Tāpat saistībā ar iepriekš minēto jāņem vērā arī tas, ka dažās dalībvalstīs, jo sevišķi 10 jaunajās dalībvalstīs, straujš publisko ieguldījumu pieaugums varētu apdraudēt deficīta kritērija izpildi un Drošības un stabilitātes pakta noteikumu ievērošanu īstermiņā un vidējā posmā. Publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) biežāka izmantošana varētu būt labs alternatīvs risinājums publisko ieguldījumu tiešai palielināšanai. |
| --- | --- |

2.1.8

Tāpat saistībā ar iepriekš minēto jāņem vērā arī tas, ka dažās dalībvalstīs, jo sevišķi 10 jaunajās dalībvalstīs, straujš publisko ieguldījumu pieaugums varētu apdraudēt deficīta kritērija izpildi un Drošības un stabilitātes pakta noteikumu ievērošanu īstermiņā un vidējā posmā. Publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) biežāka izmantošana varētu būt labs alternatīvs risinājums publisko ieguldījumu tiešai palielināšanai.

2.2   Politiku stratēģiskā virzība.

| 2.2.1 | Publiskie ieguldījumi iepriekš rūpīgi jādefinē un pareizi jāplāno visos līmeņos. Tādēļ ir svarīgi uzsvērt to, ka kohēzijas politikai ir galvenā loma reģionālo un valstisko prioritāšu sargrupēšanā, lai veidotu Eiropas līmeņa sinerģiju. Eiropas līmeņa ieguldījumu stratēģija jāpapildina ar attiecīgām valstu un reģionālajām politikām, tādējādi radot ļoti kvalitatīvas valsts investīcijas jomās, kas ir, galvenokārt, svarīgas Lisabonas stratēģijā un tās saiknei ar Gēteborgas stratēģiju. |
| --- | --- |

2.2.1

Publiskie ieguldījumi iepriekš rūpīgi jādefinē un pareizi jāplāno visos līmeņos. Tādēļ ir svarīgi uzsvērt to, ka kohēzijas politikai ir galvenā loma reģionālo un valstisko prioritāšu sargrupēšanā, lai veidotu Eiropas līmeņa sinerģiju. Eiropas līmeņa ieguldījumu stratēģija jāpapildina ar attiecīgām valstu un reģionālajām politikām, tādējādi radot ļoti kvalitatīvas valsts investīcijas jomās, kas ir, galvenokārt, svarīgas Lisabonas stratēģijā un tās saiknei ar Gēteborgas stratēģiju.

| 2.2.2 | Minētie ieguldījumi attiecas uz izglītību, zināšanām, inovāciju un izpēti, vides aizsardzību, sociālajiem pakalpojumiem, mūžizglītību un atsevišķu Eiropas struktūru izveidi. Šie ieguldījumi ne vien ietekmē pieprasījumu, bet tiem ir arī ilgtermiņa strukturālā ietekme uz ekonomiku, palielinot ekonomisko izaugsmi un sekmējot reģionu konkurētspēju. Tādējādi kohēzijas politikas radīto sviras efektu izraisa vairāki faktori. |
| --- | --- |

2.2.2

Minētie ieguldījumi attiecas uz izglītību, zināšanām, inovāciju un izpēti, vides aizsardzību, sociālajiem pakalpojumiem, mūžizglītību un atsevišķu Eiropas struktūru izveidi. Šie ieguldījumi ne vien ietekmē pieprasījumu, bet tiem ir arī ilgtermiņa strukturālā ietekme uz ekonomiku, palielinot ekonomisko izaugsmi un sekmējot reģionu konkurētspēju. Tādējādi kohēzijas politikas radīto sviras efektu izraisa vairāki faktori.

| 2.2.3 | Pirmkārt, jaunu ideju un pieeju īstenošana tajās dalībvalstu un reģionu politikās, kas paredzētas ieguldījumu veicināšanai inovācijā un ekonomiskajā attīstībā. Gadījumu izpētes analīze ļauj secināt, ka kohēzijas politika nacionālo politiku fokusā likusi izvirzīt jomas, kas ir svarīgas saimnieciskajai izaugsmei — inovāciju, pētniecību un aktīvu nodarbinātības un sociālās integrācijas atbalsta politiku. |
| --- | --- |

2.2.3

Pirmkārt, jaunu ideju un pieeju īstenošana tajās dalībvalstu un reģionu politikās, kas paredzētas ieguldījumu veicināšanai inovācijā un ekonomiskajā attīstībā. Gadījumu izpētes analīze ļauj secināt, ka kohēzijas politika nacionālo politiku fokusā likusi izvirzīt jomas, kas ir svarīgas saimnieciskajai izaugsmei — inovāciju, pētniecību un aktīvu nodarbinātības un sociālās integrācijas atbalsta politiku.

| 2.2.4 | Minētā virzība izveidojusies, jo īpaši pateicoties iespējai ar fondu līdzekļu palīdzību uzsākt izmēģinājuma projektus, izmantojot jaunas pieejas un instrumentus, kā, piemēram, klasteru politikas inovācijas sekmēšanai vai plašākas līdzdalības pieeju. Tas palīdzējis paaugstināt informētības līmeni un paplašināt “inovācijas” jēdzienu, reģionālās attīstības stratēģijās veiksmīgāk integrējot organizatoriskos, finanšu, vadības, izglītības un inovācijas veicināšanas aspektus. |
| --- | --- |

2.2.4

Minētā virzība izveidojusies, jo īpaši pateicoties iespējai ar fondu līdzekļu palīdzību uzsākt izmēģinājuma projektus, izmantojot jaunas pieejas un instrumentus, kā, piemēram, klasteru politikas inovācijas sekmēšanai vai plašākas līdzdalības pieeju. Tas palīdzējis paaugstināt informētības līmeni un paplašināt “inovācijas” jēdzienu, reģionālās attīstības stratēģijās veiksmīgāk integrējot organizatoriskos, finanšu, vadības, izglītības un inovācijas veicināšanas aspektus.

| 2.2.5 | Otrkārt, kohēzijas politika likusi ņemt vērā tās politikas jomas, kam valstu un reģionālajās politikās iepriekš netika veltīta uzmanība. Daudzi izmēģinājuma projekti, kā, piemēram, RIS (Reģionālās inovāciju stratēģijas) un ERAF inovatīvie pasākumi pakāpeniski nostiprinājušies kā svarīgas valstu un reģionālās politikas. Kopumā jāteic, ka galveno kohēzijas politikas izvirzīto jauno pieeju kopsaucējs ir bijis viselastīgākās un visvairāk uz tirgu orientētās pieejas. |
| --- | --- |

2.2.5

Otrkārt, kohēzijas politika likusi ņemt vērā tās politikas jomas, kam valstu un reģionālajās politikās iepriekš netika veltīta uzmanība. Daudzi izmēģinājuma projekti, kā, piemēram, RIS (Reģionālās inovāciju stratēģijas) un ERAF inovatīvie pasākumi pakāpeniski nostiprinājušies kā svarīgas valstu un reģionālās politikas. Kopumā jāteic, ka galveno kohēzijas politikas izvirzīto jauno pieeju kopsaucējs ir bijis viselastīgākās un visvairāk uz tirgu orientētās pieejas.

| 2.2.6 | Visbeidzot kohēzijas politikas ietvaros valstu un reģionālu kopīgi izstrādātās integrētās attīstības stratēģijas, ļaujot īstenot konkrētus projektus, ir veicinājušas stratēģiskāku pieeju saimnieciskajai attīstībai un nodarbinātībai. Daudzas jomas, kā, piemēram, tehnoloģija, inovācija, cilvēkresursu apmācība, iespēju vienlīdzība vai apkārtējā vide tika noteiktas kā svarīgi izaugsmes faktori un iekļautas attiecīgajās politikās, lai panāktu integrētāku pieeju. |
| --- | --- |

2.2.6

Visbeidzot kohēzijas politikas ietvaros valstu un reģionālu kopīgi izstrādātās integrētās attīstības stratēģijas, ļaujot īstenot konkrētus projektus, ir veicinājušas stratēģiskāku pieeju saimnieciskajai attīstībai un nodarbinātībai. Daudzas jomas, kā, piemēram, tehnoloģija, inovācija, cilvēkresursu apmācība, iespēju vienlīdzība vai apkārtējā vide tika noteiktas kā svarīgi izaugsmes faktori un iekļautas attiecīgajās politikās, lai panāktu integrētāku pieeju.

2.3   Iestāžu veiktspējas nostiprināšana.

| 2.3.1 | Otrs svarīgs ar struktūrfondu izmantošanu saistīts sviras efekta aspekts, ir to ietekme uz valsts pārvaldes iestāžu darbību, tās modernizējot, uzlabojot to pārvaldību un saskaņojot procedūras Eiropas mērogā. Kohēzijas politika veicinājusi Kopienas politiku īstenošanu, jo īpaši vides aizsardzību un iespēju vienlīdzību, kā arī ekonomisko un sociālo pārstrukturēšanu atbilstoši Lisabonas un Gēteborgas stratēģijās noteiktajām prioritātēm. |
| --- | --- |

2.3.1

Otrs svarīgs ar struktūrfondu izmantošanu saistīts sviras efekta aspekts, ir to ietekme uz valsts pārvaldes iestāžu darbību, tās modernizējot, uzlabojot to pārvaldību un saskaņojot procedūras Eiropas mērogā. Kohēzijas politika veicinājusi Kopienas politiku īstenošanu, jo īpaši vides aizsardzību un iespēju vienlīdzību, kā arī ekonomisko un sociālo pārstrukturēšanu atbilstoši Lisabonas un Gēteborgas stratēģijās noteiktajām prioritātēm.

| 2.3.2 | Šajā sakarā jāuzsver Nacionālo reformu plānu īstenošanas nozīme — jo tie ir galvenais faktors atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā — kā arī minēto plānu koordinēšana ar Valstu stratēģiskajām pamatprogrammām 2007. 2013. gadam. |
| --- | --- |

2.3.2

Šajā sakarā jāuzsver Nacionālo reformu plānu īstenošanas nozīme — jo tie ir galvenais faktors atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā — kā arī minēto plānu koordinēšana ar Valstu stratēģiskajām pamatprogrammām 2007. 2013. gadam.

| 2.3.3 | Jāmin arī partnerības veicināšana, iestāžu veiktspējas uzlabošana publisko politiku izstrādes un īstenošanas jomā, novērtēšanas kultūras, pārredzamības un paraugprakses apmaiņas paplašināšana; visi minētie faktori veido daļu no kohēzijas politikas sistēmas Eiropas Savienībā, palīdzot uzlabot visu līmeņu pārvaldību, jo administratīvās iestādes daudzas no šīm tehnikām piemēro citās nozarēs. Jaunu struktūru, kā, piemēram, Reģionālās attīstības aģentūru izveide, arī izrādījusies īpaši nozīmīga daudzu ES reģionu attīstībā. |
| --- | --- |

2.3.3

Jāmin arī partnerības veicināšana, iestāžu veiktspējas uzlabošana publisko politiku izstrādes un īstenošanas jomā, novērtēšanas kultūras, pārredzamības un paraugprakses apmaiņas paplašināšana; visi minētie faktori veido daļu no kohēzijas politikas sistēmas Eiropas Savienībā, palīdzot uzlabot visu līmeņu pārvaldību, jo administratīvās iestādes daudzas no šīm tehnikām piemēro citās nozarēs. Jaunu struktūru, kā, piemēram, Reģionālās attīstības aģentūru izveide, arī izrādījusies īpaši nozīmīga daudzu ES reģionu attīstībā.

| 2.3.4 | Kohēzijas politika devusi arī ievērojamu ieguldījumu plānu un programmu izstrādē minētajā jomā. Aizvien vairāk tiek veikta rūpīga diagnostika un analīze, mērķi tiek izstrādāti precīzāk un, pamatojoties uz atsaucēm, tiek uzlabota plānu un programmu uzraudzība un novērtēšana. Publisko ieguldījumu ilgtermiņa stratēģiju noteikšana kļuvusi par ikdienišķu pašreizējās plānošanas kultūras sastāvdaļu. |
| --- | --- |

2.3.4

Kohēzijas politika devusi arī ievērojamu ieguldījumu plānu un programmu izstrādē minētajā jomā. Aizvien vairāk tiek veikta rūpīga diagnostika un analīze, mērķi tiek izstrādāti precīzāk un, pamatojoties uz atsaucēm, tiek uzlabota plānu un programmu uzraudzība un novērtēšana. Publisko ieguldījumu ilgtermiņa stratēģiju noteikšana kļuvusi par ikdienišķu pašreizējās plānošanas kultūras sastāvdaļu.

| 2.3.5 | Tas palielinājis arī dalībvalstu spēju piemērot un efektīvi izmantot Kopienas tiesību aktus daudzās jomās, piemēram, vide. Jo īpaši kohēzijas politika veicinājusi svarīgas izmaiņas dalībvalstu tiesību aktos par publisko iepirkumu, to padarot pieejamu un atvērtu visiem Eiropas Savienības uzņēmumiem un tādējādi nostiprinot vienoto tirgu. Tas ir ļoti svarīgs aspekts, ņemot vērā Eiropas Savienības neseno paplašināšanu. |
| --- | --- |

2.3.5

Tas palielinājis arī dalībvalstu spēju piemērot un efektīvi izmantot Kopienas tiesību aktus daudzās jomās, piemēram, vide. Jo īpaši kohēzijas politika veicinājusi svarīgas izmaiņas dalībvalstu tiesību aktos par publisko iepirkumu, to padarot pieejamu un atvērtu visiem Eiropas Savienības uzņēmumiem un tādējādi nostiprinot vienoto tirgu. Tas ir ļoti svarīgs aspekts, ņemot vērā Eiropas Savienības neseno paplašināšanu.

| 2.3.6 | Visbeidzot, Eiropas Savienības strukturālā politika veicinājusi un stiprinājusi reģionu lomu lēmumu pieņemšanas procesā, izstrādājot un īstenojot Kopienas reģionālās politikas. Kritiskās masas sasniegšana cilvēkresursu ziņā, lai nodrošinātu fondu līdzekļu pareizu pārvaldību, ļāvusi izveidot lielāku vietējo un reģionālo pašvaldību autonomiju un Eiropas Savienībā palielināt reģionalizāciju un vietējo autonomiju. |
| --- | --- |

2.3.6

Visbeidzot, Eiropas Savienības strukturālā politika veicinājusi un stiprinājusi reģionu lomu lēmumu pieņemšanas procesā, izstrādājot un īstenojot Kopienas reģionālās politikas. Kritiskās masas sasniegšana cilvēkresursu ziņā, lai nodrošinātu fondu līdzekļu pareizu pārvaldību, ļāvusi izveidot lielāku vietējo un reģionālo pašvaldību autonomiju un Eiropas Savienībā palielināt reģionalizāciju un vietējo autonomiju.

2.4   Kohēzijas palielināšana Eiropas Savienībā.

| 2.4.1 | Kohēzijas politikai sviras efekts ir bijis arī, nostiprinot kohēziju Eiropā vairāku elementu iedarbības rezultātā. |
| --- | --- |

2.4.1

Kohēzijas politikai sviras efekts ir bijis arī, nostiprinot kohēziju Eiropā vairāku elementu iedarbības rezultātā.

| 2.4.2 | Pirmkārt, partnerības princips un vadītāju aktīvā loma veicinājusi valsts pārvaldes iestāžu un dažādu sabiedrības grupu sadarbību, kam bijusi īpaši svarīga nozīme problēmu risināšanā. |
| --- | --- |

2.4.2

Pirmkārt, partnerības princips un vadītāju aktīvā loma veicinājusi valsts pārvaldes iestāžu un dažādu sabiedrības grupu sadarbību, kam bijusi īpaši svarīga nozīme problēmu risināšanā.

| 2.4.3 | Otrkārt, kohēzijas politika devusi iespēju rast daudzveidīgus risinājumus ļoti sarežģītām un dažādām problēmām. Būtībā problēmas, kas ietekmē dažādus ES reģionus, ir ļoti atšķirīgas, un atšķiras arī nosacījumi un ekonomiskās situācijas. Neraugoties uz to, kohēzijas politika devusi iespēju ņemt vērā atšķirīgās situācijas, jo īpaši ES attālajos un atpalikušākajos reģionos, piemēram, visattālākos reģionos. Šai saskaņotajai pieejai bijusi arī ievērojama ietekme uz citām ES dalībvalstu izstrādātajām politikām. |
| --- | --- |

2.4.3

Otrkārt, kohēzijas politika devusi iespēju rast daudzveidīgus risinājumus ļoti sarežģītām un dažādām problēmām. Būtībā problēmas, kas ietekmē dažādus ES reģionus, ir ļoti atšķirīgas, un atšķiras arī nosacījumi un ekonomiskās situācijas. Neraugoties uz to, kohēzijas politika devusi iespēju ņemt vērā atšķirīgās situācijas, jo īpaši ES attālajos un atpalikušākajos reģionos, piemēram, visattālākos reģionos. Šai saskaņotajai pieejai bijusi arī ievērojama ietekme uz citām ES dalībvalstu izstrādātajām politikām.

| 2.4.4 | Turklāt kohēzijas politika devusi iespēju izveidot piemērotus apstākļus ES reģionu un vietējo pašvaldību sadarbībai, galvenokārt izmantojot INTERREG iniciatīvu, kas palīdzējusi atrisināt ilgstošas domstarpības vai pagātnes nesaskaņas abpus robežām. Pateicoties starpreģionu sadarbībai, arī to pašvaldību un reģionu sadarbība, kam nav kopīgu robežu, ir ievērojami pilnveidojusies un pašlaik diezgan lielā mērā veicina jaunu reģionālo stratēģiju izveidi. |
| --- | --- |

2.4.4

Turklāt kohēzijas politika devusi iespēju izveidot piemērotus apstākļus ES reģionu un vietējo pašvaldību sadarbībai, galvenokārt izmantojot INTERREG iniciatīvu, kas palīdzējusi atrisināt ilgstošas domstarpības vai pagātnes nesaskaņas abpus robežām. Pateicoties starpreģionu sadarbībai, arī to pašvaldību un reģionu sadarbība, kam nav kopīgu robežu, ir ievērojami pilnveidojusies un pašlaik diezgan lielā mērā veicina jaunu reģionālo stratēģiju izveidi.

| 2.4.5 | Līdzšinējos struktūrfonda periodos pastāvējusī ciešā saikne starp ERAF un ELVGF radīja ievērojamus sviras efektus attiecībā uz lauku integrētu attīstību. Tādēļ teritoriālās kohēzijas labad arī turpmāk — vismaz koordinēšanas un sadarbības jomā — jāsaglabā saikne starp ERAF un ELFLA. |
| --- | --- |

2.4.5

Līdzšinējos struktūrfonda periodos pastāvējusī ciešā saikne starp ERAF un ELVGF radīja ievērojamus sviras efektus attiecībā uz lauku integrētu attīstību. Tādēļ teritoriālās kohēzijas labad arī turpmāk — vismaz koordinēšanas un sadarbības jomā — jāsaglabā saikne starp ERAF un ELFLA.

| 2.4.6 | Šajā sakarā īpaši nozīmīgi izrādījās programmas URBAN rezultāti, kas var izpausties gan fiziskas atjaunošanas, gan sociālās integrācijas jomā, parādot iedzīvotājiem gan Eiropas politikas pievienoto vērtību, gan pasākumu saskaņošanas efektivitāti. |
| --- | --- |

2.4.6

Šajā sakarā īpaši nozīmīgi izrādījās programmas URBAN rezultāti, kas var izpausties gan fiziskas atjaunošanas, gan sociālās integrācijas jomā, parādot iedzīvotājiem gan Eiropas politikas pievienoto vērtību, gan pasākumu saskaņošanas efektivitāti.

| 2.4.7 | Visbeidzot, kohēzijas politikai ir bijusi būtiska daudzkāršojoša ietekme saistībā ar Eiropas integrācijas projekta atpazīstamību. Minētā ietekme bijusi vēl jo ievērojamāka, jo kohēzijas politika palīdzējusi uzlabot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas līmeni un paaugstināt iedzīvotāju dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

2.4.7

Visbeidzot, kohēzijas politikai ir bijusi būtiska daudzkāršojoša ietekme saistībā ar Eiropas integrācijas projekta atpazīstamību. Minētā ietekme bijusi vēl jo ievērojamāka, jo kohēzijas politika palīdzējusi uzlabot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas līmeni un paaugstināt iedzīvotāju dzīves kvalitāti.

3.   Secinājumi.

Ņemot vērā minētos faktorus, Reģionu komiteja vēlas uzsvērt šādus aspektus.

| 3.1 | Eiropas kohēzijas politika tās īpašā rakstura dēļ (partnerība, papildināmība, stratēģiskā plānošana un daudzgadu finansēšana) ir apliecinājusi tās dažādo ietekmi un nozīmīgu daudzkārtēju sviras efektu. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas kohēzijas politika tās īpašā rakstura dēļ (partnerība, papildināmība, stratēģiskā plānošana un daudzgadu finansēšana) ir apliecinājusi tās dažādo ietekmi un nozīmīgu daudzkārtēju sviras efektu.

| 3.2 | Eiropas kohēzijas politikai ir sviras efekts attiecībā uz publiskā un privātā sektora partnerības un resursu mobilizēšanu un radīšanu. Pateicoties daudzgadu finansēšanas mehānisma stabilitātei un spējai mobilizēt ieguldījumiem nepieciešamo kritisko masu, tā ir daudzās nozarēs ir kā publiskā, tā arī privātā finansējuma katalizators. |
| --- | --- |

3.2

Eiropas kohēzijas politikai ir sviras efekts attiecībā uz publiskā un privātā sektora partnerības un resursu mobilizēšanu un radīšanu. Pateicoties daudzgadu finansēšanas mehānisma stabilitātei un spējai mobilizēt ieguldījumiem nepieciešamo kritisko masu, tā ir daudzās nozarēs ir kā publiskā, tā arī privātā finansējuma katalizators.

| 3.3 | Kohēzijas politikas sviras efekts, kā arī citas tās radītās ietekmes novērotas visu veidu reģionos un ļoti dažādās programmās un projektos neatkarīgi no to izmaksām. |
| --- | --- |

3.3

Kohēzijas politikas sviras efekts, kā arī citas tās radītās ietekmes novērotas visu veidu reģionos un ļoti dažādās programmās un projektos neatkarīgi no to izmaksām.

| 3.4 | Būtu jāuzsver arī tas, ka nepieciešams samazināt fondu pārvaldības sarežģītību, lai optimizētu iespējamo partnerattiecību radīto sviras efektu. Turklāt, saglabājot pārāk mazus un sadrumstalotus reģionus, kas tiesīgi saņemt atbalstu, dažos reģionos varētu rasties grūtības partneru sadarbībā, ievērojami ietekmējot partneru izvēli un saistības. Šāda veida problēma tiks atrisināta laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, jo jaunajā Regulā ir atcelts 2. mērķa teritoriju iedalījums. |
| --- | --- |

3.4

Būtu jāuzsver arī tas, ka nepieciešams samazināt fondu pārvaldības sarežģītību, lai optimizētu iespējamo partnerattiecību radīto sviras efektu. Turklāt, saglabājot pārāk mazus un sadrumstalotus reģionus, kas tiesīgi saņemt atbalstu, dažos reģionos varētu rasties grūtības partneru sadarbībā, ievērojami ietekmējot partneru izvēli un saistības. Šāda veida problēma tiks atrisināta laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, jo jaunajā Regulā ir atcelts 2. mērķa teritoriju iedalījums.

| 3.5 | Eiropas kohēzijas politika ir izšķiroši nozīmīgs sabiedrisko politiku stratēģiskās orientācijas faktors. Tai ir spēja un potenciāls radīt un veicināt inovatīvas pieejas dažādās nozarēs un orientēt daudzas valstu, reģionālā un vietējā mēroga sabiedriskās politikas. Kohēzijas politika ir efektīvi saista ES mērķus, piemēram, Lisabonas stratēģiju un to pieņemšanu un izpildi, ko dažādās Eiropas Savienības teritorijās veic galvenie iesaistītie dalībnieki. |
| --- | --- |

3.5

Eiropas kohēzijas politika ir izšķiroši nozīmīgs sabiedrisko politiku stratēģiskās orientācijas faktors. Tai ir spēja un potenciāls radīt un veicināt inovatīvas pieejas dažādās nozarēs un orientēt daudzas valstu, reģionālā un vietējā mēroga sabiedriskās politikas. Kohēzijas politika ir efektīvi saista ES mērķus, piemēram, Lisabonas stratēģiju un to pieņemšanu un izpildi, ko dažādās Eiropas Savienības teritorijās veic galvenie iesaistītie dalībnieki.

| 3.6 | Eiropas kohēzijas politikai ir arī sviras efekts attiecībā uz to līdzekļu izmatošanu, kas veltīti būtiskam Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanas pasākumu atbalstam, un kas virzīti uz pētniecību un izstrādi un inovāciju, kas ir izšķiroši vidējā termiņa un ilgtermiņa izaugsmes faktori. |
| --- | --- |

3.6

Eiropas kohēzijas politikai ir arī sviras efekts attiecībā uz to līdzekļu izmatošanu, kas veltīti būtiskam Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanas pasākumu atbalstam, un kas virzīti uz pētniecību un izstrādi un inovāciju, kas ir izšķiroši vidējā termiņa un ilgtermiņa izaugsmes faktori.

| 3.7 | Atbalsts “jaunajām koncepcijām un pieejām” visaugstākajā politiskajā un administratīvajā līmenī ir izšķiroši nozīmīgs daudzu kohēzijas politikas ietvaros uzsākto inovatīvo programmu un projektu veiksmīgai realizācijai. Vienlīdz svarīga ir arī stratēģiju atbilstība un valsts pārvaldes iestāžu sadarbība. Iepriekš minētie faktori veicinājuši struktūrfondu radīto sviras efektu. |
| --- | --- |

3.7

Atbalsts “jaunajām koncepcijām un pieejām” visaugstākajā politiskajā un administratīvajā līmenī ir izšķiroši nozīmīgs daudzu kohēzijas politikas ietvaros uzsākto inovatīvo programmu un projektu veiksmīgai realizācijai. Vienlīdz svarīga ir arī stratēģiju atbilstība un valsts pārvaldes iestāžu sadarbība. Iepriekš minētie faktori veicinājuši struktūrfondu radīto sviras efektu.

| 3.8 | Kohēzijas politika ievērojami ietekmē iestāžu veiktspējas nostiprināšanu. Piemērojot partnerības principu, visā ES sekmēts jauns, uz sadarbību pamatots pārvaldības modelis, stratēģiski iesaistot dažādus valsts pārvaldes līmeņus un pilsonisko sabiedrību, tādējādi dodot iespēju palielināt sociālo un ekonomisko kapitālu reģionos un vietējās pašvaldībās. Tas būs izšķiroši nozīmīgs faktors jauno dalībvalstu turpmākajā attīstībā. |
| --- | --- |

3.8

Kohēzijas politika ievērojami ietekmē iestāžu veiktspējas nostiprināšanu. Piemērojot partnerības principu, visā ES sekmēts jauns, uz sadarbību pamatots pārvaldības modelis, stratēģiski iesaistot dažādus valsts pārvaldes līmeņus un pilsonisko sabiedrību, tādējādi dodot iespēju palielināt sociālo un ekonomisko kapitālu reģionos un vietējās pašvaldībās. Tas būs izšķiroši nozīmīgs faktors jauno dalībvalstu turpmākajā attīstībā.

| 3.9 | Lai maksimāli palielinātu struktūrfondu sviras efektu ilgtermiņā, ir svarīgi ņemt vērā katra reģiona vispārējos apstākļus un kultūras savdabību. Tādēļ vienmēr jāatrod arī līdzsvars starp ES mēroga noteikumiem un reģioniem svarīgajiem aspektiem. Centieni mainīt attiecīgās sabiedrības kultūru un mentalitāti, veicinot inovāciju, izglītību, uzņēmējdarbības spēju un radošo pieeju nodrošina struktūrfondu radīto pārmaiņu ilgtspēju. |
| --- | --- |

3.9

Lai maksimāli palielinātu struktūrfondu sviras efektu ilgtermiņā, ir svarīgi ņemt vērā katra reģiona vispārējos apstākļus un kultūras savdabību. Tādēļ vienmēr jāatrod arī līdzsvars starp ES mēroga noteikumiem un reģioniem svarīgajiem aspektiem. Centieni mainīt attiecīgās sabiedrības kultūru un mentalitāti, veicinot inovāciju, izglītību, uzņēmējdarbības spēju un radošo pieeju nodrošina struktūrfondu radīto pārmaiņu ilgtspēju.

| 3.10 | Kohēzijas politikai ir arī tāds sviras efekts, kas sekmē saliedētāku ES integrāciju. Tai ir spēja integrēt daudzveidīgus reģionus visā Eiropā, tā ļauj aktīvi līdzdarboties saimnieciski un sociāli ieinteresētajām pusēm un, pateicoties tās konkrētajam ieguldījumam dzīves kvalitātes uzlabošanā, Eiropas iedzīvotāji to atpazīst un uztver kā viņus iekļaujošu. |
| --- | --- |

3.10

Kohēzijas politikai ir arī tāds sviras efekts, kas sekmē saliedētāku ES integrāciju. Tai ir spēja integrēt daudzveidīgus reģionus visā Eiropā, tā ļauj aktīvi līdzdarboties saimnieciski un sociāli ieinteresētajām pusēm un, pateicoties tās konkrētajam ieguldījumam dzīves kvalitātes uzlabošanā, Eiropas iedzīvotāji to atpazīst un uztver kā viņus iekļaujošu.

| 3.11 | Kohēzijas politikas veicina sviras efektu, kas izpaužas ilgtspējīgā izaugsmē, ņemot vērā vides prasības un novēršot to, ka to neievērošana izaugsmi izaugsmi, kā arī dzīves kvalitāti un dabas resursu saglabāšanu. |
| --- | --- |

3.11

Kohēzijas politikas veicina sviras efektu, kas izpaužas ilgtspējīgā izaugsmē, ņemot vērā vides prasības un novēršot to, ka to neievērošana izaugsmi izaugsmi, kā arī dzīves kvalitāti un dabas resursu saglabāšanu.

| 3.12 | Tā kā kohēzijas politika aptver visus ES teritoriju, tā Eiropas mērogā rada pamatu līdzsvarotai tautsaimnieciskai un sociālai attīstībai. Ņemot vērā gan konverģences, gan konkurences faktorus, tā rada nepieciešamos nosacījumus pieredzes uzkrāšanai un paraugprakses apmaiņai. Turklāt kohēzijas politika nodrošina integrētu sistēmu savstarpējai apmaiņai ar zināšanām un vienlaicīgi ļauj finansēt un pārņemt veiksmīgas iniciatīvas, izmantojot konkrētus īstenošanas paņēmienus. |
| --- | --- |

3.12

Tā kā kohēzijas politika aptver visus ES teritoriju, tā Eiropas mērogā rada pamatu līdzsvarotai tautsaimnieciskai un sociālai attīstībai. Ņemot vērā gan konverģences, gan konkurences faktorus, tā rada nepieciešamos nosacījumus pieredzes uzkrāšanai un paraugprakses apmaiņai. Turklāt kohēzijas politika nodrošina integrētu sistēmu savstarpējai apmaiņai ar zināšanām un vienlaicīgi ļauj finansēt un pārņemt veiksmīgas iniciatīvas, izmantojot konkrētus īstenošanas paņēmienus.

| 3.13 | RK uzskata, ka 2007.-2013. gada plānošanas periodā kohēzijas politikas sviras efektu var ievērojami paaugstināt. Kohēzijas politikas pārbaudītos un nostiprinātos principus papildina vairāki pasākumi: stratēģiskāka pieeja kohēzijas politikai, līdzekļu iezīmēšana un lielāka koncentrēšana prioritārām nozarēm, kā arī labāks tiesiskais regulējums sarežģītu un inovatīvu finansēšanas shēmu apstiprināšanai, pienācīga uzmanība pilsētu attīstības programmām un teritoriālās sadarbības uzlabošana. Minētās izmaiņas apstiprina, ka, būtisku pārmaiņu saistībā ar ES politiskajiem mērķiem gadījumā, kohēzijas politikai var būt galvenā loma, lai visur ES iedvesmotu un konkrēti atbalstītu saimnieciskās un sociālās pārmaiņas. |
| --- | --- |

3.13

RK uzskata, ka 2007.-2013. gada plānošanas periodā kohēzijas politikas sviras efektu var ievērojami paaugstināt. Kohēzijas politikas pārbaudītos un nostiprinātos principus papildina vairāki pasākumi: stratēģiskāka pieeja kohēzijas politikai, līdzekļu iezīmēšana un lielāka koncentrēšana prioritārām nozarēm, kā arī labāks tiesiskais regulējums sarežģītu un inovatīvu finansēšanas shēmu apstiprināšanai, pienācīga uzmanība pilsētu attīstības programmām un teritoriālās sadarbības uzlabošana. Minētās izmaiņas apstiprina, ka, būtisku pārmaiņu saistībā ar ES politiskajiem mērķiem gadījumā, kohēzijas politikai var būt galvenā loma, lai visur ES iedvesmotu un konkrēti atbalstītu saimnieciskās un sociālās pārmaiņas.

| 3.14 | Attīstība un projektu izvēle tiek minēti kā galvenie veiksmes faktori: izmantojamo līdzekļu veids jāizvēlas rūpīgi, lai paredzētu reģionālajām vajadzībām un sasniedzamajiem mērķiem visatbilstošākos elementus. |
| --- | --- |

3.14

Attīstība un projektu izvēle tiek minēti kā galvenie veiksmes faktori: izmantojamo līdzekļu veids jāizvēlas rūpīgi, lai paredzētu reģionālajām vajadzībām un sasniedzamajiem mērķiem visatbilstošākos elementus.

4.   Ieteikumi.

Reģionu komiteja

| 4.1 | iesaka Eiropas Komisijai savā nākamajā pārskatā par pašreizējo situāciju un turpmāko kohēzijas attīstību Eiropas Savienībā izmantot plašu sviras efekta jēdzienu; |
| --- | --- |

4.1

iesaka Eiropas Komisijai savā nākamajā pārskatā par pašreizējo situāciju un turpmāko kohēzijas attīstību Eiropas Savienībā izmantot plašu sviras efekta jēdzienu;

| 4.2 | aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi uzskatīt sviras efektu par kā piemērotu pamatu Kopienas politiku novērtēšanai, jo īpaši ņemot vērā Kopienas budžeta vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

4.2

aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi uzskatīt sviras efektu par kā piemērotu pamatu Kopienas politiku novērtēšanai, jo īpaši ņemot vērā Kopienas budžeta vidusposma pārskatīšanu;

| 4.3 | iesaka Komisijai pastiprināt centienus, lai veicinātu visu dalībvalstu un jo īpaši to reģionālo un vietējo pašvaldību informētību par kohēzijas politikas ieguvumiem, struktūru un būtību; |
| --- | --- |

4.3

iesaka Komisijai pastiprināt centienus, lai veicinātu visu dalībvalstu un jo īpaši to reģionālo un vietējo pašvaldību informētību par kohēzijas politikas ieguvumiem, struktūru un būtību;

| 4.4 | iesaka Eiropas Komisijai pastiprināt uzsāktos centienus dažādu finanšu instrumentu (JEREMIE, JESSICA, utt.) veicināšanā, izmantojot struktūrfondus, un vēlas, lai dalībvalstīs būtu labāk noteikti šī jaunā instrumenta darbības veidi un galvenokārt radīt nepieciešamās iespējas, kas ļauj saņemt atbalstu riska kapitāla fondu un garantiju programmu izveidei reģionos; |
| --- | --- |

4.4

iesaka Eiropas Komisijai pastiprināt uzsāktos centienus dažādu finanšu instrumentu (JEREMIE, JESSICA, utt.) veicināšanā, izmantojot struktūrfondus, un vēlas, lai dalībvalstīs būtu labāk noteikti šī jaunā instrumenta darbības veidi un galvenokārt radīt nepieciešamās iespējas, kas ļauj saņemt atbalstu riska kapitāla fondu un garantiju programmu izveidei reģionos;

| 4.5 | iesaka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm vienkāršot birokrātiskās procedūras, izveidot tādu juridisku, pārvaldes un finanšu sistēmu, kas atvieglo inovatīvus pasākumus, kā arī nostiprināt inovatīviem uzņēmumiem pielāgotus finansēšanas veidus (riska kapitāls, biznesa eņģeļi, mikrokredīti, utt.); |
| --- | --- |

4.5

iesaka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm vienkāršot birokrātiskās procedūras, izveidot tādu juridisku, pārvaldes un finanšu sistēmu, kas atvieglo inovatīvus pasākumus, kā arī nostiprināt inovatīviem uzņēmumiem pielāgotus finansēšanas veidus (riska kapitāls, biznesa eņģeļi, mikrokredīti, utt.);

| 4.6 | iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm novērtēt progresu struktūrfondu pārvaldības vienkāršošanā un decentralizācijā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, jo īpaši iesaka veltīt sevišķu uzmanību proporcionālai atbilstībai starp administratīvajām procedūrām un atbalsta veidu un apjomu, kā arī to ietekmei uz reģionālajām un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

4.6

iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm novērtēt progresu struktūrfondu pārvaldības vienkāršošanā un decentralizācijā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, jo īpaši iesaka veltīt sevišķu uzmanību proporcionālai atbilstībai starp administratīvajām procedūrām un atbalsta veidu un apjomu, kā arī to ietekmei uz reģionālajām un vietējām pašvaldībām;

| 4.7 | iesaka dalībvalstīm stiprināt partnerattiecības visos struktūrfondu pārvaldības posmos, praktiski pielietojot efektīvus līdzekļus reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanā visā procesā un iesaka padziļinātas partnerattiecības ar pilsētām sakarā ar to izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēka potenciālu; |
| --- | --- |

4.7

iesaka dalībvalstīm stiprināt partnerattiecības visos struktūrfondu pārvaldības posmos, praktiski pielietojot efektīvus līdzekļus reģionālo un vietējo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanā visā procesā un iesaka padziļinātas partnerattiecības ar pilsētām sakarā ar to izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēka potenciālu;

| 4.8 | iesaka Komisijai, Parlamentam, dalībvalstīm un EIB skaidri iezīmēt šķēršļus, kas apgrūtina privātā un publiska sektora partnerību iesaisti to projektu pārvaldībā, ko finansē no struktūrfondiem. Šajā sakarā ļoti palīdzētu publiskā un privātā sektora partnerības pamatjēdzienu precīza interpretācija ES līmenī, kā arī valsts atbalsta režīma vienkāršošana, Turklāt ES reģionālajām un vietējām pašvaldībām nepieciešams izplatīt informāciju par publiskā un privātā sektora partnerības iespējām un problēmām; |
| --- | --- |

4.8

iesaka Komisijai, Parlamentam, dalībvalstīm un EIB skaidri iezīmēt šķēršļus, kas apgrūtina privātā un publiska sektora partnerību iesaisti to projektu pārvaldībā, ko finansē no struktūrfondiem. Šajā sakarā ļoti palīdzētu publiskā un privātā sektora partnerības pamatjēdzienu precīza interpretācija ES līmenī, kā arī valsts atbalsta režīma vienkāršošana, Turklāt ES reģionālajām un vietējām pašvaldībām nepieciešams izplatīt informāciju par publiskā un privātā sektora partnerības iespējām un problēmām;

| 4.9 | iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm saglabāt eksperimentālo un pētniecisko dimensiju, kas bieži piemīt struktūrfondiem. Šajā sakarā iesaka dalībvalstīm izmantot paredzētās rezerves un citus līdzekļus, lai atbalstītu un izplatītu visveiksmīgākās stratēģijas, kā arī nostiprinātu teritoriālās sadarbības rezultātus; |
| --- | --- |

4.9

iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm saglabāt eksperimentālo un pētniecisko dimensiju, kas bieži piemīt struktūrfondiem. Šajā sakarā iesaka dalībvalstīm izmantot paredzētās rezerves un citus līdzekļus, lai atbalstītu un izplatītu visveiksmīgākās stratēģijas, kā arī nostiprinātu teritoriālās sadarbības rezultātus;

| 4.10 | aicina Eiropas Komisiju pievērst uzmanību saiknei starp struktūrfondu ietvaros veiktajiem pasākumiem un programmām lauku attīstības veicināšanai un visos līmeņos, ņemot vērā nepieciešamību skaidri nodalīt norēķinus, dot iespēju un veicināt optimālu satura saskaņošanu un koordināciju; |
| --- | --- |

4.10

aicina Eiropas Komisiju pievērst uzmanību saiknei starp struktūrfondu ietvaros veiktajiem pasākumiem un programmām lauku attīstības veicināšanai un visos līmeņos, ņemot vērā nepieciešamību skaidri nodalīt norēķinus, dot iespēju un veicināt optimālu satura saskaņošanu un koordināciju;

| 4.11 | iesaka struktūrfondu izmantošanas ietvaros pievērst īpašu uzmanību Kioto protokolā izvirzītajiem mērķiem un virzīties uz ilgtspējīgu izaugsmi, ievērojot vides prasības; |
| --- | --- |

4.11

iesaka struktūrfondu izmantošanas ietvaros pievērst īpašu uzmanību Kioto protokolā izvirzītajiem mērķiem un virzīties uz ilgtspējīgu izaugsmi, ievērojot vides prasības;

| 4.12 | iesaka dalībvalstīm un Komisijai nolūkā veicināt tādu projektu izvirzīšanu, sekmēšanu un finansēšanu, kuriem ir izteikts sviras efekts, struktūrfondu plānošanā, kā arī ziņojumu izstrādē un novērtēšanas posmā ņemt vērā sviras efektu; |
| --- | --- |

4.12

iesaka dalībvalstīm un Komisijai nolūkā veicināt tādu projektu izvirzīšanu, sekmēšanu un finansēšanu, kuriem ir izteikts sviras efekts, struktūrfondu plānošanā, kā arī ziņojumu izstrādē un novērtēšanas posmā ņemt vērā sviras efektu;

| 4.13 | uzsver nepieciešamību ņemt vērā reģionālās īpatnības visos līmeņos arī turpmākajā kohēzijas politikā, jo “spēks daudzveidībā” ir būtisks kohēzijas politikas sviras efekta veiksmes faktors; |
| --- | --- |

4.13

uzsver nepieciešamību ņemt vērā reģionālās īpatnības visos līmeņos arī turpmākajā kohēzijas politikā, jo “spēks daudzveidībā” ir būtisks kohēzijas politikas sviras efekta veiksmes faktors;

| 4.14 | lai pilnībā izmantotu struktūrfondu sviras efektu, iesaka reģioniem un dalībvalstīm noteikt stingru atbilstību starp reģionālajām stratēģijām, valstu reformu plāniem, nacionālajiem stratēģiskajiem ietvardokumentiem un rīcības programmām, kas konkretizē Eiropas kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

4.14

lai pilnībā izmantotu struktūrfondu sviras efektu, iesaka reģioniem un dalībvalstīm noteikt stingru atbilstību starp reģionālajām stratēģijām, valstu reformu plāniem, nacionālajiem stratēģiskajiem ietvardokumentiem un rīcības programmām, kas konkretizē Eiropas kohēzijas politiku;

| 4.15 | iesaka apspriest sviras efekta sniegtos ieguvumus un, izmantojot kā atsevišķus, tā plaša mēroga pasākumus, turpināt darbu pie sabiedrības mērķtiecīgas informēšanas attiecībā uz tā iespējamajām priekšrocībām, kā arī izplatīt paraugprakses kā to dara Reģionu komiteja Atvērto durvju dienu ietvaros; |
| --- | --- |

4.15

iesaka apspriest sviras efekta sniegtos ieguvumus un, izmantojot kā atsevišķus, tā plaša mēroga pasākumus, turpināt darbu pie sabiedrības mērķtiecīgas informēšanas attiecībā uz tā iespējamajām priekšrocībām, kā arī izplatīt paraugprakses kā to dara Reģionu komiteja Atvērto durvju dienu ietvaros;

| 4.16 | iesaka Komisijai analizēt un izvērtēt reģionu izaugsmi ilgtermiņā, uzsverot, ka pārmaiņas kultūrā un mentalitātē, kā arī šī temata publiskošana pārredzamā un visiem saprotamā veidā ir nepieciešamas, lai nodrošinātu to, ka reģionos patiešām notiek tālāka sociālā un saimnieciskā attīstība; |
| --- | --- |

4.16

iesaka Komisijai analizēt un izvērtēt reģionu izaugsmi ilgtermiņā, uzsverot, ka pārmaiņas kultūrā un mentalitātē, kā arī šī temata publiskošana pārredzamā un visiem saprotamā veidā ir nepieciešamas, lai nodrošinātu to, ka reģionos patiešām notiek tālāka sociālā un saimnieciskā attīstība;

| 4.17 | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot tīklus “Reģioni ekonomiskajām pārmaiņām” un iesaka paredzēt plašu tematiku, kas atspoguļo pārmaiņu dažādo teritoriālo dinamiku, aicina Komisiju aktīvi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības iniciatīvas prioritāro jomu atlases procesā un cer, ka Komiteja tiks pilnībā iesaistīta minētās iniciatīvas izstrādē, kas radušies pašreizējā iniciatīvu periodā, kuras veicināja Urbact un Interreg IIIC programmas. Šajā sakarā iesaka, lai jauno iniciatīvu virsrakstā būtu atsauce uz pilsētām un municipalitātēm, kas ir novatorisku projektu galvenās dalībnieces, kuru ietekmi un pieredzi ir paredzēts attīstīt jaunajā periodā ar nosaukumu “Reģioni un pilsētas par ekonomiskajām pārmaiņām” (“Regions and Cities for the economic change”) atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot tīklus “Reģioni ekonomiskajām pārmaiņām”, lai gan arī turpmāk būtu jāizmanto pašreizējie, starpreģionu sadarbību veicinošie instrumenti, un iesaka paredzēt plašu tematiku, kas atspoguļo pārmaiņu dažādo teritoriālo dinamiku; |
| --- | --- |

4.17

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot tīklus “Reģioni ekonomiskajām pārmaiņām” un iesaka paredzēt plašu tematiku, kas atspoguļo pārmaiņu dažādo teritoriālo dinamiku, aicina Komisiju aktīvi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības iniciatīvas prioritāro jomu atlases procesā un cer, ka Komiteja tiks pilnībā iesaistīta minētās iniciatīvas izstrādē, kas radušies pašreizējā iniciatīvu periodā, kuras veicināja Urbact un Interreg IIIC programmas. Šajā sakarā iesaka, lai jauno iniciatīvu virsrakstā būtu atsauce uz pilsētām un municipalitātēm, kas ir novatorisku projektu galvenās dalībnieces, kuru ietekmi un pieredzi ir paredzēts attīstīt jaunajā periodā ar nosaukumu “Reģioni un pilsētas par ekonomiskajām pārmaiņām” (“Regions and Cities for the economic change”) atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot tīklus “Reģioni ekonomiskajām pārmaiņām”, lai gan arī turpmāk būtu jāizmanto pašreizējie, starpreģionu sadarbību veicinošie instrumenti, un iesaka paredzēt plašu tematiku, kas atspoguļo pārmaiņu dažādo teritoriālo dinamiku;

| 4.18 | iesaka Eiropas iestādēm dažādu ES reģionu solidaritāti uzskatīt par ES kohēzijas jēdziena galveno dimensiju. Kohēzijas politikai arī turpmāk jābūt galvenajam Eiropas integrācijas politikas elementam. |
| --- | --- |

4.18

iesaka Eiropas iestādēm dažādu ES reģionu solidaritāti uzskatīt par ES kohēzijas jēdziena galveno dimensiju. Kohēzijas politikai arī turpmāk jābūt galvenajam Eiropas integrācijas politikas elementam.

Romā, 2007. gada 23. martā

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  OV C 164, 5.7.2005., 4. lpp.

1

(2)  OV C 318, 22.12.2004., 1. lpp.

2

(3)  http://coropinions.cor.europa.eu/CORopinionDocument.aspx?identifier=cdr\coter-iv\dossiers\cotter-iv-003\cdr118-2006_fin_ac.doc&language=LV

3

(4)  Eiropas Komisija: COM(2005) 299. Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes (2007-2013), Briselē, 2005. gada 5. jūlijā.

4

---

| 7.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/8

---

Reģionu komitejas atzinums “Jaunatnes līdzdalība un informētība — Baltā grāmata par jaunu impulsu eiropas jaunatnei”

(2007/C 156/02)

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzskata, ka ir būtiski svarīgi, jo īpaši, ņemot vērā pašreizējās debates par Eiropas nākotni, veicināt jauniešu līdzdalību un informētību attiecībā uz vidi, kurā viņi dzīvo; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka ir būtiski svarīgi, jo īpaši, ņemot vērā pašreizējās debates par Eiropas nākotni, veicināt jauniešu līdzdalību un informētību attiecībā uz vidi, kurā viņi dzīvo;

| — | uzsver, ka jautājumi saistībā ar jaunatni jārisina horizontāli visās padomēs, tā kā jauniešu problēmas ir jāņem vērā ES visās interešu jomās; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka jautājumi saistībā ar jaunatni jārisina horizontāli visās padomēs, tā kā jauniešu problēmas ir jāņem vērā ES visās interešu jomās;

| — | atgādina, ka jaunieši ir būtisks faktors, lai nodrošinātu jaunās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, un uzskata, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt viņiem labāku izglītību, apmācību, mobilitāti un iekļaušanos darba tirgū; |
| --- | --- |

—

atgādina, ka jaunieši ir būtisks faktors, lai nodrošinātu jaunās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, un uzskata, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt viņiem labāku izglītību, apmācību, mobilitāti un iekļaušanos darba tirgū;

| — | tomēr nenovērtē pārāk zemu nopietnās problēmas, ar ko šodien saskaras jaunieši, piemēram, bezdarbu, pārāk vēlu iekļaušanos darba tirgū, darba pagaidu raksturu, grūtības mājokļa iegādē un grūtības, kas izriet saistībā ar patstāvīgās dzīves un karjeras plānošanu; |
| --- | --- |

—

tomēr nenovērtē pārāk zemu nopietnās problēmas, ar ko šodien saskaras jaunieši, piemēram, bezdarbu, pārāk vēlu iekļaušanos darba tirgū, darba pagaidu raksturu, grūtības mājokļa iegādē un grūtības, kas izriet saistībā ar patstāvīgās dzīves un karjeras plānošanu;

| — | uzskata par lietderīgu uzsākt projektus, kas veicina jauniešu līdzdalību vietējās un reģionālajās pašvaldībās un attiecīgo vietējo kopienu pārvaldē, kā arī pastiprina vietējo pašvaldību saikni ar skolām, lai veicinātu pilsonisko apziņu un balsstiesību apzinīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

uzskata par lietderīgu uzsākt projektus, kas veicina jauniešu līdzdalību vietējās un reģionālajās pašvaldībās un attiecīgo vietējo kopienu pārvaldē, kā arī pastiprina vietējo pašvaldību saikni ar skolām, lai veicinātu pilsonisko apziņu un balsstiesību apzinīgu izmantošanu;

| — | aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvas, kas paredzētas, lai vietējā līmenī izplatītu ES politiku jaunatnes jomā un Eiropas Jaunatnes pakta saturu, izmantojot vietējo pašvaldību tīklus un aktīvi iesaistot administratorus no jauniešu vidus. |
| --- | --- |

—

aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvas, kas paredzētas, lai vietējā līmenī izplatītu ES politiku jaunatnes jomā un Eiropas Jaunatnes pakta saturu, izmantojot vietējo pašvaldību tīklus un aktīvi iesaistot administratorus no jauniešu vidus.

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā
  Komisijas paziņojumu Padomei “Par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatnes līdzdalību un informētību — Turpmākie pasākumi pēc Baltās grāmatas par jaunu impulsu Eiropas jaunatnei: Kopējo mērķu īstenošana jauniešu līdzdalībai un informētībai nolūkā veicināt viņu aktīvu Eiropas pilsonību” un pievienoto grupas darba dokumentu, kas sniedz detalizētu dalībvalstu ziņojumu analīzi par jauniešu līdzdalību un informētību (COM(2006) 417 galīgā redakcija, SEC(2006) 1006);

ņemot vērā Biroja 2006. gada 13. jūnija lēmumu uzdot Kultūras, izglītības un pētniecības komisijai sagatavot atzinumu par minēto tematu;

ņemot vērā Eiropas Komisijas Balto grāmatu “Jauns impulss Eiropas jaunatnei”, COM(2001) 681 galīgā redakcija;

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2002. gada 27. jūnija sēdē pieņemto rezolūciju par Eiropas sadarbības ietvariem attiecībā uz jaunatni;

ņemot vērā Padomes 2003. gada 25. novembra rezolūciju attiecībā uz kopējiem mērķiem jauniešu līdzdalībai un informētībai;

ņemot vērā Eiropas Jaunatnes paktu;

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes sēdē pieņemto rezolūciju par kopējo mērķu īstenošanu jaunatnes informētībai;

ņemot vērā Padomes 2005. gada 24. maija secinājumus par jauniem rādītājiem izglītībā un apmācībā;

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes sēdē pieņemtās rezolūcijas par vērtējumu darbībām, kas veiktas Eiropas sadarbības ietvaros attiecībā uz jaunatni un par kopējā mērķa īstenošanu palielināt jauniešu līdzdalību pārstāvības demokrātijas sistēmā;

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pārdomu periodu un D plānu (COM(2005) 494 galīgā redakcija un COM(2006) 212 galīgā redakcija) un Eiropas Komisijas Balto grāmatu “Par Eiropas Savienības komunikācijas politiku; diskusijas par Eiropu, iesaistot sabiedrību” (COM(2006) 35 galīgā redakcija);

ņemot vērā savu atzinumu par Komisijas paziņojumu “Komisijas ieguldījums pārdomu periodā un D plānā — demokrātijā, dialogā un diskusijās un Baltajā grāmatā par Eiropas Savienības komunikācijas politiku”;

ņemot vērā savu atzinumu par Komisijas paziņojumu Padomei “Par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni. Jaunatnes problēmu risināšana Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana”;

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Turpmākie pasākumi pēc Baltās grāmatas par jaunu impulsu Eiropas jaunatnei: Kopējo mērķu īstenošana jauniešu līdzdalībai un informētībai nolūkā veicināt viņu aktīvu Eiropas pilsonību” COM (2006) 417 galīgā redakcija;

ņemot vērā nesen pieņemto Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes sēdē pieņemto rezolūciju “Par kopējo mērķu īstenošanu jaunatnes līdzdalībai un informētībai nolūkā veicināt viņu aktīvu Eiropas pilsonību”;

ņemot vērā šo atzinuma projektu par Komisijas paziņojumu “Turpmākie pasākumi pēc Baltās grāmatas par jaunu impulsu Eiropas jaunatnei: Kopējo mērķu īstenošana jauniešu līdzdalībai un informētībai nolūkā veicināt viņu aktīvu Eiropas pilsonību” COM (2006) 417 galīgā redakcija;

ņemot vērā Kultūras, izglītības un pētniecības komisijas 2006. gada 30. novembrī pieņemto atzinuma projektu (CdR 334/2006 rev.1) (ziņotājs:
  Roberto PELLA

  kgs, Biella provinces padomes loceklis, vice-sindaco Valdengo (IT/EPP)),

69. plenārajā sesijā, kas notika 2007. gada 23. martā, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads.

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi vērtē jauno Komisijas paziņojumu, kurā analizēti dalībvalstu turpmākie pasākumi kopējo mērķu sasniegšanā attiecībā uz jauniešu līdzdalību un informētību; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē jauno Komisijas paziņojumu, kurā analizēti dalībvalstu turpmākie pasākumi kopējo mērķu sasniegšanā attiecībā uz jauniešu līdzdalību un informētību;

| 1.2 | uzskata, ka no Baltās grāmatas publicēšanas 2001. gadā līdz šim laikam dalībvalstis veikušas pasākumus, lai jauniešiem veltītu vairāk uzmanības, tomēr iespējams vēl daudz ko izdarīt gan ar atklāto koordinācijas metodi (OMC) attiecībā uz jauniešiem, gan turpmākām darbībām attiecīgajās politikas jomās; |
| --- | --- |

1.2

uzskata, ka no Baltās grāmatas publicēšanas 2001. gadā līdz šim laikam dalībvalstis veikušas pasākumus, lai jauniešiem veltītu vairāk uzmanības, tomēr iespējams vēl daudz ko izdarīt gan ar atklāto koordinācijas metodi (OMC) attiecībā uz jauniešiem, gan turpmākām darbībām attiecīgajās politikas jomās;

| 1.3 | pieņem zināšanai Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes sēdē nesen pieņemto rezolūciju, kurā noteikti jauni pasākumi, lai pastiprināti piemērotu un īstenotu kopējos mērķus jaunatnes līdzdalībai un informētībai; |
| --- | --- |

1.3

pieņem zināšanai Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju Padomes sēdē nesen pieņemto rezolūciju, kurā noteikti jauni pasākumi, lai pastiprināti piemērotu un īstenotu kopējos mērķus jaunatnes līdzdalībai un informētībai;

| 1.4 | piekrīt Padomei, ka Baltajā grāmatā ierosinātās četras tematiskās prioritātes (līdzdalība, informācija, brīvprātīgas aktivitātes un jaunatnes labāka izpratne) un ar tām saistītie kopējie mērķi joprojām ir ļoti aktuāli, un uzskata, ka tām jābūt galvenajām, uz kurām balstīt dalībvalstu un Eiropas institūciju darbību šajā konkrētajā nozarē un citās jaunatnes politikas jomās; |
| --- | --- |

1.4

piekrīt Padomei, ka Baltajā grāmatā ierosinātās četras tematiskās prioritātes (līdzdalība, informācija, brīvprātīgas aktivitātes un jaunatnes labāka izpratne) un ar tām saistītie kopējie mērķi joprojām ir ļoti aktuāli, un uzskata, ka tām jābūt galvenajām, uz kurām balstīt dalībvalstu un Eiropas institūciju darbību šajā konkrētajā nozarē un citās jaunatnes politikas jomās;

| 1.5 | Uzskata, ka visām Padomēm jāizmanto horizontāla pieeja, risinot jaunatnes problēmas, jo tās jāiekļauj visos ES izskatāmajos jautājumos; |
| --- | --- |

1.5

Uzskata, ka visām Padomēm jāizmanto horizontāla pieeja, risinot jaunatnes problēmas, jo tās jāiekļauj visos ES izskatāmajos jautājumos;

| 1.6 | tomēr uzsver, ka Padome būtu varējusi vairāk parādīt vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi, īpaši sadaļā, kurā noteikti pasākumi, lai veicinātu kopējo mērķu īstenošanu, ievērojot, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir izšķiroša loma audzināšanā un veidojot jauniešos pilsoniskuma apziņu; |
| --- | --- |

1.6

tomēr uzsver, ka Padome būtu varējusi vairāk parādīt vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi, īpaši sadaļā, kurā noteikti pasākumi, lai veicinātu kopējo mērķu īstenošanu, ievērojot, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir izšķiroša loma audzināšanā un veidojot jauniešos pilsoniskuma apziņu;

| 1.7 | uzskata, ka ir būtiski, sevišķi pašreizējo debašu par Eiropas nākotni kontekstā, veicināt jauniešu līdzdalību un informētību viņu dzīves vidē, lai stimulētu viņu piederības izjūtu Savienībai, lai nodrošinātu viņu iespējas izmantot Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un palīdzētu atkārtoti izvērst Eiropas projektu, precizējot aktīva pilsoniskuma koncepciju; koncepciju; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš to jauniešu “līdzdalībai” un “informēšanai”, kas dzīvo salu reģionos; |
| --- | --- |

1.7

uzskata, ka ir būtiski, sevišķi pašreizējo debašu par Eiropas nākotni kontekstā, veicināt jauniešu līdzdalību un informētību viņu dzīves vidē, lai stimulētu viņu piederības izjūtu Savienībai, lai nodrošinātu viņu iespējas izmantot Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un palīdzētu atkārtoti izvērst Eiropas projektu, precizējot aktīva pilsoniskuma koncepciju; koncepciju; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš to jauniešu “līdzdalībai” un “informēšanai”, kas dzīvo salu reģionos;

| 1.8 | tomēr neuzskata, ka lielās problēmas, ar ko šodien sastopas jauni cilvēki, ir nenozīmīgas, piemēram, bezdarbs, vēlā darba gaitu uzsākšana, nodarbinātības nestabilitāte, problēmas ar mājokļa pieejamību un ar to saistītās grūtības īstenot savus dzīves plānus, piemērotu līdzekļu trūkums nepieciešamo prasmju apgūšanai, nabadzība, priekšlaicīga skolas gaitu pārtraukšana un sociālā atstumtība; |
| --- | --- |

1.8

tomēr neuzskata, ka lielās problēmas, ar ko šodien sastopas jauni cilvēki, ir nenozīmīgas, piemēram, bezdarbs, vēlā darba gaitu uzsākšana, nodarbinātības nestabilitāte, problēmas ar mājokļa pieejamību un ar to saistītās grūtības īstenot savus dzīves plānus, piemērotu līdzekļu trūkums nepieciešamo prasmju apgūšanai, nabadzība, priekšlaicīga skolas gaitu pārtraukšana un sociālā atstumtība;

| 1.9 | tādēļ uzskata, ka jauniešu iesaistīšanas un informēšanas mērķus varētu īstenot efektīvāk, ja dalībvalstis un ES iestādes darītu visu tām iespējamo, lai jauniešiem piedāvātu labākas perspektīvas viņu dzīvei, nodrošinot patiesas iespējas izmantot Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētās pamattiesības (tostarp arī tiesības uz darbu, tiesības noslēgt laulības un dibināt ģimeni, kā arī tiesības apvienot ģimenes dzīvi ar darba dzīvi); |
| --- | --- |

1.9

tādēļ uzskata, ka jauniešu iesaistīšanas un informēšanas mērķus varētu īstenot efektīvāk, ja dalībvalstis un ES iestādes darītu visu tām iespējamo, lai jauniešiem piedāvātu labākas perspektīvas viņu dzīvei, nodrošinot patiesas iespējas izmantot Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētās pamattiesības (tostarp arī tiesības uz darbu, tiesības noslēgt laulības un dibināt ģimeni, kā arī tiesības apvienot ģimenes dzīvi ar darba dzīvi);

| 1.10 | šajā saistībā atgādina, ka jauni cilvēki ir nozīmīgs faktors jaunās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, un uzskata, ka ir jānodrošina viņiem labāka izglītība, apmācība, mobilitāte, iekļaušanās darba tirgū, sociālā integrācija un pakalpojumi jaunām ģimenēm:






  a) | labāka izglītība un apmācība: lai maksimāli palielinātu Eiropas vissvarīgākā kapitāla, proti, tās jauniešu, vērtību. Šajā izglītībā īpaša nozīme jāpievērš tehnoloģiju izpētei, lai Eiropā veicinātu pētījumus, attīstību un inovāciju. Tāpat arī jārūpējas par pienācīgas izglītības nodrošināšanu humanitārajās zinātnēs. Īpaši svarīgi izglītības sistēmā ir piešķirt nepieciešamo uzmanību Eiropas kultūras un vēstures mācīšanai; |
| --- | --- | --- |

1.10

šajā saistībā atgādina, ka jauni cilvēki ir nozīmīgs faktors jaunās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, un uzskata, ka ir jānodrošina viņiem labāka izglītība, apmācība, mobilitāte, iekļaušanās darba tirgū, sociālā integrācija un pakalpojumi jaunām ģimenēm:

a)

labāka izglītība un apmācība: lai maksimāli palielinātu Eiropas vissvarīgākā kapitāla, proti, tās jauniešu, vērtību. Šajā izglītībā īpaša nozīme jāpievērš tehnoloģiju izpētei, lai Eiropā veicinātu pētījumus, attīstību un inovāciju. Tāpat arī jārūpējas par pienācīgas izglītības nodrošināšanu humanitārajās zinātnēs. Īpaši svarīgi izglītības sistēmā ir piešķirt nepieciešamo uzmanību Eiropas kultūras un vēstures mācīšanai;

| b) | mobilitāte: jānodrošina Eiropas jauniešiem reālas iespējas pārvietoties visā ES teritorijā neatkarīgi vai tas saistīts ar darbu vai mācībām. Šāda iespēja ļauj jauniešiem bagātināt zināšanas kultūras jomā un kļūt Eiropai vēl vairāk piederīgiem; |
| --- | --- |

b)

mobilitāte: jānodrošina Eiropas jauniešiem reālas iespējas pārvietoties visā ES teritorijā neatkarīgi vai tas saistīts ar darbu vai mācībām. Šāda iespēja ļauj jauniešiem bagātināt zināšanas kultūras jomā un kļūt Eiropai vēl vairāk piederīgiem;

| c) | iekļaušanās darba tirgū: jaunieši ir viena no sabiedrības grupām ar augstāko bezdarba līmeni. Ir jāierosina jauni pasākumi, lai atvieglotu jauniešiem pieeju darba tirgum, kas nepieciešams viņu integrācijai sabiedrībā; |
| --- | --- |

c)

iekļaušanās darba tirgū: jaunieši ir viena no sabiedrības grupām ar augstāko bezdarba līmeni. Ir jāierosina jauni pasākumi, lai atvieglotu jauniešiem pieeju darba tirgum, kas nepieciešams viņu integrācijai sabiedrībā;

| d) | sociālā integrācija: īpaša uzmanība jāpievērš jauniešu grupām ar īpašām vajadzībām vai sociāli atstumtajām personām. Šajā sakarā īpaši jāmin imigranti; |
| --- | --- |

d)

sociālā integrācija: īpaša uzmanība jāpievērš jauniešu grupām ar īpašām vajadzībām vai sociāli atstumtajām personām. Šajā sakarā īpaši jāmin imigranti;

| e) | pakalpojumi jaunām ģimenēm: jaunas ģimenes sastopas ar īpašām problēmām, kuras būtu jāņem vērā arī Kopienas iestādēm. Piemēram, svarīgākie ir profesionālās un ģimenes dzīves pienākumu savienošanas pasākumi, kas sekmē; |
| --- | --- |

e)

pakalpojumi jaunām ģimenēm: jaunas ģimenes sastopas ar īpašām problēmām, kuras būtu jāņem vērā arī Kopienas iestādēm. Piemēram, svarīgākie ir profesionālās un ģimenes dzīves pienākumu savienošanas pasākumi, kas sekmē;

| 1.11 | tādēļ uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību jaunatnes politika var iegūt Eiropas dimensiju ar piemērotas valsts politikas un fondu palīdzību, kā arī īpašām Kopienas programmām, kas palielina gados jauno Eiropas iedzīvotāju informētību un dod viņiem iespēju vairāk piedalīties vietējā, reģionālajā, valsts un Eiropas pilsoniskajā un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

1.11

tādēļ uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību jaunatnes politika var iegūt Eiropas dimensiju ar piemērotas valsts politikas un fondu palīdzību, kā arī īpašām Kopienas programmām, kas palielina gados jauno Eiropas iedzīvotāju informētību un dod viņiem iespēju vairāk piedalīties vietējā, reģionālajā, valsts un Eiropas pilsoniskajā un politiskajā dzīvē;

| 1.12 | atgādina, ka Savienības pamats ir brīvības un demokrātijas principi, un tādēļ bez turpmākas kavēšanās un, ievērojot subsidiaritātes principu, ir jāveic konkrēti pasākumi, lai šos principus varētu izmantot visi Savienības iedzīvotāji, sākot jau ar pašiem jaunākajiem. |
| --- | --- |

1.12

atgādina, ka Savienības pamats ir brīvības un demokrātijas principi, un tādēļ bez turpmākas kavēšanās un, ievērojot subsidiaritātes principu, ir jāveic konkrēti pasākumi, lai šos principus varētu izmantot visi Savienības iedzīvotāji, sākot jau ar pašiem jaunākajiem.

2.   Par jauniešu līdzdalību.

Līdzdalība kopienas pilsoniskajā dzīvē

| 2.1 | atzīmē, ka Padome principā uzskata, ka “jauniešu līdzdalības kopienas pilsoniskajā dzīvē” mērķis veicina viņu piederību līdzdalības struktūrām; |
| --- | --- |

2.1

atzīmē, ka Padome principā uzskata, ka “jauniešu līdzdalības kopienas pilsoniskajā dzīvē” mērķis veicina viņu piederību līdzdalības struktūrām;

| 2.2 | atgādina, ka ir iespējams piedalīties savas kopienas sociālajā dzīvē arī, neesot organizētas struktūras loceklim; tādēļ uzskata, ka minētais mērķis ir jātulko plaši, rosinot iniciatīvas, kuru nolūks ir iesaistīt arī jauniešus, kas nolemj neatkarīgi iesaistīties savas kopienas dzīvē; |
| --- | --- |

2.2

atgādina, ka ir iespējams piedalīties savas kopienas sociālajā dzīvē arī, neesot organizētas struktūras loceklim; tādēļ uzskata, ka minētais mērķis ir jātulko plaši, rosinot iniciatīvas, kuru nolūks ir iesaistīt arī jauniešus, kas nolemj neatkarīgi iesaistīties savas kopienas dzīvē;

| 2.3 | pilnībā piekrīt, ka jāpievērš īpaša uzmanība to jauniešu grupām, kuriem ir mazāk iespēju, un uzskata, ka katrā atsevišķā teritorijā šīs kategorijas ir jānosaka ar vislielāko precizitāti; atzinīgi vērtē Polijas un Lietuvas iniciatīvas, kas vērstas uz lauku rajonos dzīvojošiem jauniešiem; |
| --- | --- |

2.3

pilnībā piekrīt, ka jāpievērš īpaša uzmanība to jauniešu grupām, kuriem ir mazāk iespēju, un uzskata, ka katrā atsevišķā teritorijā šīs kategorijas ir jānosaka ar vislielāko precizitāti; atzinīgi vērtē Polijas un Lietuvas iniciatīvas, kas vērstas uz lauku rajonos dzīvojošiem jauniešiem;

| 2.4 | stingri aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt tādus pasākumus un nodrošināt to finansējumu, kas sekmētu Eiropas attālāko reģionu jauniešu līdzdalību ES pilsoniskajā dzīvē, jo lielā attāluma dēļ viņu integrācija un pilsoniskā līdzdalība ir apgrūtināta; |
| --- | --- |

2.4

stingri aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt tādus pasākumus un nodrošināt to finansējumu, kas sekmētu Eiropas attālāko reģionu jauniešu līdzdalību ES pilsoniskajā dzīvē, jo lielā attāluma dēļ viņu integrācija un pilsoniskā līdzdalība ir apgrūtināta;

| 2.5 | atzinīgi vērtē arī visas tās iniciatīvas, ko īstenojušas publiskas iestādes nolūkā atbalstīt līdzdalības struktūras ar finansiālu ieguldījumu palīdzību vai nodrošinot materiālus, tehnisko palīdzību, cilvēkresursus, telpas un palīdzību tīmekļa vietnes izveidē. |
| --- | --- |

2.5

atzinīgi vērtē arī visas tās iniciatīvas, ko īstenojušas publiskas iestādes nolūkā atbalstīt līdzdalības struktūras ar finansiālu ieguldījumu palīdzību vai nodrošinot materiālus, tehnisko palīdzību, cilvēkresursus, telpas un palīdzību tīmekļa vietnes izveidē.

Līdzdalība pārstāvības demokrātijas sistēmā

| 2.6 | uzskata, ka šim mērķim ir pamatnozīme, lai piešķirtu konkrētu formu aktīvai pilsonībai: rezervēt jauniešiem vietu vietējās, reģionālajās un valsts varas iestādēs, kā arī ministrijās un politiskajās partijās, garantējot iespēju vienlīdzību vīriešiem un sievietēm; |
| --- | --- |

2.6

uzskata, ka šim mērķim ir pamatnozīme, lai piešķirtu konkrētu formu aktīvai pilsonībai: rezervēt jauniešiem vietu vietējās, reģionālajās un valsts varas iestādēs, kā arī ministrijās un politiskajās partijās, garantējot iespēju vienlīdzību vīriešiem un sievietēm;

| 2.7 | Uzsver nepieciešamību maksimāli izmantot jauno tehnoloģiju priekšrocības, lai tuvinātu ES tās jauniešiem, tādējādi no Eiropas iestāžu puses ir ļoti svarīgi dot skaidru impulsu attiecībā uz dažādākajiem inovatīviem pasākumiem, kurus varētu ierosināt Eiropas sociālie dalībnieki un jo īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības; šajā sakarā īpaši lietderīgi būtu izmantot labākās pieredzes apmaiņas, konkrēti, Komiteja ierosina Komisijai veicināt ikgadēja jaunatnes foruma rīkošanu, dodot iespēju jauniešiem un Eiropas iestādēm apmainīties viedokļiem un uzsākt jaunus pasākumus. |
| --- | --- |

2.7

Uzsver nepieciešamību maksimāli izmantot jauno tehnoloģiju priekšrocības, lai tuvinātu ES tās jauniešiem, tādējādi no Eiropas iestāžu puses ir ļoti svarīgi dot skaidru impulsu attiecībā uz dažādākajiem inovatīviem pasākumiem, kurus varētu ierosināt Eiropas sociālie dalībnieki un jo īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības; šajā sakarā īpaši lietderīgi būtu izmantot labākās pieredzes apmaiņas, konkrēti, Komiteja ierosina Komisijai veicināt ikgadēja jaunatnes foruma rīkošanu, dodot iespēju jauniešiem un Eiropas iestādēm apmainīties viedokļiem un uzsākt jaunus pasākumus.

| 2.8 | atzinīgi vērtē visas dalībvalstu iniciatīvas dialoga uzturēšanai ar jauniešiem: vietējās, valsts un reģionālās padomes, jaunatnes parlamentus, īpašas jaunatnes komisijas, vidutājus, korespondentus un ministriju sēdes, kā arī uzskata par vēlamu šo iniciatīvu paplašināšanu; |
| --- | --- |

2.8

atzinīgi vērtē visas dalībvalstu iniciatīvas dialoga uzturēšanai ar jauniešiem: vietējās, valsts un reģionālās padomes, jaunatnes parlamentus, īpašas jaunatnes komisijas, vidutājus, korespondentus un ministriju sēdes, kā arī uzskata par vēlamu šo iniciatīvu paplašināšanu;

| 2.9 | informē, ka Itālijā, Itālijas Pašvaldību nacionālās asociācijas (Associazione Nazionale di Comuni Italiani) ietvaros ir izveidota Konsultatīva iestāde jauniem administratoriem, un viens no tās daudzajiem uzdevumiem ir uzraudzīt, sekmēt un uzlabot jauniešu iesaistīšanos vietējā pārvaldē; |
| --- | --- |

2.9

informē, ka Itālijā, Itālijas Pašvaldību nacionālās asociācijas (Associazione Nazionale di Comuni Italiani) ietvaros ir izveidota Konsultatīva iestāde jauniem administratoriem, un viens no tās daudzajiem uzdevumiem ir uzraudzīt, sekmēt un uzlabot jauniešu iesaistīšanos vietējā pārvaldē;

| 2.10 | vēlas, lai dalībvalstis un vietējās pašvaldības oficiālās izglītības sistēmas ietvaros veiktu pasākumus ar mērķi pielāgot izglītības programmas iestāžu demokrātiskajai līdzdalībai un veicinātu formālās un neformālās izglītības mijiedarbību; |
| --- | --- |

2.10

vēlas, lai dalībvalstis un vietējās pašvaldības oficiālās izglītības sistēmas ietvaros veiktu pasākumus ar mērķi pielāgot izglītības programmas iestāžu demokrātiskajai līdzdalībai un veicinātu formālās un neformālās izglītības mijiedarbību;

| 2.11 | uzsver, ka skolu un vietējo pašvaldību savstarpējā saikne var būt efektīvs līdzeklis, lai rosinātu studentu līdzdalību savas kopienas dzīvē, un aicina vietējos administratorus, īpaši gados jaunus administratorus, darboties kā vēstniekiem, organizējot publiskas diskusijas par vietējo interešu jautājumiem, kas būtu atklātas arī jauniešiem, kuri atstājuši skolu. |
| --- | --- |

2.11

uzsver, ka skolu un vietējo pašvaldību savstarpējā saikne var būt efektīvs līdzeklis, lai rosinātu studentu līdzdalību savas kopienas dzīvē, un aicina vietējos administratorus, īpaši gados jaunus administratorus, darboties kā vēstniekiem, organizējot publiskas diskusijas par vietējo interešu jautājumiem, kas būtu atklātas arī jauniešiem, kuri atstājuši skolu.

| 2.12 | ir pārliecināta, ka, piedāvājot jauniešiem pieeju vietējām pašvaldībām, tiek sasniegts mērķis patiesi izprast atbildību par savas dzīves telpas administrāciju, tas palīdz veidot pilsonisko apziņu un veicināt apzinātu balsstiesību izmantošanu, par ko ļoti daudziem jauniešiem nav bijusi interese; |
| --- | --- |

2.12

ir pārliecināta, ka, piedāvājot jauniešiem pieeju vietējām pašvaldībām, tiek sasniegts mērķis patiesi izprast atbildību par savas dzīves telpas administrāciju, tas palīdz veidot pilsonisko apziņu un veicināt apzinātu balsstiesību izmantošanu, par ko ļoti daudziem jauniešiem nav bijusi interese;

| 2.13 | atzinīgi vērtē Somijas iniciatīvu vietējo pašvaldību vēlēšanās piešķirt balsstiesības jauniešiem no 16 gadu vecuma un Vācijas iniciatīvu saistībā ar jaunatnes projektiem pilsētu reģenerācijai un atbalsta Padomes aicinājumu organizēt debates par minimālo vecumu balsstiesību izmantošanai; |
| --- | --- |

2.13

atzinīgi vērtē Somijas iniciatīvu vietējo pašvaldību vēlēšanās piešķirt balsstiesības jauniešiem no 16 gadu vecuma un Vācijas iniciatīvu saistībā ar jaunatnes projektiem pilsētu reģenerācijai un atbalsta Padomes aicinājumu organizēt debates par minimālo vecumu balsstiesību izmantošanai;

| 2.14 | pozitīvi vērtē Stokholmas gadījumu, ieceļot jaunu sievieti par pilsētas mēra vietnieci; |
| --- | --- |

2.14

pozitīvi vērtē Stokholmas gadījumu, ieceļot jaunu sievieti par pilsētas mēra vietnieci;

| 2.15 | uzskata, ka Eiropas Padomes “Pārskatītā Eiropas Harta par jauniešu līdzdalību vietējo un reģionālo pašvaldību dzīvē” ir ļoti noderīgs instruments, un cer, ka tā tiks izplatīta Savienības vietējās un reģionālajās pašvaldībās un ka šajā jomā notiks ciešāka Reģionu komitejas un Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa sadarbība. |
| --- | --- |

2.15

uzskata, ka Eiropas Padomes “Pārskatītā Eiropas Harta par jauniešu līdzdalību vietējo un reģionālo pašvaldību dzīvē” ir ļoti noderīgs instruments, un cer, ka tā tiks izplatīta Savienības vietējās un reģionālajās pašvaldībās un ka šajā jomā notiks ciešāka Reģionu komitejas un Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa sadarbība.

Līdzdalība Eiropas Savienības attīstībā

| 2.16 | piekrīt Padomes apstiprinātajiem Komisijas priekšlikumiem, kas saistīti ar minētā mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

2.16

piekrīt Padomes apstiprinātajiem Komisijas priekšlikumiem, kas saistīti ar minētā mērķa sasniegšanu;

| 2.17 | ar prieku konstatē, ka Eiropas Komisija ir ņēmusi vērā RK iepriekšējos komentārus (1) par noturīgu debašu un konsultāciju politiku ar jauniešiem, un noteikti atbalsta uzlabota dialoga principu portālā “European Agenda”. Tomēr Komiteja atkārtoti uzsver, ka dialogā galvenokārt jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

2.17

ar prieku konstatē, ka Eiropas Komisija ir ņēmusi vērā RK iepriekšējos komentārus (1) par noturīgu debašu un konsultāciju politiku ar jauniešiem, un noteikti atbalsta uzlabota dialoga principu portālā “European Agenda”. Tomēr Komiteja atkārtoti uzsver, ka dialogā galvenokārt jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 2.18 | atzinīgi vērtē jauno programmu “Jaunatne darbībā” un citas izglītības un apmācības programmas jaunatnei, kuras ļāvušas daudziem jauniešiem iegūt praktisku pieredzi par Eiropu, un uzskata par vēlamu šādu programmu aizvien plašāku pieejamību un izplatīšanu, īpaši koncentrējoties uz jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk decentralizēt minētās programmas vadību, lai reģionālās pašvaldības varētu nodrošināt subsidiaritāti programmas vadībā, un izsaka nožēlu par “Jauno uzņēmēju programmas” pārtraukšanu, kas atbalstīja daudz jaunu cilvēku, viņiem uzsākot uzņēmējdarbību un gūstot svarīgu pieredzi; |
| --- | --- |

2.18

atzinīgi vērtē jauno programmu “Jaunatne darbībā” un citas izglītības un apmācības programmas jaunatnei, kuras ļāvušas daudziem jauniešiem iegūt praktisku pieredzi par Eiropu, un uzskata par vēlamu šādu programmu aizvien plašāku pieejamību un izplatīšanu, īpaši koncentrējoties uz jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk decentralizēt minētās programmas vadību, lai reģionālās pašvaldības varētu nodrošināt subsidiaritāti programmas vadībā, un izsaka nožēlu par “Jauno uzņēmēju programmas” pārtraukšanu, kas atbalstīja daudz jaunu cilvēku, viņiem uzsākot uzņēmējdarbību un gūstot svarīgu pieredzi;

| 2.19 | aicina Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības nodrošināt vietu tiem attiecīgo kopienu jauniešiem, kas strādā Eiropas institūcijās, iestādēs vai kuri piedalās Kopienas programmās, un iesaistīt viņus kā vēstniekus debatēs par Eiropu, tādējādi stiprinot divkāršās līdzdalības pieeju un piešķirot vērtību darbam un izglītības un profesionālajai pieredzei ārzemēs; |
| --- | --- |

2.19

aicina Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības nodrošināt vietu tiem attiecīgo kopienu jauniešiem, kas strādā Eiropas institūcijās, iestādēs vai kuri piedalās Kopienas programmās, un iesaistīt viņus kā vēstniekus debatēs par Eiropu, tādējādi stiprinot divkāršās līdzdalības pieeju un piešķirot vērtību darbam un izglītības un profesionālajai pieredzei ārzemēs;

| 2.20 | lūdz Komisijas atbalstu iniciatīvām, ar kuru palīdzību vietējā līmenī tiek popularizēti Kopienas jaunatnes politikas pasākumi un Eiropas Jaunatnes pakta saturs, izmantojot vietējo pašvaldību tīklus un aktīvi iesaistot jaunus pārvaldes ierēdņus. |
| --- | --- |

2.20

lūdz Komisijas atbalstu iniciatīvām, ar kuru palīdzību vietējā līmenī tiek popularizēti Kopienas jaunatnes politikas pasākumi un Eiropas Jaunatnes pakta saturs, izmantojot vietējo pašvaldību tīklus un aktīvi iesaistot jaunus pārvaldes ierēdņus.

3.   Par jauniešu informēšanu.

Jauniešu piekļuve informācijai

| 3.1 | atgādina, ka tiesības uz informāciju ir Eiropas Savienības veiktā jaunatnes informēšanas darba pamats; tādēļ uzskata, ka dalībvalstu un vietējo pašvaldību pienākums izglītības sistēmas ietvaros ir īstenot tādu politiku, kas garantē jauniešiem minēto tiesību efektīvu izmantošanu, īpaši uzsverot vieglu informācijas pieejamību un veicinot saprotamību; |
| --- | --- |

3.1

atgādina, ka tiesības uz informāciju ir Eiropas Savienības veiktā jaunatnes informēšanas darba pamats; tādēļ uzskata, ka dalībvalstu un vietējo pašvaldību pienākums izglītības sistēmas ietvaros ir īstenot tādu politiku, kas garantē jauniešiem minēto tiesību efektīvu izmantošanu, īpaši uzsverot vieglu informācijas pieejamību un veicinot saprotamību;

| 3.2 | ļoti atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisija ir ņēmusi vērā RK komentārus par vietējās un reģionālās dimensijas nozīmi jaunatnes politikā, atzīstot, ka vietējo pašvaldību mobilizācijai ir izšķiroša nozīme jauniešu vietējās līdzdalības sekmēšanā; šajā saistībā atkārtoti uzsver vietējās un reģionālās dimensijas nozīmi, jo šajā līmenī notiek pirmā tiešā saskarsme ar politiku, un aktīvs pilsoniskums kļūst par īstenību; |
| --- | --- |

3.2

ļoti atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisija ir ņēmusi vērā RK komentārus par vietējās un reģionālās dimensijas nozīmi jaunatnes politikā, atzīstot, ka vietējo pašvaldību mobilizācijai ir izšķiroša nozīme jauniešu vietējās līdzdalības sekmēšanā; šajā saistībā atkārtoti uzsver vietējās un reģionālās dimensijas nozīmi, jo šajā līmenī notiek pirmā tiešā saskarsme ar politiku, un aktīvs pilsoniskums kļūst par īstenību;

| 3.3 | ar prieku atzīmē, ka gandrīz visās dalībvalstīs ir izveidotas tīmekļa vietnes ar informāciju jauniešiem, tomēr aicina dažādās jomās izveidot efektīvu informācijas stratēģiju, kurā ietilpst jauniešus interesējoši temati un jautājumi; |
| --- | --- |

3.3

ar prieku atzīmē, ka gandrīz visās dalībvalstīs ir izveidotas tīmekļa vietnes ar informāciju jauniešiem, tomēr aicina dažādās jomās izveidot efektīvu informācijas stratēģiju, kurā ietilpst jauniešus interesējoši temati un jautājumi;

| 3.4 | piekrīt Padomei, ka Eiropas jaunatnes portāls ir ļoti noderīgs instruments, kas jāattīsta un jādara zināms sabiedrībai, un ka starp vietējā un valsts un Eiropas līmeņa instrumentiem ir jāizveido labāka koordinācija, lai nodrošinātu ātrāku un vieglāku informācijas apriti; |
| --- | --- |

3.4

piekrīt Padomei, ka Eiropas jaunatnes portāls ir ļoti noderīgs instruments, kas jāattīsta un jādara zināms sabiedrībai, un ka starp vietējā un valsts un Eiropas līmeņa instrumentiem ir jāizveido labāka koordinācija, lai nodrošinātu ātrāku un vieglāku informācijas apriti;

| 3.5 | uzskata, ka vietējā līmenī aktīvie jaunatnes organizāciju tīkli būtu jāiekļauj konsultācijās un līdzdalības veicināšanā tā, lai iesaistīti nebūtu tikai lielie valsts līmeņa jaunatnes tīkli un iesaka meklēt iespējamos veidus, kā iesaistīt un informēt pie apvienībām nepiederošus jauniešus. Būtu ieteicama arī tieša pašvaldību iekļaušana, kuras varētu izstrādāt modeļus, lai iesaistītu jauniešus konsultāciju un sadarbības norisēs. |
| --- | --- |

3.5

uzskata, ka vietējā līmenī aktīvie jaunatnes organizāciju tīkli būtu jāiekļauj konsultācijās un līdzdalības veicināšanā tā, lai iesaistīti nebūtu tikai lielie valsts līmeņa jaunatnes tīkli un iesaka meklēt iespējamos veidus, kā iesaistīt un informēt pie apvienībām nepiederošus jauniešus. Būtu ieteicama arī tieša pašvaldību iekļaušana, kuras varētu izstrādāt modeļus, lai iesaistītu jauniešus konsultāciju un sadarbības norisēs.

Informācijas kvalitāte

| 3.6 | no Komisijas ir uzzinājusi, ka tikai dažas dalībvalstis pievērš uzmanību to darbinieku izglītībai un apmācībai, kuru darbs saistīts ar informācijas sniegšanu jauniešiem; aicina pievērst šim mērķim lielāku uzmanību ar konkrētām studiju programmām minētajā jomā; |
| --- | --- |

3.6

no Komisijas ir uzzinājusi, ka tikai dažas dalībvalstis pievērš uzmanību to darbinieku izglītībai un apmācībai, kuru darbs saistīts ar informācijas sniegšanu jauniešiem; aicina pievērst šim mērķim lielāku uzmanību ar konkrētām studiju programmām minētajā jomā;

| 3.7 | uzskata, ka Komisijai vairāk jāuzsver saikne starp informāciju un konsultāciju sniegšanu, lai palīdzētu jauniešiem iegūt un uzkrāt prasmi, kā iegūt, izvēlēties un vērtēt informāciju, lai kļūtu par informētiem lietotājiem. Dalībvalstis tiek aicinātas izmantot visus esošos informācijas kanālus, lai izplatītu informāciju jauniešiem (tīmekli, mobilos telefonus, video, kino). |
| --- | --- |

3.7

uzskata, ka Komisijai vairāk jāuzsver saikne starp informāciju un konsultāciju sniegšanu, lai palīdzētu jauniešiem iegūt un uzkrāt prasmi, kā iegūt, izvēlēties un vērtēt informāciju, lai kļūtu par informētiem lietotājiem. Dalībvalstis tiek aicinātas izmantot visus esošos informācijas kanālus, lai izplatītu informāciju jauniešiem (tīmekli, mobilos telefonus, video, kino).

Jauniešu līdzdalība informēšanā

| 3.8 | ar prieku atzīmē, ka vietējām jaunatnes padomēm ir pievērsta pienācīga uzmanība, sistemātiski iesaistot jauniešus vietējās lēmumu pieņemšanas struktūrās un sniedzot atbalstu no vietējo un reģionālo pašvaldību puses; aicina Komisiju rosināt precīzu kritēriju izstrādi attiecībā uz jauniešu līdzdalības mērķi, lai atbalstītu vietējo līdzdalību un aktīvu pilsoniskumu; |
| --- | --- |

3.8

ar prieku atzīmē, ka vietējām jaunatnes padomēm ir pievērsta pienācīga uzmanība, sistemātiski iesaistot jauniešus vietējās lēmumu pieņemšanas struktūrās un sniedzot atbalstu no vietējo un reģionālo pašvaldību puses; aicina Komisiju rosināt precīzu kritēriju izstrādi attiecībā uz jauniešu līdzdalības mērķi, lai atbalstītu vietējo līdzdalību un aktīvu pilsoniskumu;

| 3.9 | uzsver, ka ir svarīgi iesaistīt jauniešus informācijas stratēģiju noslīpēšanā, informatīvu produktu izstrādē, informācijas izplatīšanā un konsultatīvās darbībās; |
| --- | --- |

3.9

uzsver, ka ir svarīgi iesaistīt jauniešus informācijas stratēģiju noslīpēšanā, informatīvu produktu izstrādē, informācijas izplatīšanā un konsultatīvās darbībās;

| 3.10 | uzskata, ka atsevišķu jauniešu vai jaunatnes organizāciju devums šajā jomā ir vērtīgs ieguldījums, kas jāizmanto pēc iespējas efektīvāk, un aicina Komisiju rosināt dalībvalstīm noteikt jaunus līdzdalības veidus. |
| --- | --- |

3.10

uzskata, ka atsevišķu jauniešu vai jaunatnes organizāciju devums šajā jomā ir vērtīgs ieguldījums, kas jāizmanto pēc iespējas efektīvāk, un aicina Komisiju rosināt dalībvalstīm noteikt jaunus līdzdalības veidus.

4.   Par atklāto koordinācijas metodi.

| 4.1 | labi apzinās, ka jaunatnes lietas ietilpst dalībvalstu kompetences jomā, tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām iesaistīties šai darbā kopīgi; |
| --- | --- |

4.1

labi apzinās, ka jaunatnes lietas ietilpst dalībvalstu kompetences jomā, tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām iesaistīties šai darbā kopīgi;

| 4.2 | turklāt uzskata, ka Komisija varētu vairāk uzsvērt dalībvalstu sasniegumus un jo īpaši paraugpraksi. |
| --- | --- |

4.2

turklāt uzskata, ka Komisija varētu vairāk uzsvērt dalībvalstu sasniegumus un jo īpaši paraugpraksi.

5.   Reģionu komitejas secinājumi.

Attiecībā uz līdzdalību

| 5.1 | iesaka dalībvalstīm garantēt visiem iedzīvotājiem, īpaši jauniešiem, kā arī jauniem vīriešiem un sievietēm vienlīdzīgas iespējas; |
| --- | --- |

5.1

iesaka dalībvalstīm garantēt visiem iedzīvotājiem, īpaši jauniešiem, kā arī jauniem vīriešiem un sievietēm vienlīdzīgas iespējas;

| 5.2 | uzskata, ka ir taisnīgi jāsadala līdzekļi projektiem, kas paredzēti jauniešu apvienībām un projektiem atsevišķiem jauniešiem, neaizmirstot to jauniešu grupas, kuriem ir mazāk iespēju; |
| --- | --- |

5.2

uzskata, ka ir taisnīgi jāsadala līdzekļi projektiem, kas paredzēti jauniešu apvienībām un projektiem atsevišķiem jauniešiem, neaizmirstot to jauniešu grupas, kuriem ir mazāk iespēju;

| 5.3 | izsaka arī cerību, ka dalībvalstis iedrošinās jauniešus iesaistīties vietējās, reģionālajās un valsts pārvaldes iestādēs, ministrijās un politiskajās partijās un konsultēs jauniešus ar jaunatnes padomju un citu līdzdalības struktūru palīdzību; |
| --- | --- |

5.3

izsaka arī cerību, ka dalībvalstis iedrošinās jauniešus iesaistīties vietējās, reģionālajās un valsts pārvaldes iestādēs, ministrijās un politiskajās partijās un konsultēs jauniešus ar jaunatnes padomju un citu līdzdalības struktūru palīdzību;

| 5.4 | uzskata, ka ir lietderīgi dalībvalstīm īstenot projektus, kas rosina jauniešus piedalīties vietējā un reģionālajā pārvaldē un attiecīgās kopienas vadībā, kā arī veicina saikni starp vietējām pašvaldībām un skolām nolūkā sekmēt pilsonisko apziņu un apzinātu balsstiesību izmantošanu; |
| --- | --- |

5.4

uzskata, ka ir lietderīgi dalībvalstīm īstenot projektus, kas rosina jauniešus piedalīties vietējā un reģionālajā pārvaldē un attiecīgās kopienas vadībā, kā arī veicina saikni starp vietējām pašvaldībām un skolām nolūkā sekmēt pilsonisko apziņu un apzinātu balsstiesību izmantošanu;

| 5.5 | aicina vietējās, reģionālās un valsts varas iestādes efektīvi iesaistīt jauniešus debatēs par Eiropas nākotni, lai palielinātu viņu līdzdalību Eiropas Savienības attīstībā, pie kam aktīva loma ir jāuztic ES iestāžu un struktūru darbiniekiem, kā arī Kopienas programmu dalībniekiem. |
| --- | --- |

5.5

aicina vietējās, reģionālās un valsts varas iestādes efektīvi iesaistīt jauniešus debatēs par Eiropas nākotni, lai palielinātu viņu līdzdalību Eiropas Savienības attīstībā, pie kam aktīva loma ir jāuztic ES iestāžu un struktūru darbiniekiem, kā arī Kopienas programmu dalībniekiem.

Attiecībā uz informāciju

| 5.6 | uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis garantētu tiesības uz informāciju, izmantojot konkrētas stratēģijas, kurās ņemtas vērā jauniešu vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām grupām, vienlaicīgi nodrošinot piemērotas izglītības un apmācības programmas visiem tiem cilvēkiem, kas iesaistīti jauniešu izglītošanā; |
| --- | --- |

5.6

uzskata, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis garantētu tiesības uz informāciju, izmantojot konkrētas stratēģijas, kurās ņemtas vērā jauniešu vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām grupām, vienlaicīgi nodrošinot piemērotas izglītības un apmācības programmas visiem tiem cilvēkiem, kas iesaistīti jauniešu izglītošanā;

| 5.7 | atkārtoti apliecina, ka pilsoņu Eiropas radīšana un jauniešu sociālā integrācija ir viena no Komitejas galvenajām politiskajām prioritātēm, un vēlas dot savu ieguldījumu, apņemoties organizēt strukturētus un sistemātiskus dialogus, tikšanās ar vietējo un reģionālo jaunatnes apvienību un padomju pārstāvjiem un paredzot iespēju izveidot savu darba grupu nolūkā uzraudzīt un veicināt vietējo un reģionālo varas iestāžu reālās saistības, pārbaudot vietējo un reģionālo paraugpraksi ar attiecīgo valsts iestāžu atbalstu; Komitejas mērķis ir arī būt noderīgai dalībvalstīm, tām ieviešot ar jaunatnes līdzdalību un informēšanu saistītos ieteikumus; |
| --- | --- |

5.7

atkārtoti apliecina, ka pilsoņu Eiropas radīšana un jauniešu sociālā integrācija ir viena no Komitejas galvenajām politiskajām prioritātēm, un vēlas dot savu ieguldījumu, apņemoties organizēt strukturētus un sistemātiskus dialogus, tikšanās ar vietējo un reģionālo jaunatnes apvienību un padomju pārstāvjiem un paredzot iespēju izveidot savu darba grupu nolūkā uzraudzīt un veicināt vietējo un reģionālo varas iestāžu reālās saistības, pārbaudot vietējo un reģionālo paraugpraksi ar attiecīgo valsts iestāžu atbalstu; Komitejas mērķis ir arī būt noderīgai dalībvalstīm, tām ieviešot ar jaunatnes līdzdalību un informēšanu saistītos ieteikumus;

| 5.8 | apņemas vairāk izplatīt informāciju par Eiropas jautājumiem, uz kuru balstoties, izvērst debates vietējā un reģionālajā līmenī, un par Eiropas pasākumiem, kas organizēti jauniešiem, lai veicinātu pēc iespējas plašākas sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

5.8

apņemas vairāk izplatīt informāciju par Eiropas jautājumiem, uz kuru balstoties, izvērst debates vietējā un reģionālajā līmenī, un par Eiropas pasākumiem, kas organizēti jauniešiem, lai veicinātu pēc iespējas plašākas sabiedrības līdzdalību;

| 5.9 | lūdz Komisiju īstenot ad–hoc informācijas kampaņu, lai iepazīstinātu ar visām Kopienas programmām jaunatnes politikas jomā, tādējādi veicinot līdzdalību Savienības attīstībā. |
| --- | --- |

5.9

lūdz Komisiju īstenot ad–hoc informācijas kampaņu, lai iepazīstinātu ar visām Kopienas programmām jaunatnes politikas jomā, tādējādi veicinot līdzdalību Savienības attīstībā.

Attiecībā uz atklāto koordinācijas metodi

| 5.10 | atzinīgi vērtē Padomes izteikto nolūku pielāgot un uzlabot darbības virzienus un integrēt nesen pieņemtajā rezolūcijā noteiktos pasākumus, tādēļ lūdz ņemt vērā šajā atzinumā izteiktos apsvērumus un priekšlikumus; |
| --- | --- |

5.10

atzinīgi vērtē Padomes izteikto nolūku pielāgot un uzlabot darbības virzienus un integrēt nesen pieņemtajā rezolūcijā noteiktos pasākumus, tādēļ lūdz ņemt vērā šajā atzinumā izteiktos apsvērumus un priekšlikumus;

| 5.11 | aicina dalībvalstis arī turpmāk ierasto ziņojumu ietvaros sniegt Komisijai informāciju par savu jaunatnes politiku, tādējādi sniedzot savu ieguldījumu OMC ietvaros un palīdzot precīzāk noteikt un izplatīt paraugpraksi; |
| --- | --- |

5.11

aicina dalībvalstis arī turpmāk ierasto ziņojumu ietvaros sniegt Komisijai informāciju par savu jaunatnes politiku, tādējādi sniedzot savu ieguldījumu OMC ietvaros un palīdzot precīzāk noteikt un izplatīt paraugpraksi;

| 5.12 | piekrīt, ka darbības virzieni, kuriem dalībvalstis gatavojas pievērsties saistībā ar līdzdalību un informāciju, lai noteiktu atbilstošus rīcības plānus, ir jāizveido ne vēlāk kā līdz 2007. gada martam, galvenokārt plašāk izplatot paraugpraksi; |
| --- | --- |

5.12

piekrīt, ka darbības virzieni, kuriem dalībvalstis gatavojas pievērsties saistībā ar līdzdalību un informāciju, lai noteiktu atbilstošus rīcības plānus, ir jāizveido ne vēlāk kā līdz 2007. gada martam, galvenokārt plašāk izplatot paraugpraksi;

| 5.13 | lūdz Komisiju noteikt vislabāko veidu, kā nodrošināt dalībvalstu panāktā progresa efektīvu analīzi ar efektīvām statistikas metodēm un kvalitatīvu pētniecību; |
| --- | --- |

5.13

lūdz Komisiju noteikt vislabāko veidu, kā nodrošināt dalībvalstu panāktā progresa efektīvu analīzi ar efektīvām statistikas metodēm un kvalitatīvu pētniecību;

| 5.14 | uzskata, ka ir lietderīgi izveidot darba grupu, kuras uzdevums būtu noteikt instrumentus, ar kuru palīdzību novērtēt kopējo mērķu stiprināšanai īstenotos pasākumus, un aicina vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjus iesaistīties ar Komitejas starpniecību. |
| --- | --- |

5.14

uzskata, ka ir lietderīgi izveidot darba grupu, kuras uzdevums būtu noteikt instrumentus, ar kuru palīdzību novērtēt kopējo mērķu stiprināšanai īstenotos pasākumus, un aicina vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjus iesaistīties ar Komitejas starpniecību.

| 5.15 | atkārtoti piekrīt, ka kopējos mērķus attiecībā uz jaunatni varēs sasniegt labāk, ja jauniešiem tiks piedāvāti labāki dzīves apstākļi. uzskata par vēlamu, lai Komisija Eiropas Jaunatnes pakta ietvaros paredzētu rīcības plānu labākai atsevišķu dalībvalstu iniciatīvu virzībai un atbalstam ar šim mērķim noteiktu un, ja iespējams, novatoriskiem pasākumiem un paraugprakses apmaiņai piesaistītu finansējumu; |
| --- | --- |

5.15

atkārtoti piekrīt, ka kopējos mērķus attiecībā uz jaunatni varēs sasniegt labāk, ja jauniešiem tiks piedāvāti labāki dzīves apstākļi. uzskata par vēlamu, lai Komisija Eiropas Jaunatnes pakta ietvaros paredzētu rīcības plānu labākai atsevišķu dalībvalstu iniciatīvu virzībai un atbalstam ar šim mērķim noteiktu un, ja iespējams, novatoriskiem pasākumiem un paraugprakses apmaiņai piesaistītu finansējumu;

| 5.16 | aicina dalībvalstis piešķirt pietiekamus līdzekļus vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai tās varētu īstenot kopīgos mērķus; |
| --- | --- |

5.16

aicina dalībvalstis piešķirt pietiekamus līdzekļus vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai tās varētu īstenot kopīgos mērķus;

| 5.17 | visbeidzot, uzskata, ka jaunatnes mērķu efektīvākai sasniegšanai dalībvalstīm un arī diskusiju ietvaros par Komisijas jauno Zaļo grāmatu par darba tiesībām būtu jāpievēršas jautājumam par jaunu cilvēku nodarbinātības nestabilitāti. |
| --- | --- |

5.17

visbeidzot, uzskata, ka jaunatnes mērķu efektīvākai sasniegšanai dalībvalstīm un arī diskusiju ietvaros par Komisijas jauno Zaļo grāmatu par darba tiesībām būtu jāpievēršas jautājumam par jaunu cilvēku nodarbinātības nestabilitāti.

Romā, 2007. gada 23. martā

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 253/2005 fin

1

CdR 253/2005 fin

---

| 7.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/14

---

Reģionu komitejas atzinums “Vienotā tirgus nākotne un eiropas sabiedrības novērtēšana”

(2007/C 156/03)

REĢIONU KOMITEJA

| — | Uzskata, ka vienotajam tirgum ir vajadzīgs jauns impulss, lai varētu pārvarēt nākamo gadu izaicinājumus. Vienoto tirgu šobrīd veido 27 dalībvalstis, kas padara to ievērojami daudzveidīgāku nekā sākotnēji bija paredzēts. Turklāt vienotais tirgus šodien darbojas globālā vidē. Tam jāmainās no ES iekšējā līmeņa projekta par iedarbīgu līdzekli ES konkurētspējas palielināšanai, lai tā efektīvi spētu konkurēt ar pārējo pasauli, sasniegtu teritoriālo, ekonomisko un sociālo kohēziju un Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus. Minētā mērķa sasniegšanā būtiska loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām. |
| --- | --- |

—

Uzskata, ka vienotajam tirgum ir vajadzīgs jauns impulss, lai varētu pārvarēt nākamo gadu izaicinājumus. Vienoto tirgu šobrīd veido 27 dalībvalstis, kas padara to ievērojami daudzveidīgāku nekā sākotnēji bija paredzēts. Turklāt vienotais tirgus šodien darbojas globālā vidē. Tam jāmainās no ES iekšējā līmeņa projekta par iedarbīgu līdzekli ES konkurētspējas palielināšanai, lai tā efektīvi spētu konkurēt ar pārējo pasauli, sasniegtu teritoriālo, ekonomisko un sociālo kohēziju un Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus. Minētā mērķa sasniegšanā būtiska loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

| — | Aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām veikt pētījumus, lai noteiktu šķēršļus, ar ko šobrīd saskaras reģioni, pilsētas un vietējās pašvaldības vienotā tirgus ieviešanā, un lai rastu iespējamos risinājumus vienotā tirgus sagatavošanai 21. gadsimtam. |
| --- | --- |

—

Aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām veikt pētījumus, lai noteiktu šķēršļus, ar ko šobrīd saskaras reģioni, pilsētas un vietējās pašvaldības vienotā tirgus ieviešanā, un lai rastu iespējamos risinājumus vienotā tirgus sagatavošanai 21. gadsimtam.

| — | Iesaka Eiropas Komisijai pievērst uzmanību turpmākai vienotā tirgus ieviešanai pakalpojumu, darbaspēka un finanšu nozarē. Preču brīva aprite ir noritējusi salīdzinoši veiksmīgi, turpretī pakalpojumu, darbaspēka un finanšu jomās vienotā tirgus īstenošana ir bijusi mazāk sekmīga. |
| --- | --- |

—

Iesaka Eiropas Komisijai pievērst uzmanību turpmākai vienotā tirgus ieviešanai pakalpojumu, darbaspēka un finanšu nozarē. Preču brīva aprite ir noritējusi salīdzinoši veiksmīgi, turpretī pakalpojumu, darbaspēka un finanšu jomās vienotā tirgus īstenošana ir bijusi mazāk sekmīga.

I.   Politiskie ieteikumi.

Ievads

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | piekrīt Eiropas Komisijai un Eiropadomei, ka Eiropas ekonomika 21. gadsimtā sastopas ar nopietniem jauniem izaicinājumiem un iespējām. Reģionu komiteja tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos 2007. gada laikā sagatavot visaptverošu pārskatu kā par vienoto tirgu, tā arī par Eiropas sabiedrību. Reģionu komiteja arī atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lūgumu sniegt ieguldījumu minētajos pārskatos ar šā perspektīvas atzinuma starpniecību; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Eiropas Komisijai un Eiropadomei, ka Eiropas ekonomika 21. gadsimtā sastopas ar nopietniem jauniem izaicinājumiem un iespējām. Reģionu komiteja tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos 2007. gada laikā sagatavot visaptverošu pārskatu kā par vienoto tirgu, tā arī par Eiropas sabiedrību. Reģionu komiteja arī atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lūgumu sniegt ieguldījumu minētajos pārskatos ar šā perspektīvas atzinuma starpniecību;

| 2. | uzskata, ka vienotajam tirgum ir vajadzīgs jauns impulss, lai varētu pārvarēt nākamo gadu izaicinājumus. Vienoto tirgu šobrīd veido 27 dalībvalstis, kas padara to ievērojami daudzveidīgāku nekā sākotnēji bija paredzēts. Turklāt vienotais tirgus šodien darbojas globālā vidē. Saskaņā ar šo atzinumu vienotajam tirgum jāmainās no ES iekšējā līmeņa projekta par iedarbīgu līdzekli ES konkurētspējas palielināšanai, lai tā efektīvi spētu konkurēt ar pārējo pasauli, sasniegtu teritoriālo, ekonomisko un sociālo kohēziju un Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus. Minētā mērķa sasniegšanā būtiska loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka vienotajam tirgum ir vajadzīgs jauns impulss, lai varētu pārvarēt nākamo gadu izaicinājumus. Vienoto tirgu šobrīd veido 27 dalībvalstis, kas padara to ievērojami daudzveidīgāku nekā sākotnēji bija paredzēts. Turklāt vienotais tirgus šodien darbojas globālā vidē. Saskaņā ar šo atzinumu vienotajam tirgum jāmainās no ES iekšējā līmeņa projekta par iedarbīgu līdzekli ES konkurētspējas palielināšanai, lai tā efektīvi spētu konkurēt ar pārējo pasauli, sasniegtu teritoriālo, ekonomisko un sociālo kohēziju un Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus. Minētā mērķa sasniegšanā būtiska loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

Vienotais tirgus 21. gadsimtam

| 3. | atzīst, ka preču, personu, pakalpojumu un kapitāla pārvietošanās brīvība ir Eiropas Savienības pamatprincips, un tas nodrošina vienotā tirgus pamatu. Būtu jāpatur prātā arī tas, ka Eiropas integrācijas projekts bija un vēl joprojām ir ne tikai vienotais tirgus, bet tā virzošais spēks ir mērķis nosargāt mieru, veicinot Eiropas iedzīvotāju solidaritāti un saliedētību; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka preču, personu, pakalpojumu un kapitāla pārvietošanās brīvība ir Eiropas Savienības pamatprincips, un tas nodrošina vienotā tirgus pamatu. Būtu jāpatur prātā arī tas, ka Eiropas integrācijas projekts bija un vēl joprojām ir ne tikai vienotais tirgus, bet tā virzošais spēks ir mērķis nosargāt mieru, veicinot Eiropas iedzīvotāju solidaritāti un saliedētību;

| 4. | uzsver to, cik svarīgi ir iesaistīt visus attiecīgos dalībniekus pirms lēmumu pieņemšanas, izstrādājot sabiedriskās apspriešanas procedūras, un, izmantojot ietekmes novērtējumus, pievērst īpašu uzmanību ES tiesību aktu teritoriālajai ietekmei un ietekmei sociālajā un vides jomā; |
| --- | --- |

4.

uzsver to, cik svarīgi ir iesaistīt visus attiecīgos dalībniekus pirms lēmumu pieņemšanas, izstrādājot sabiedriskās apspriešanas procedūras, un, izmantojot ietekmes novērtējumus, pievērst īpašu uzmanību ES tiesību aktu teritoriālajai ietekmei un ietekmei sociālajā un vides jomā;

| 5. | iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm labāk izmantot Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību radošo un inovatīvo potenciālu, pievēršoties ar ieviešanu saistītajām nepilnībām. Tas īpaši attiecināms uz nepieciešamību vairot atklātību un pievērsties dažu dalībvalstu protekcionisma politikai, kas var kavēt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) investēt jaunos tirgos ES un visā pasaulē; |
| --- | --- |

5.

iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm labāk izmantot Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību radošo un inovatīvo potenciālu, pievēršoties ar ieviešanu saistītajām nepilnībām. Tas īpaši attiecināms uz nepieciešamību vairot atklātību un pievērsties dažu dalībvalstu protekcionisma politikai, kas var kavēt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) investēt jaunos tirgos ES un visā pasaulē;

| 6. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām veikt pētījumus, lai noteiktu šķēršļus, ar ko šobrīd saskaras reģioni, pilsētas un vietējās pašvaldības vienotā tirgus ieviešanā, un lai rastu iespējamos risinājumus vienotā tirgus sagatavošanai 21. gadsimtam; |
| --- | --- |

6.

aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām veikt pētījumus, lai noteiktu šķēršļus, ar ko šobrīd saskaras reģioni, pilsētas un vietējās pašvaldības vienotā tirgus ieviešanā, un lai rastu iespējamos risinājumus vienotā tirgus sagatavošanai 21. gadsimtam;

| 7. | atzīmē, ka vietējo un reģionālo pašvaldību loma neaprobežojas tikai ar pielāgošanos pārmaiņām ekonomikas jomā un atbalsta sniegšanu uzņēmumiem vienotajā tirgū. Kā publisko pakalpojumu organizētājas un nodrošinātājas pašvaldības ir arī vienotā tirgus dalībnieces; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka vietējo un reģionālo pašvaldību loma neaprobežojas tikai ar pielāgošanos pārmaiņām ekonomikas jomā un atbalsta sniegšanu uzņēmumiem vienotajā tirgū. Kā publisko pakalpojumu organizētājas un nodrošinātājas pašvaldības ir arī vienotā tirgus dalībnieces;

| 8. | atzīst, ka sociālais novērtējums ir cieši saistīts ar vienotā tirgus efektīvu darbību. Eiropas sabiedrības novērtēšanā būtu jāatzīst, ka par tradicionālām atzītās sociālās problēmas (piemēram, nabadzība un invaliditāte) var saasināties, novecojot sabiedrībai un pastāvot ilgstošam bezdarbam. Tajā pašā laikā ģimenes struktūras izmaiņu un globalizācijas rezultātā var rasties jaunas sociālās problēmas. Sociālā novērtējuma rezultātā būtu jāveidojas kopīgai pieejai, kas vērsta uz analīzi, paraugprakses apmaiņu Eiropas līmenī un starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka sociālais novērtējums ir cieši saistīts ar vienotā tirgus efektīvu darbību. Eiropas sabiedrības novērtēšanā būtu jāatzīst, ka par tradicionālām atzītās sociālās problēmas (piemēram, nabadzība un invaliditāte) var saasināties, novecojot sabiedrībai un pastāvot ilgstošam bezdarbam. Tajā pašā laikā ģimenes struktūras izmaiņu un globalizācijas rezultātā var rasties jaunas sociālās problēmas. Sociālā novērtējuma rezultātā būtu jāveidojas kopīgai pieejai, kas vērsta uz analīzi, paraugprakses apmaiņu Eiropas līmenī un starp dalībvalstīm;

Globalizācija un ārējie izaicinājumi

| 9. | iesaka Eiropas Komisijai sistemātiskāk izvērtēt, apsvērt un salīdzināt valstu un reģionu tautsaimniecību ekonomiskos rādītājus un politikas attīstību ar mūsu ārvalstu konkurentiem, īpaši, ASV, Ķīnu un Indiju, kā arī ar citām dalībvalstīm un reģioniem pašā ES; |
| --- | --- |

9.

iesaka Eiropas Komisijai sistemātiskāk izvērtēt, apsvērt un salīdzināt valstu un reģionu tautsaimniecību ekonomiskos rādītājus un politikas attīstību ar mūsu ārvalstu konkurentiem, īpaši, ASV, Ķīnu un Indiju, kā arī ar citām dalībvalstīm un reģioniem pašā ES;

| 10. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka, lai saglabātu Kopienas tirgus konkurētspēju un piesaistes spēju, vairāk jāņem vērā starptautiskā vide. Integrētāks vienotais tirgus palīdzētu pārvarēt ar globalizāciju saistītās problēmas un izmantot iespējas, vienlaicīgi mazinot negatīvos priekšstatus. Tādēļ Reģionu komiteja uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības visā ES arī ir daļa no aizvien vairāk globalizētas ekonomikas, kurā preču tirdzniecības apjomi pasaulē dubultojas katru desmitgadi. Ņemot vērā uz apjomīgām zināšanām balstīto ekonomiku konkurenci, Eiropas uzņēmējdarbībai būs jākļūst ievērojami inovatīvākai, kvalificētākai un radošākai, lai spētu konkurēt; |
| --- | --- |

10.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka, lai saglabātu Kopienas tirgus konkurētspēju un piesaistes spēju, vairāk jāņem vērā starptautiskā vide. Integrētāks vienotais tirgus palīdzētu pārvarēt ar globalizāciju saistītās problēmas un izmantot iespējas, vienlaicīgi mazinot negatīvos priekšstatus. Tādēļ Reģionu komiteja uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības visā ES arī ir daļa no aizvien vairāk globalizētas ekonomikas, kurā preču tirdzniecības apjomi pasaulē dubultojas katru desmitgadi. Ņemot vērā uz apjomīgām zināšanām balstīto ekonomiku konkurenci, Eiropas uzņēmējdarbībai būs jākļūst ievērojami inovatīvākai, kvalificētākai un radošākai, lai spētu konkurēt;

| 11. | iesaka vienoto tirgu pilnībā uztvert kā dinamisku līdzekli Eiropas sociālajai un ekonomiskajai izaugsmei. Vienotajam tirgum nepieciešams atbalsts, lai tas varētu attīstīties un atbilstoši reaģēt uz globālās ekonomikas modeļiem un izaicinājumiem un līdz ar to efektīvi sekmēt ES ekonomisko izaugsmi, radot nepieciešamos politiskos un ekonomiskos apstākļus; |
| --- | --- |

11.

iesaka vienoto tirgu pilnībā uztvert kā dinamisku līdzekli Eiropas sociālajai un ekonomiskajai izaugsmei. Vienotajam tirgum nepieciešams atbalsts, lai tas varētu attīstīties un atbilstoši reaģēt uz globālās ekonomikas modeļiem un izaicinājumiem un līdz ar to efektīvi sekmēt ES ekonomisko izaugsmi, radot nepieciešamos politiskos un ekonomiskos apstākļus;

| 12. | uzskata, ka Eiropas līmenī būtu jānosaka kopīga pieeja, lai izstrādātu uz kopīgu redzējumu balstītus obligātos sociālos standartus. Būtu jānosaka konkrētu principu, kas reglamentē vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz darba apstākļiem, piemērošana nodarbinātības vietā, pamatojoties uz sociālo partneru vienošanos. Ņemot vērā globālā tirgus attīstību, daudziem izaicinājumiem, ar kuriem jāsastopas vienotajam tirgum, ir ārējs raksturs; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Eiropas līmenī būtu jānosaka kopīga pieeja, lai izstrādātu uz kopīgu redzējumu balstītus obligātos sociālos standartus. Būtu jānosaka konkrētu principu, kas reglamentē vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz darba apstākļiem, piemērošana nodarbinātības vietā, pamatojoties uz sociālo partneru vienošanos. Ņemot vērā globālā tirgus attīstību, daudziem izaicinājumiem, ar kuriem jāsastopas vienotajam tirgum, ir ārējs raksturs;

Apmācība, prasmes un nodarbinātības iespējas zināšanu ekonomikā

| 13. | iesaka Eiropas Komisijai, ieguldot līdzekļus mūžizglītībā un nodrošinot iespēju vienlīdzību, atbalstu prasmju pilnveidošanas jomā koncentrēt uz to, lai nodrošinātu, ka ar izglītības un apmācības politikas starpniecību tiek piedāvātas tādas prasmes, kas ir nepieciešamas cilvēkiem piemērota darba atrašanai un atbilst uzņēmējdarbības vajadzībām; |
| --- | --- |

13.

iesaka Eiropas Komisijai, ieguldot līdzekļus mūžizglītībā un nodrošinot iespēju vienlīdzību, atbalstu prasmju pilnveidošanas jomā koncentrēt uz to, lai nodrošinātu, ka ar izglītības un apmācības politikas starpniecību tiek piedāvātas tādas prasmes, kas ir nepieciešamas cilvēkiem piemērota darba atrašanai un atbilst uzņēmējdarbības vajadzībām;

| 14. | uzsver, ka prasmju pilnveidošana ir galvenais izaicinājums Eiropas reģioniem, un kopā ar inovāciju, uzņēmējdarbību, konkurenci un investīcijām tā ir viens no svarīgākajiem ražīguma virzītājspēkiem. Reģionu komiteja uzsver investīciju palielinājuma nozīmīgumu prasmju pilnveidošanā dalībvalstīs, kā arī vietējās un reģionālajās pašvaldībās, lai varētu nodrošināt mūžizglītību praksē, kā arī aktīvas darba tirgus politikas veicināšanu, izmantojot ilgtspējīgu pieeju saskaņā ar Lisabonas stratēģiju; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka prasmju pilnveidošana ir galvenais izaicinājums Eiropas reģioniem, un kopā ar inovāciju, uzņēmējdarbību, konkurenci un investīcijām tā ir viens no svarīgākajiem ražīguma virzītājspēkiem. Reģionu komiteja uzsver investīciju palielinājuma nozīmīgumu prasmju pilnveidošanā dalībvalstīs, kā arī vietējās un reģionālajās pašvaldībās, lai varētu nodrošināt mūžizglītību praksē, kā arī aktīvas darba tirgus politikas veicināšanu, izmantojot ilgtspējīgu pieeju saskaņā ar Lisabonas stratēģiju;

| 15. | iesaka Eiropas Komisijai, apspriežoties ar dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām, nodrošināt stratēģisko pamatu un novirzīt līdzekļus, lai atbalstītu reģionālajam un vietējam līmenim paredzētu koncentrētu stratēģiju izstrādi prasmju pilnveidošanas jomā; |
| --- | --- |

15.

iesaka Eiropas Komisijai, apspriežoties ar dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām, nodrošināt stratēģisko pamatu un novirzīt līdzekļus, lai atbalstītu reģionālajam un vietējam līmenim paredzētu koncentrētu stratēģiju izstrādi prasmju pilnveidošanas jomā;

| 16. | iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm nākotnes vienotā tirgus kontekstā uzsvaru uz prasmēm un nodarbinātību attīstīt arī turpmāk, ja nepieciešams, izmantojot ieguldījumu reģionālajā un vietējā līmenī. Nosakot lielāku reģionālo autonomiju un pārskatatbildību, prasmju pilnveidošanas programmām, piemēram, Eiropas Sociālā fonda programmas ietvaros, būtu jānodrošina atbilstība reģionālo un vietējo darba tirgu prasībām, lai varētu risināt reģioniem raksturīgās problēmas; |
| --- | --- |

16.

iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm nākotnes vienotā tirgus kontekstā uzsvaru uz prasmēm un nodarbinātību attīstīt arī turpmāk, ja nepieciešams, izmantojot ieguldījumu reģionālajā un vietējā līmenī. Nosakot lielāku reģionālo autonomiju un pārskatatbildību, prasmju pilnveidošanas programmām, piemēram, Eiropas Sociālā fonda programmas ietvaros, būtu jānodrošina atbilstība reģionālo un vietējo darba tirgu prasībām, lai varētu risināt reģioniem raksturīgās problēmas;

| 17. | ierosina Eiropas Komisijai un dalībvalstīm izmantot ES stiprās puses, piemēram, uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku un atbalstīt prasmju tālāknodošanu un iedzīvotāju nodarbinātības iespējas, bet nevis mēģināt konkurēt ar tām tautsaimniecībām, kam ir konkurences priekšrocības, ņemot vērā zemas kvalifikācijas darba ņēmējus un nodarbinātību, kurai ir zema pievienotā vērtība. Prasmju pilnveidošana un mūžizglītība ir nozīmīgi aspekti jebkurā programmā, lai paaugstinātu vienotā tirgus efektivitāti; |
| --- | --- |

17.

ierosina Eiropas Komisijai un dalībvalstīm izmantot ES stiprās puses, piemēram, uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku un atbalstīt prasmju tālāknodošanu un iedzīvotāju nodarbinātības iespējas, bet nevis mēģināt konkurēt ar tām tautsaimniecībām, kam ir konkurences priekšrocības, ņemot vērā zemas kvalifikācijas darba ņēmējus un nodarbinātību, kurai ir zema pievienotā vērtība. Prasmju pilnveidošana un mūžizglītība ir nozīmīgi aspekti jebkurā programmā, lai paaugstinātu vienotā tirgus efektivitāti;

| 18. | šajā sakarā atgādina, ka globālā konkurence un orientācija uz zināšanu un pakalpojumu ekonomiku rada jaunus izaicinājumus izglītībai un prasmju pilnveidošanai. Zemas kvalifikācijas un slikti apmaksātas darba vietas nedrīkst radīt jaunu “strādājošo nabadzīgo” grupu. Tādēļ sociālā nodrošinājuma jomā īpaša uzmanība jāvelta attiecīgajām personām, atbalstot viņas ar izglītību un apmācību, taisnīgu darba samaksu un darba apstākļiem, kā arī ieviešot nosacījumus lielākai sociālajai mobilitātei; |
| --- | --- |

18.

šajā sakarā atgādina, ka globālā konkurence un orientācija uz zināšanu un pakalpojumu ekonomiku rada jaunus izaicinājumus izglītībai un prasmju pilnveidošanai. Zemas kvalifikācijas un slikti apmaksātas darba vietas nedrīkst radīt jaunu “strādājošo nabadzīgo” grupu. Tādēļ sociālā nodrošinājuma jomā īpaša uzmanība jāvelta attiecīgajām personām, atbalstot viņas ar izglītību un apmācību, taisnīgu darba samaksu un darba apstākļiem, kā arī ieviešot nosacījumus lielākai sociālajai mobilitātei;

Eiropas sabiedrības novērtēšana

| 19. | piekrīt Eiropadomes viedoklim (1) par ES sociālās dimensijas nozīmīgumu. Reģionu komiteja tādēļ arī atzinīgi vērtē Padomes prasību par to, ka Eiropas Komisijai un Parlamentam būtu jāvelta pienācīga uzmanība Eiropas likumdošanas sociālajai ietekmei; |
| --- | --- |

19.

piekrīt Eiropadomes viedoklim (1) par ES sociālās dimensijas nozīmīgumu. Reģionu komiteja tādēļ arī atzinīgi vērtē Padomes prasību par to, ka Eiropas Komisijai un Parlamentam būtu jāvelta pienācīga uzmanība Eiropas likumdošanas sociālajai ietekmei;

| 20. | uzsver to, ka vienotais tirgus būtu jāsaprot kā ES plašākas sabiedrības nozīmīgs elements. Tādēļ, cenšoties ieviest kopīgus Eiropas principus, būtu vairāk jāpievēršas vienotā tirgus politikas sociālajiem aspektiem un ES būtu jāievēro reģionu atšķirīgā identitāte un pieejas sociāli ekonomiskajai attīstībai, bet nevis jācenšas uzspiest vienota vai tikai “ekonomikas” virzīta politika; |
| --- | --- |

20.

uzsver to, ka vienotais tirgus būtu jāsaprot kā ES plašākas sabiedrības nozīmīgs elements. Tādēļ, cenšoties ieviest kopīgus Eiropas principus, būtu vairāk jāpievēršas vienotā tirgus politikas sociālajiem aspektiem un ES būtu jāievēro reģionu atšķirīgā identitāte un pieejas sociāli ekonomiskajai attīstībai, bet nevis jācenšas uzspiest vienota vai tikai “ekonomikas” virzīta politika;

| 21. | iesaka Eiropas Komisijai arī turpmāk nodrošināt sociālās un patērētāju tiesības, padarot brīvāku tirgu pakalpojumiem (piemēram, ar paredzamās Pakalpojumu direktīvas starpniecību); |
| --- | --- |

21.

iesaka Eiropas Komisijai arī turpmāk nodrošināt sociālās un patērētāju tiesības, padarot brīvāku tirgu pakalpojumiem (piemēram, ar paredzamās Pakalpojumu direktīvas starpniecību);

| 22. | uzskata, ka atbilstoši debatēs par Pakalpojumu direktīvu gūtajām atziņām jāņem vērā publisko pakalpojumu specifika saistībā ar iekšējā tirgus noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka atbilstoši debatēs par Pakalpojumu direktīvu gūtajām atziņām jāņem vērā publisko pakalpojumu specifika saistībā ar iekšējā tirgus noteikumu piemērošanu;

| 23. | iesaka Eiropas Komisijai īpaši ņemt vērā pašreizējo un paredzamo demogrāfisko izmaiņu ietekmi uz vienotā tirgus virzību un turpmākajiem panākumiem. Īpaša uzmanība būtu jāvelta pašreizējo un paredzamo migrācijas plūsmu nevienmērīgajai ietekmei. Iespēju vienlīdzība ir mūsdienu Eiropas būtisks princips; diskriminācija nav pieļaujama; |
| --- | --- |

23.

iesaka Eiropas Komisijai īpaši ņemt vērā pašreizējo un paredzamo demogrāfisko izmaiņu ietekmi uz vienotā tirgus virzību un turpmākajiem panākumiem. Īpaša uzmanība būtu jāvelta pašreizējo un paredzamo migrācijas plūsmu nevienmērīgajai ietekmei. Iespēju vienlīdzība ir mūsdienu Eiropas būtisks princips; diskriminācija nav pieļaujama;

| 24. | iesaka Eiropas Komisijai noteikt saliedētāku un strukturētāku pieeju, lai varētu pilnīgāk pievērsties vienotā tirgus sociālajai dimensijai. Eiropas iedzīvotāju un uzņēmējdarbības interesēm un labklājībai ir jābūt ES politikas vadošajiem principiem, tas arī ir būtiskākais, lai nodrošinātu vienotā tirgus iespējas. Tādēļ reģionu konkurētspēja ir jāizprot gan kā iedzīvotāju, gan arī kā uzņēmumu potenciāls; |
| --- | --- |

24.

iesaka Eiropas Komisijai noteikt saliedētāku un strukturētāku pieeju, lai varētu pilnīgāk pievērsties vienotā tirgus sociālajai dimensijai. Eiropas iedzīvotāju un uzņēmējdarbības interesēm un labklājībai ir jābūt ES politikas vadošajiem principiem, tas arī ir būtiskākais, lai nodrošinātu vienotā tirgus iespējas. Tādēļ reģionu konkurētspēja ir jāizprot gan kā iedzīvotāju, gan arī kā uzņēmumu potenciāls;

| 25. | iesaka ES censties aizsargāt Eiropas sabiedrības visneaizsargātākos locekļus. Pasaules tirgu globalizācija nodrošina papildu iespējas dot jaunu impulsu ES tautsaimniecībām. Tomēr, arī atbalstot turpmāku ekonomikas izaugsmi, kam būtu jāveicina labklājības un darba vietu radīšana, Eiropas sabiedrībā var būt slāņi, kas nespēj gūt labumu no šīs izaugsmes. Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas un sabiedrības novecošanu, tradicionālā labklājības politika būtu jāpielāgo minētajiem jaunajiem izaicinājumiem. Tātad izmantojot izaugsmes iespējas, ES politikām ir jānodrošina iespēju vienlīdzība un jāpalīdz pastāvošajām sociālās labklājības struktūrām pārvarēt ar augošu Eiropas vienoto tirgu saistītās problēmas. Tam būs nepieciešamas sociālās labklājības struktūras, bet īpaši — izglītība un apmācība, lai labāk sasniegtu tos, kam tas visvairāk nepieciešams, nodrošinot piemērotus līdzekļus un iniciatīvas, tāpat būs jāizstrādā inovatīvas pieejas, lai nodrošinātu stabilu labklājību; |
| --- | --- |

25.

iesaka ES censties aizsargāt Eiropas sabiedrības visneaizsargātākos locekļus. Pasaules tirgu globalizācija nodrošina papildu iespējas dot jaunu impulsu ES tautsaimniecībām. Tomēr, arī atbalstot turpmāku ekonomikas izaugsmi, kam būtu jāveicina labklājības un darba vietu radīšana, Eiropas sabiedrībā var būt slāņi, kas nespēj gūt labumu no šīs izaugsmes. Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas un sabiedrības novecošanu, tradicionālā labklājības politika būtu jāpielāgo minētajiem jaunajiem izaicinājumiem. Tātad izmantojot izaugsmes iespējas, ES politikām ir jānodrošina iespēju vienlīdzība un jāpalīdz pastāvošajām sociālās labklājības struktūrām pārvarēt ar augošu Eiropas vienoto tirgu saistītās problēmas. Tam būs nepieciešamas sociālās labklājības struktūras, bet īpaši — izglītība un apmācība, lai labāk sasniegtu tos, kam tas visvairāk nepieciešams, nodrošinot piemērotus līdzekļus un iniciatīvas, tāpat būs jāizstrādā inovatīvas pieejas, lai nodrošinātu stabilu labklājību;

Labāka saziņa

| 26. | iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm apspriesties un sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai stimulētu diskusiju un iesaistītu savus iedzīvotājus Eiropas mērķu — uzplaukuma, solidaritātes, darba vietu radīšanas un ekonomiskās izaugsmes programmas — izpildē. Būtu jāpiemin tā nozīmīgā loma, kāda visos līmeņos var būt sociālajiem partneriem un sociālajam dialogam, lai novērtētu tirgus spēju darboties, veicinātu ilgtspējīgu ekonomiskās migrācijas politiku, cīnītos ar sliktiem darba apstākļiem un izskaustu diskrimināciju kā darba vietās, tā arī darba tirgū plašākā nozīmē; |
| --- | --- |

26.

iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm apspriesties un sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai stimulētu diskusiju un iesaistītu savus iedzīvotājus Eiropas mērķu — uzplaukuma, solidaritātes, darba vietu radīšanas un ekonomiskās izaugsmes programmas — izpildē. Būtu jāpiemin tā nozīmīgā loma, kāda visos līmeņos var būt sociālajiem partneriem un sociālajam dialogam, lai novērtētu tirgus spēju darboties, veicinātu ilgtspējīgu ekonomiskās migrācijas politiku, cīnītos ar sliktiem darba apstākļiem un izskaustu diskrimināciju kā darba vietās, tā arī darba tirgū plašākā nozīmē;

| 27. | uzsver, ka vienotā tirgus sniegtās priekšrocības nav pienācīgi apspriestas ar partneriem, iedzīvotājiem un uzņēmējdarbības pārstāvjiem. Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana ir svarīgs priekšnosacījums vienotā tirgus sekmīgas darbības nodrošināšanai. Tādēļ Reģionu komiteja iesaka šajā procesā vadošu vietu ierādīt vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ir pārvaldes tuvākais līmenis iedzīvotājiem. Ieteicams, ka Eiropas Komisija kopā ar Reģionu komiteju izmanto informatīvus pasākumus un politiski virzītu procesu, lai piesaistītu uzmanību un attaisnotu iedzīvotāju un uzņēmējdarbības aprindu cerības, kā arī lai iesaistītu viņus Eiropas mērķu — uzplaukuma, solidaritātes, drošības, izaugsmes un darba vietu radīšanas programmas īstenošanā. Minētie pasākumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu turpmāku uzticēšanos un atbalstu ES; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka vienotā tirgus sniegtās priekšrocības nav pienācīgi apspriestas ar partneriem, iedzīvotājiem un uzņēmējdarbības pārstāvjiem. Eiropas un tās iedzīvotāju saiknes atjaunošana ir svarīgs priekšnosacījums vienotā tirgus sekmīgas darbības nodrošināšanai. Tādēļ Reģionu komiteja iesaka šajā procesā vadošu vietu ierādīt vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ir pārvaldes tuvākais līmenis iedzīvotājiem. Ieteicams, ka Eiropas Komisija kopā ar Reģionu komiteju izmanto informatīvus pasākumus un politiski virzītu procesu, lai piesaistītu uzmanību un attaisnotu iedzīvotāju un uzņēmējdarbības aprindu cerības, kā arī lai iesaistītu viņus Eiropas mērķu — uzplaukuma, solidaritātes, drošības, izaugsmes un darba vietu radīšanas programmas īstenošanā. Minētie pasākumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu turpmāku uzticēšanos un atbalstu ES;

| 28. | iesaka, ka Eiropas Komisijai, dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai mazinātu iedzīvotāju, uzņēmumu un galvenokārt MVU bažas, būtu jānodrošina plašāka informācija par to, kā pārvaldīt ekonomiskās un sociālās izmaiņas, kas saistītas ar globalizāciju un pastiprinātu konkurenci; |
| --- | --- |

28.

iesaka, ka Eiropas Komisijai, dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai mazinātu iedzīvotāju, uzņēmumu un galvenokārt MVU bažas, būtu jānodrošina plašāka informācija par to, kā pārvaldīt ekonomiskās un sociālās izmaiņas, kas saistītas ar globalizāciju un pastiprinātu konkurenci;

Efektīva lēmumu pieņemšana

| 29. | iesaka Eiropas Komisijai pievērst uzmanību turpmākai vienotā tirgus ieviešanai pakalpojumu, darbaspēka un finanšu nozarē. Preču brīva aprite ir noritējusi salīdzinoši veiksmīgi, turpretī pakalpojumu, darbaspēka un finanšu jomās vienotā tirgus īstenošana ir bijusi mazāk sekmīga; |
| --- | --- |

29.

iesaka Eiropas Komisijai pievērst uzmanību turpmākai vienotā tirgus ieviešanai pakalpojumu, darbaspēka un finanšu nozarē. Preču brīva aprite ir noritējusi salīdzinoši veiksmīgi, turpretī pakalpojumu, darbaspēka un finanšu jomās vienotā tirgus īstenošana ir bijusi mazāk sekmīga;

| 30. | izsaka aicinājumu dalībvalstīm atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības, tām turpinot ieviest saskaņotas, vienkāršotas un integrētas uzņēmējdarbības atbalsta struktūras vispiemērotākajā ģeogrāfiskajā līmenī. Šīm struktūrām ir vērā ņemamas iespējas nodrošināt informāciju par iespējām publiskā iepirkuma jomā un sniegt palīdzību, izskaidrojot publisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma arī MVU atbalstā, jo tās ir MVU sniegto preču un pakalpojumu nozīmīgas patērētājas; |
| --- | --- |

30.

izsaka aicinājumu dalībvalstīm atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības, tām turpinot ieviest saskaņotas, vienkāršotas un integrētas uzņēmējdarbības atbalsta struktūras vispiemērotākajā ģeogrāfiskajā līmenī. Šīm struktūrām ir vērā ņemamas iespējas nodrošināt informāciju par iespējām publiskā iepirkuma jomā un sniegt palīdzību, izskaidrojot publisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma arī MVU atbalstā, jo tās ir MVU sniegto preču un pakalpojumu nozīmīgas patērētājas;

| 31. | iesaka Eiropas Komisijai, apspriežoties ar uzņēmējdarbības aprindām, veicināt Eiropas konkurētspēju, izmantojot efektīvas Eiropas patentu sistēmas ieviešanu, kas sniedz atbalstu patentu īpašniekiem kā attiecībā uz viņu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu, tā arī saistībā ar izmaksu samazināšanu, nodrošinot labākus stimulus inovācijai; |
| --- | --- |

31.

iesaka Eiropas Komisijai, apspriežoties ar uzņēmējdarbības aprindām, veicināt Eiropas konkurētspēju, izmantojot efektīvas Eiropas patentu sistēmas ieviešanu, kas sniedz atbalstu patentu īpašniekiem kā attiecībā uz viņu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu, tā arī saistībā ar izmaksu samazināšanu, nodrošinot labākus stimulus inovācijai;

| 32. | iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm iesaistīties patiesās konsultācijās un dialogā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī ar uzņēmējdarbības nozari, lai noskaidrotu tās jomas, kurās varētu samazināt regulatīvos šķēršļus pašvaldībām, uzņēmumiem un jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

32.

iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm iesaistīties patiesās konsultācijās un dialogā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī ar uzņēmējdarbības nozari, lai noskaidrotu tās jomas, kurās varētu samazināt regulatīvos šķēršļus pašvaldībām, uzņēmumiem un jo īpaši MVU;

| 33. | piekrīt uzskatam, ka iekšējā tirgus integrācijai ir nepieciešama spēkā esošo ES tiesību aktu vienkāršošana un efektīva piemērošana, tomēr atgādina, ka labāks regulējums nebūt nenozīmē samazinātu regulējumu. Lai nodrošinātu Kopienas acquis communautaire ievērošanu, varētu būt nepieciešama tiesību aktu saskaņošana, tādējādi panākot skaidru un saskaņotu ES reglamentējošo sistēmu; |
| --- | --- |

33.

piekrīt uzskatam, ka iekšējā tirgus integrācijai ir nepieciešama spēkā esošo ES tiesību aktu vienkāršošana un efektīva piemērošana, tomēr atgādina, ka labāks regulējums nebūt nenozīmē samazinātu regulējumu. Lai nodrošinātu Kopienas acquis communautaire ievērošanu, varētu būt nepieciešama tiesību aktu saskaņošana, tādējādi panākot skaidru un saskaņotu ES reglamentējošo sistēmu;

| 34. | iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ES likumdošanas procesā izmantot vispusīgāku ex–ante analīzi par MVU ietekmi un stiprināt MVU nozīmi, izstrādājot jaunus tiesību aktus; |
| --- | --- |

34.

iesaka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ES likumdošanas procesā izmantot vispusīgāku ex–ante analīzi par MVU ietekmi un stiprināt MVU nozīmi, izstrādājot jaunus tiesību aktus;

| 35. | aicina nostiprināt savstarpējās atzīšanas principu (Eiropas Kopienu Tiesas spriedums “Cassis de Dijon” lietā (1979. gada 20. februāra lieta Nr. 120/78). Tādēļ mudina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju arī turpmāk izmantot dažādus ražošanas standartus, nosakot, ka atšķirīgie standarti nedrīkst būt par iemeslu kāda produkta tirdzniecības aizliegumam; |
| --- | --- |

35.

aicina nostiprināt savstarpējās atzīšanas principu (Eiropas Kopienu Tiesas spriedums “Cassis de Dijon” lietā (1979. gada 20. februāra lieta Nr. 120/78). Tādēļ mudina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju arī turpmāk izmantot dažādus ražošanas standartus, nosakot, ka atšķirīgie standarti nedrīkst būt par iemeslu kāda produkta tirdzniecības aizliegumam;

| 36. | iesaka Eiropas Komisijai atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību proaktīvo un svarīgo lomu, tām ietekmējot vienotā tirgus un Eiropas sociālās realitātes piemērotu turpmāko attīstību. Tādēļ jāstiprina vietējā un reģionālā līmeņa autonomija. Reģionu komiteja ir nozīmīgs partneris, kas uzskatāmi parāda vienotā tirgus priekšrocības, izmantojot mūsu ciešo saikni ar Eiropas iedzīvotājiem, un vienlaicīgi Komitejai ir arī lieliskas iespējas nepieciešamības gadījumā iestāties par pārmaiņām. |
| --- | --- |

36.

iesaka Eiropas Komisijai atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību proaktīvo un svarīgo lomu, tām ietekmējot vienotā tirgus un Eiropas sociālās realitātes piemērotu turpmāko attīstību. Tādēļ jāstiprina vietējā un reģionālā līmeņa autonomija. Reģionu komiteja ir nozīmīgs partneris, kas uzskatāmi parāda vienotā tirgus priekšrocības, izmantojot mūsu ciešo saikni ar Eiropas iedzīvotājiem, un vienlaicīgi Komitejai ir arī lieliskas iespējas nepieciešamības gadījumā iestāties par pārmaiņām.

II.   Ieteikumi grozījumiem.

—

Romā, 2007. gada 23. martā

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  Eiropadomes 2006. gada 15. un 16. jūnija sanāksmes secinājumi.

1

---