# Úradný vestník C 97/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 97 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5028. apríla 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 97

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5028. apríla 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Návrhy právnych aktov |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 433. plenárne zasadnutie v dňoch 15. a 16. februára 2007 |
| 2007/C 097/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ktorým sa zriaďuje Európsky poradný výbor pre politiku Spoločenstva v oblasti štatistických informácií KOM(2006) 653 v konečnom znení – 2006/0217 (COD) | 1 |
| 2007/C 097/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality životného prostredia v oblasti vodného hospodárstva, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/60/ESKOM(2006) 397 v konečnom znení – 2006/0129 (COD) | 3 |
| 2007/C 097/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie: Zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch: Trvalo udržateľné ekosystémové služby v prospech ľudstvaKOM(2006) 216 v konečnom znení | 6 |
| 2007/C 097/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (kodifikované znenie)KOM(2006) 543 v konečnom znení – 2006/0170 (COD) | 12 |
| 2007/C 097/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o čistokrvných plemenných zvieratách hovädzieho dobytka (kodifikované znenie) KOM(2006) 749 v konečnom znení – 2006/0250 (CNS) | 13 |
| 2007/C 097/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných prostriedkov pracovníkmi pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (kodifikovaná verzia)KOM(2006) 652 v konečnom znení – 2006/0214 (COD) | 14 |
| 2007/C 097/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (kodifikované znenie)KOM(2006) 664, konečné znenie – 2006/0222 (COD) | 15 |
| 2007/C 097/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Európska politika v oblasti logistiky | 16 |
| 2007/C 097/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť – Dialóg, partnerstvo a aktívne pôsobenieKOM(2006) 251 v konečnom znení | 21 |
| 2007/C 097/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby | 27 |
| 2007/C 097/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie podľa článku 138 ods. 2 Zmluvy o ES o posilnení námorných pracovných noriemKOM(2006) 287, konečné znenie | 33 |
| 2007/C 097/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi EÚ a Japonskom: úloha občianskej spoločnosti | 34 |
| 2007/C 097/13 | Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Uplatňovanie obnovenej Lisabonskej stratégie | 39 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Návrhy právnych aktov

Európsky hospodársky a sociálny výbor

433. plenárne zasadnutie v dňoch 15. a 16. februára 2007

2007/C 097/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ktorým sa zriaďuje Európsky poradný výbor pre politiku Spoločenstva v oblasti štatistických informácií KOM(2006) 653 v konečnom znení – 2006/0217 (COD)

KOM(2006) 653 v konečnom znení – 2006/0217 (COD)

1

2007/C 097/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality životného prostredia v oblasti vodného hospodárstva, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/60/ESKOM(2006) 397 v konečnom znení – 2006/0129 (COD)

KOM(2006) 397 v konečnom znení – 2006/0129 (COD)

3

2007/C 097/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie: Zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch: Trvalo udržateľné ekosystémové služby v prospech ľudstvaKOM(2006) 216 v konečnom znení

KOM(2006) 216 v konečnom znení

6

2007/C 097/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (kodifikované znenie)KOM(2006) 543 v konečnom znení – 2006/0170 (COD)

KOM(2006) 543 v konečnom znení – 2006/0170 (COD)

12

2007/C 097/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o čistokrvných plemenných zvieratách hovädzieho dobytka (kodifikované znenie) KOM(2006) 749 v konečnom znení – 2006/0250 (CNS)

KOM(2006) 749 v konečnom znení – 2006/0250 (CNS)

13

2007/C 097/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných prostriedkov pracovníkmi pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (kodifikovaná verzia)KOM(2006) 652 v konečnom znení – 2006/0214 (COD)

KOM(2006) 652 v konečnom znení – 2006/0214 (COD)

14

2007/C 097/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (kodifikované znenie)KOM(2006) 664, konečné znenie – 2006/0222 (COD)

KOM(2006) 664, konečné znenie – 2006/0222 (COD)

15

2007/C 097/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Európska politika v oblasti logistiky

16

2007/C 097/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť – Dialóg, partnerstvo a aktívne pôsobenieKOM(2006) 251 v konečnom znení

KOM(2006) 251 v konečnom znení

21

2007/C 097/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby

27

2007/C 097/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie podľa článku 138 ods. 2 Zmluvy o ES o posilnení námorných pracovných noriemKOM(2006) 287, konečné znenie

KOM(2006) 287, konečné znenie

33

2007/C 097/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi EÚ a Japonskom: úloha občianskej spoločnosti

34

2007/C 097/13

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Uplatňovanie obnovenej Lisabonskej stratégie

39

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Návrhy právnych aktov

Európsky hospodársky a sociálny výbor

433. plenárne zasadnutie v dňoch 15. a 16. februára 2007

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ktorým sa zriaďuje Európsky poradný výbor pre politiku Spoločenstva v oblasti štatistických informácií

KOM(2006) 653 v konečnom znení – 2006/0217 (COD)

(2007/C 97/01)

Rada Európskej únie sa 22. decembra 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bola pani FLORIO rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 433. plenárnom zasadnutí 15. a 16. februára 2007 (schôdza zo 16. februára 2007) menovaná za hlavnú spravodajkyňu. Výbor prijal 105 hlasmi za, 0 hlasmi proti, pričom 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvodné poznámky

| 1.1 | Týmto stanoviskom chce EHSV vyjadriť svoj postoj k návrhu Komisie (1) na tému rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým má byť reformovaný Európsky poradný výbor pre štatistické informácie v hospodárskej a sociálnej oblasti (CEIES). |
| --- | --- |

1.1

Týmto stanoviskom chce EHSV vyjadriť svoj postoj k návrhu Komisie (1) na tému rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým má byť reformovaný Európsky poradný výbor pre štatistické informácie v hospodárskej a sociálnej oblasti (CEIES).

| 1.2 | CEIES fungoval od svojho vytvorenia ako poradný orgán na podporu dialógu medzi tvorcami a používateľmi štatistiky na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.2

CEIES fungoval od svojho vytvorenia ako poradný orgán na podporu dialógu medzi tvorcami a používateľmi štatistiky na úrovni EÚ.

| 1.3 | Komisia vo svojej dôvodovej správe k návrhu zdôrazňuje, že pri rokovaniach o reforme CEIES sa ukázalo, že existujú tieto spoločné ciele:






  — | má byť vytvorený menší a efektívnejší orgán, |
| --- | --- | --- |

1.3

Komisia vo svojej dôvodovej správe k návrhu zdôrazňuje, že pri rokovaniach o reforme CEIES sa ukázalo, že existujú tieto spoločné ciele:

—

má byť vytvorený menší a efektívnejší orgán,

| — | reformovaný CEIES by mal prispieť k zvýšeniu kvality štatistiky Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

reformovaný CEIES by mal prispieť k zvýšeniu kvality štatistiky Spoločenstva,

| — | reformovaný CEIES by tiež mal mať strategickú úlohu pomáhať Rade, Európskemu parlamentu a Komisii pri koordinácii cieľov a priorít politiky Spoločenstva v oblasti štatistických informácií, |
| --- | --- |

—

reformovaný CEIES by tiež mal mať strategickú úlohu pomáhať Rade, Európskemu parlamentu a Komisii pri koordinácii cieľov a priorít politiky Spoločenstva v oblasti štatistických informácií,

| — | zloženie reformovaného CEIES musí v každom prípade zohľadňovať všetky zúčastnené strany európskej štatistiky, a to aj z radov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

zloženie reformovaného CEIES musí v každom prípade zohľadňovať všetky zúčastnené strany európskej štatistiky, a to aj z radov občianskej spoločnosti.

2.   Návrh Komisie

| 2.1 | Návrhom rozhodnutia, ktorý predkladá Komisia, sa vytvára nový CEIES, ktorý sa podľa článku 1 nazýva „Európsky poradný výbor pre politiku Spoločenstva v oblasti štatistických informácií “a má za úlohu podporovať Európsky parlament, Radu a Komisiu pri koordinácii priorít a strategických cieľov politiky Spoločenstva v oblasti štatistických informácií. |
| --- | --- |

2.1

Návrhom rozhodnutia, ktorý predkladá Komisia, sa vytvára nový CEIES, ktorý sa podľa článku 1 nazýva „Európsky poradný výbor pre politiku Spoločenstva v oblasti štatistických informácií “a má za úlohu podporovať Európsky parlament, Radu a Komisiu pri koordinácii priorít a strategických cieľov politiky Spoločenstva v oblasti štatistických informácií.

| 2.2 | CEIES by mal zohrávať dôležitejšiu úlohu aj pri vytváraní štatistického programu Spoločenstva. Komisia s ním má konzultovať a má vyjadrovať svoj postoj k týmto otázkam:






  — | účelnosť programu vzhľadom na európsku integráciu a rozvoj a na činnosť EÚ, zohľadňujúc hospodársky, sociálny a technický vývoj, |
| --- | --- | --- |

2.2

CEIES by mal zohrávať dôležitejšiu úlohu aj pri vytváraní štatistického programu Spoločenstva. Komisia s ním má konzultovať a má vyjadrovať svoj postoj k týmto otázkam:

—

účelnosť programu vzhľadom na európsku integráciu a rozvoj a na činnosť EÚ, zohľadňujúc hospodársky, sociálny a technický vývoj,

| — | prostriedky a náklady realizácie programu. |
| --- | --- |

—

prostriedky a náklady realizácie programu.

| 2.3 | Okrem toho má CEIES za úlohu upovedomiť Komisiu o oblastiach, v ktorých považuje ďalšiu štatistickú činnosť za dôležitú, a poskytovať poradenstvo v otázke, ako je možné čo najlepšie splniť požiadavky používateľov týkajúce sa kvality informácií. |
| --- | --- |

2.3

Okrem toho má CEIES za úlohu upovedomiť Komisiu o oblastiach, v ktorých považuje ďalšiu štatistickú činnosť za dôležitú, a poskytovať poradenstvo v otázke, ako je možné čo najlepšie splniť požiadavky používateľov týkajúce sa kvality informácií.

| 2.4 | Na žiadosť Európskeho parlamentu, Rady alebo Komisie predkladá CEIES stanoviská aj k týmto otázkam.






  — | požiadavky používateľov týkajúce sa vývoja politiky Spoločenstva v oblasti štatistických informácií, |
| --- | --- | --- |

2.4

Na žiadosť Európskeho parlamentu, Rady alebo Komisie predkladá CEIES stanoviská aj k týmto otázkam.

—

požiadavky používateľov týkajúce sa vývoja politiky Spoločenstva v oblasti štatistických informácií,

| — | priority štatistického programu Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

priority štatistického programu Spoločenstva,

| — | hodnotenie existujúcich štatistík, |
| --- | --- |

—

hodnotenie existujúcich štatistík,

| — | kvalita informácií a politika ich šírenia. |
| --- | --- |

—

kvalita informácií a politika ich šírenia.

| 2.5 | CEIES je rovnako oprávnený predkladať Európskemu parlamentu, Rade a Komisii správy o požiadavkách používateľov a nákladoch, ktoré vznikajú poskytovateľom informácií. |
| --- | --- |

2.5

CEIES je rovnako oprávnený predkladať Európskemu parlamentu, Rade a Komisii správy o požiadavkách používateľov a nákladoch, ktoré vznikajú poskytovateľom informácií.

| 2.5.1 | Komisia každoročne predkladá správu o tom, ako zohľadnila stanoviská CEIES. |
| --- | --- |

2.5.1

Komisia každoročne predkladá správu o tom, ako zohľadnila stanoviská CEIES.

| 2.6 | Návrh rozhodnutia predložený Komisiou znižuje počet členov CEIES zo 79 na 25. V článku 4 sa uvádza, že „Komisia po konzultáciách s Európskym parlamentom a Radou vymenúva štrnásť členov výboru. [Pritom] každý členský štát poskytuje Komisii zoznam dvoch kandidátov s dobrou kvalifikáciou v oblasti štatistiky. Komisia sa snaží zabezpečiť, aby zloženie členov spravodlivo odrážalo občiansku spoločnosť vrátane vedeckej komunity a primerane zahŕňalo rôzne štatistické domény uvedené v štatistickom programe Spoločenstva.“ |
| --- | --- |

2.6

Návrh rozhodnutia predložený Komisiou znižuje počet členov CEIES zo 79 na 25. V článku 4 sa uvádza, že „Komisia po konzultáciách s Európskym parlamentom a Radou vymenúva štrnásť členov výboru. [Pritom] každý členský štát poskytuje Komisii zoznam dvoch kandidátov s dobrou kvalifikáciou v oblasti štatistiky. Komisia sa snaží zabezpečiť, aby zloženie členov spravodlivo odrážalo občiansku spoločnosť vrátane vedeckej komunity a primerane zahŕňalo rôzne štatistické domény uvedené v štatistickom programe Spoločenstva.“

| 2.6.1 | „Desať členov menujú priamo orgány, ku ktorým patria, a to nasledovne:






  — | jeden zástupca Európskeho parlamentu, |
| --- | --- | --- |

2.6.1

„Desať členov menujú priamo orgány, ku ktorým patria, a to nasledovne:

—

jeden zástupca Európskeho parlamentu,

| — | jeden zástupca Rady, |
| --- | --- |

—

jeden zástupca Rady,

| — | jeden zástupca Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, |
| --- | --- |

—

jeden zástupca Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

| — | jeden zástupca Výboru regiónov, |
| --- | --- |

—

jeden zástupca Výboru regiónov,

| — | jeden zástupca Európskej centrálnej banky, |
| --- | --- |

—

jeden zástupca Európskej centrálnej banky,

| — | dvaja zástupcovia Výboru pre štatistický program, |
| --- | --- |

—

dvaja zástupcovia Výboru pre štatistický program,

| — | jeden zástupca Únie priemyselných a zamestnávateľských konfederácií Európy (UNICE), |
| --- | --- |

—

jeden zástupca Únie priemyselných a zamestnávateľských konfederácií Európy (UNICE),

| — | jeden zástupca Európskej konfederácie odborových zväzov (ETUC), |
| --- | --- |

—

jeden zástupca Európskej konfederácie odborových zväzov (ETUC),

| — | jeden zástupca Európskej asociácie remesiel, malých a stredných podnikov (UEAPME).“ |
| --- | --- |

—

jeden zástupca Európskej asociácie remesiel, malých a stredných podnikov (UEAPME).“

| 2.6.2 | „Generálny riaditeľ Eurostatu je ex-officio členom výboru.“ |
| --- | --- |

2.6.2

„Generálny riaditeľ Eurostatu je ex-officio členom výboru.“

| 2.7 | Táto reforma zároveň umožňuje vytvorenie dočasných pracovných skupín pod vedením člena CEIES, ktoré predkladajú stanoviská k obzvlášť komplexným otázkam v oblasti štatistiky. |
| --- | --- |

2.7

Táto reforma zároveň umožňuje vytvorenie dočasných pracovných skupín pod vedením člena CEIES, ktoré predkladajú stanoviská k obzvlášť komplexným otázkam v oblasti štatistiky.

| 2.8 | Tento návrh rozhodnutia predložený Komisiou nahrádza predchádzajúce rozhodnutie Rady 91/116/EHS. |
| --- | --- |

2.8

Tento návrh rozhodnutia predložený Komisiou nahrádza predchádzajúce rozhodnutie Rady 91/116/EHS.

3.   Pripomienky a závery

| 3.1 | Rozšírenie EÚ na 27 členských štátov si okrem iného vyžaduje aj reformu CEIES, ako uznáva aj tento orgán sám. Tento orgán musí byť schopný čo najreprezentatívnejšie zastupovať nielen rozdielne danosti jednotlivých krajín, ale aj požiadavky používateľov a poskytovateľov v Európe. |
| --- | --- |

3.1

Rozšírenie EÚ na 27 členských štátov si okrem iného vyžaduje aj reformu CEIES, ako uznáva aj tento orgán sám. Tento orgán musí byť schopný čo najreprezentatívnejšie zastupovať nielen rozdielne danosti jednotlivých krajín, ale aj požiadavky používateľov a poskytovateľov v Európe.

| 3.2 | Posilnenie strategickej úlohy CEIES pri výbere priorít a hodnotení, s možnosťou vytvoriť pracovné skupiny ad hoc, je dôležitým krokom k tomu, aby boli tomuto orgánu pridelené právomoci a prostriedky, ktoré mu prináležia. |
| --- | --- |

3.2

Posilnenie strategickej úlohy CEIES pri výbere priorít a hodnotení, s možnosťou vytvoriť pracovné skupiny ad hoc, je dôležitým krokom k tomu, aby boli tomuto orgánu pridelené právomoci a prostriedky, ktoré mu prináležia.

| 3.3 | Samozrejme sa možno stotožniť s cieľom vytvoriť nový, menší a efektívnejší výbor, ale musí byť zaručená aj nezávislosť, autorita a neutralita jeho členov. Preto EHSV vyjadruje svoje počudovanie nad novým zložením CEIES, keďže ak má tento orgán tak, ako sa navrhuje podporovať dialóg medzi používateľmi a tvorcami štatistiky, mali by v ňom podľa názoru EHSV byť inštitúcie zastúpené menej výrazne. |
| --- | --- |

3.3

Samozrejme sa možno stotožniť s cieľom vytvoriť nový, menší a efektívnejší výbor, ale musí byť zaručená aj nezávislosť, autorita a neutralita jeho členov. Preto EHSV vyjadruje svoje počudovanie nad novým zložením CEIES, keďže ak má tento orgán tak, ako sa navrhuje podporovať dialóg medzi používateľmi a tvorcami štatistiky, mali by v ňom podľa názoru EHSV byť inštitúcie zastúpené menej výrazne.

| 3.4 | Okrem toho navrhované zloženie nezaručuje zohľadnenie postoja inštitúcií ako Európsky parlament alebo EHSV ako celku, keďže sú v nich zastúpené rôzne frakcie resp. záujmové skupiny. |
| --- | --- |

3.4

Okrem toho navrhované zloženie nezaručuje zohľadnenie postoja inštitúcií ako Európsky parlament alebo EHSV ako celku, keďže sú v nich zastúpené rôzne frakcie resp. záujmové skupiny.

| 3.5 | EHSV je inštitúciou, ktorej úlohou je zastupovať rôzne orgány hospodárstva a spoločnosti a aktérov občianskej spoločnosti. Skutočnosť, že EHSV ako aj iné európske inštitúcie majú byť v novom CEIES zastúpené len jedným členom znižuje význam tohto európskeho poradného grémia. |
| --- | --- |

3.5

EHSV je inštitúciou, ktorej úlohou je zastupovať rôzne orgány hospodárstva a spoločnosti a aktérov občianskej spoločnosti. Skutočnosť, že EHSV ako aj iné európske inštitúcie majú byť v novom CEIES zastúpené len jedným členom znižuje význam tohto európskeho poradného grémia.

| 3.6 | Práve vďaka svojej vlastnej úlohe a zloženiu by mal EHSV mať silnejšie slovo pri konzultáciách – ani nie tak kvôli svojej inštitucionálnej úlohe, ako skôr vďaka svojej schopnosti vyjadriť postoj európskej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.6

Práve vďaka svojej vlastnej úlohe a zloženiu by mal EHSV mať silnejšie slovo pri konzultáciách – ani nie tak kvôli svojej inštitucionálnej úlohe, ako skôr vďaka svojej schopnosti vyjadriť postoj európskej občianskej spoločnosti.

| 3.7 | Podľa tohto návrhu rozhodnutia má byť občianska spoločnosť reprezentovaná 14 členmi menovanými Komisiou, pričom sa neuvádzajú žiadne kritériá výberu rôznych európskych združení. K nim pribudne ešte ďalších 10 zástupcov inštitúcií, sociálnych partnerov z EÚ a Eurostatu. |
| --- | --- |

3.7

Podľa tohto návrhu rozhodnutia má byť občianska spoločnosť reprezentovaná 14 členmi menovanými Komisiou, pričom sa neuvádzajú žiadne kritériá výberu rôznych európskych združení. K nim pribudne ešte ďalších 10 zástupcov inštitúcií, sociálnych partnerov z EÚ a Eurostatu.

| 3.8 | EHSV preto síce podporuje reformu CEIES, požaduje však, aby v návrhu Komisie bola uznaná a vyššie ohodnotená jeho úloha poradného orgánu v oblasti štatistických informácií Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.8

EHSV preto síce podporuje reformu CEIES, požaduje však, aby v návrhu Komisie bola uznaná a vyššie ohodnotená jeho úloha poradného orgánu v oblasti štatistických informácií Spoločenstva.

V Bruseli 16. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2006) 653 v konečnom znení – 2006/0217 (COD).

1

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/3

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality životného prostredia v oblasti vodného hospodárstva, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/60/ES“

KOM(2006) 397 v konečnom znení – 2006/0129 (COD)

(2007/C 97/02)

Rada sa 15. septembra 2006 rozhodla podľa článku 175 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. januára 2007. Spravodajcom bol pán BUFFETAUT.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 443. plenárnom zasadnutí 15. a 16. februára 2007 (schôdza z 15. februára) 188 hlasmi za, pričom 1 bol proti a 9 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Dôvod vypracovania smernice o normách kvality životného prostredia

| 1.1 | Tento návrh je prakticky návrhom „dcérskej smernice “k rámcovej smernici o vode (2000/60/ES). Rámcová smernica definovala stratégiu boja proti chemickému znečisťovaniu vôd. Toto znečistenie môže naozaj škodiť vodným ekosystémom a viesť k zániku živočíšnych druhov a biotopov. Okrem toho sa znečisťujúce látky môžu hromadiť v potravinovom reťazci a ľudia môžu byť vystavení týmto látkam prítomným vo vodnom prostredí nielen konzumáciou rýb a iných potravín vodného pôvodu, pitnej vody, ale aj počas vykonávania športovej či rekreačnej činnosti. |
| --- | --- |

1.1

Tento návrh je prakticky návrhom „dcérskej smernice “k rámcovej smernici o vode (2000/60/ES). Rámcová smernica definovala stratégiu boja proti chemickému znečisťovaniu vôd. Toto znečistenie môže naozaj škodiť vodným ekosystémom a viesť k zániku živočíšnych druhov a biotopov. Okrem toho sa znečisťujúce látky môžu hromadiť v potravinovom reťazci a ľudia môžu byť vystavení týmto látkam prítomným vo vodnom prostredí nielen konzumáciou rýb a iných potravín vodného pôvodu, pitnej vody, ale aj počas vykonávania športovej či rekreačnej činnosti.

| 1.2 | Rovnako je potrebné zdôrazniť aj to, že znečisťujúce látky môžu v životnom prostredí zostať prítomné dlho po ich právnom zákaze, môžu byť prenášané na veľké vzdialenosti a dosiahnuť také miesta, ktoré pôvodne nevyzerali, že by mohli byť ohrozené znečistením. |
| --- | --- |

1.2

Rovnako je potrebné zdôrazniť aj to, že znečisťujúce látky môžu v životnom prostredí zostať prítomné dlho po ich právnom zákaze, môžu byť prenášané na veľké vzdialenosti a dosiahnuť také miesta, ktoré pôvodne nevyzerali, že by mohli byť ohrozené znečistením.

| 1.3 | Nakoniec poznamenajme, že zdroje znečisťujúcich látok sú veľmi rôznorodé: činnosti v domácnosti, poľnohospodárstvo, spaľovanie, priemysel a pod. |
| --- | --- |

1.3

Nakoniec poznamenajme, že zdroje znečisťujúcich látok sú veľmi rôznorodé: činnosti v domácnosti, poľnohospodárstvo, spaľovanie, priemysel a pod.

| 1.4 | V prvej fáze Komisia predložila zoznam 33 látok prioritného záujmu na úrovni Spoločenstva (rozhodnutie 2455/2001/ES). Predložený návrh smernice sa zameriava na zaručenie „zvýšenej úrovne ochrany “proti rizikám, ktoré týchto 33 látok prioritného záujmu, ako aj niektoré ďalšie znečisťujúce látky predstavujú pre vodné prostredie, alebo môžu predstavovať sprostredkovane z tohto prostredia. |
| --- | --- |

1.4

V prvej fáze Komisia predložila zoznam 33 látok prioritného záujmu na úrovni Spoločenstva (rozhodnutie 2455/2001/ES). Predložený návrh smernice sa zameriava na zaručenie „zvýšenej úrovne ochrany “proti rizikám, ktoré týchto 33 látok prioritného záujmu, ako aj niektoré ďalšie znečisťujúce látky predstavujú pre vodné prostredie, alebo môžu predstavovať sprostredkovane z tohto prostredia.

| 1.5 | Na dosiahnutie tohto cieľa návrh smernice stanovuje normy kvality životného prostredia (Environment Quality Standards, ďalej len EQS). Zdôrazňuje, že v priebehu posledných rokov bolo prostredníctvom rôznych právnych aktov Spoločenstva prijatých niekoľko postupov na kontrolu emisií potrebných na dosiahnutie týchto noriem. |
| --- | --- |

1.5

Na dosiahnutie tohto cieľa návrh smernice stanovuje normy kvality životného prostredia (Environment Quality Standards, ďalej len EQS). Zdôrazňuje, že v priebehu posledných rokov bolo prostredníctvom rôznych právnych aktov Spoločenstva prijatých niekoľko postupov na kontrolu emisií potrebných na dosiahnutie týchto noriem.

| 1.6 | Návrh rovnako prináša zrušenie niektorých existujúcich „dcérskych smerníc“, hlavne kvôli zohľadneniu vedeckého a technického pokroku a znečisťujúcich látok, ktoré neboli v smernici uvedené doteraz. |
| --- | --- |

1.6

Návrh rovnako prináša zrušenie niektorých existujúcich „dcérskych smerníc“, hlavne kvôli zohľadneniu vedeckého a technického pokroku a znečisťujúcich látok, ktoré neboli v smernici uvedené doteraz.

2.   Metóda zvolená na definovanie noriem kvality životného prostredia

| 2.1 | Komisia navrhuje skombinovať dve kritéria merania:






  — | ročný priemer, |
| --- | --- | --- |

2.1

Komisia navrhuje skombinovať dve kritéria merania:

—

ročný priemer,

| — | maximálnu prípustnú koncentráciu. |
| --- | --- |

—

maximálnu prípustnú koncentráciu.

| 2.2 | Takto je norma kvality životného prostredia definovaná nielen maximálnou prípustnou koncentráciou s cieľom vyhnúť sa nezvratným vážnym krátkodobým následkom silného znečistenia ekosystémov, ale aj ročným priemerom s cieľom vyhnúť sa nezvratným následkom spôsobeným trvalým dlhodobým znečisťovaním. |
| --- | --- |

2.2

Takto je norma kvality životného prostredia definovaná nielen maximálnou prípustnou koncentráciou s cieľom vyhnúť sa nezvratným vážnym krátkodobým následkom silného znečistenia ekosystémov, ale aj ročným priemerom s cieľom vyhnúť sa nezvratným následkom spôsobeným trvalým dlhodobým znečisťovaním.

| 2.3 | Komisia navrhuje, aby pre väčšinu látok boli normy uplatňované na úroveň znečisťujúcich látok prítomných v povrchovej vode. Komisia však poznamenáva, že pre niektoré látky, ktoré sa akumulujú v potravinovom reťazci, by limity uplatňované len na povrchovú vodu nemuseli byť dostatočné na zabránenie nepriamym vplyvom a druhotnej otrave. Navrhuje preto, aby pre tri z týchto látok (hexachlórbenzén, hexachlórbutadién a ortuť) členské štáty stanovili normy kvality životného prostredia pre biotopy. |
| --- | --- |

2.3

Komisia navrhuje, aby pre väčšinu látok boli normy uplatňované na úroveň znečisťujúcich látok prítomných v povrchovej vode. Komisia však poznamenáva, že pre niektoré látky, ktoré sa akumulujú v potravinovom reťazci, by limity uplatňované len na povrchovú vodu nemuseli byť dostatočné na zabránenie nepriamym vplyvom a druhotnej otrave. Navrhuje preto, aby pre tri z týchto látok (hexachlórbenzén, hexachlórbutadién a ortuť) členské štáty stanovili normy kvality životného prostredia pre biotopy.

3.   Rozdelenie kompetencií medzi Európskou úniou a členskými štátmi

| 3.1 | Komisia navrhuje definovať normy kvality životného prostredia vôd na úrovni Spoločenstva s cieľom zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany životného prostredia vo všetkých členských štátoch a zabezpečiť rovnosť príležitostí pre hospodárskych aktérov. Vo všeobecnosti sa Komisia domnieva, že súčasné postupy kontroly znečistenia by mali byť primerané na to, aby členským štátom umožnili dosiahnuť kvalitatívne normy. Pokiaľ by boli potrebné akékoľvek dodatočné opatrenia, malo by začlenenie vhodných kontrolných opatrení do programu opatrení, ktoré majú byť vypracované pre každé povodie rieky v súlade s článkom 11 rámcovej smernice byť prenechané členským štátom. |
| --- | --- |

3.1

Komisia navrhuje definovať normy kvality životného prostredia vôd na úrovni Spoločenstva s cieľom zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany životného prostredia vo všetkých členských štátoch a zabezpečiť rovnosť príležitostí pre hospodárskych aktérov. Vo všeobecnosti sa Komisia domnieva, že súčasné postupy kontroly znečistenia by mali byť primerané na to, aby členským štátom umožnili dosiahnuť kvalitatívne normy. Pokiaľ by boli potrebné akékoľvek dodatočné opatrenia, malo by začlenenie vhodných kontrolných opatrení do programu opatrení, ktoré majú byť vypracované pre každé povodie rieky v súlade s článkom 11 rámcovej smernice byť prenechané členským štátom.

4.   Navrhované opatrenia

| 4.1 | Hlavné prvky smernice sú:






  — | stanovenie noriem kvality životného prostredia so zavedením prechodových oblastí prekročenia, |
| --- | --- | --- |

4.1

Hlavné prvky smernice sú:

—

stanovenie noriem kvality životného prostredia so zavedením prechodových oblastí prekročenia,

| — | vypracovanie súpisu vypúšťaných látok, emisií a únikov s cieľom stanoviť, či sa plnia ciele znižovania, |
| --- | --- |

—

vypracovanie súpisu vypúšťaných látok, emisií a únikov s cieľom stanoviť, či sa plnia ciele znižovania,

| — | zrušenie určitých existujúcich „dcérskych smerníc“, |
| --- | --- |

—

zrušenie určitých existujúcich „dcérskych smerníc“,

| — | identifikácia prioritných nebezpečných látok spomedzi prehodnocovaných 14 látok pri uplatňovaní rozhodnutia 2455/2001/ES. |
| --- | --- |

—

identifikácia prioritných nebezpečných látok spomedzi prehodnocovaných 14 látok pri uplatňovaní rozhodnutia 2455/2001/ES.

5.   Všeobecné pripomienky

| 5.1 | Hlavným cieľom, s ktorým nemožno nesúhlasiť, je zabrániť tomu, aby nebezpečné látky, ktoré predstavujú vážne potenciálne riziká a ktoré majú neodvratné dôsledky, znečisťovali vody. |
| --- | --- |

5.1

Hlavným cieľom, s ktorým nemožno nesúhlasiť, je zabrániť tomu, aby nebezpečné látky, ktoré predstavujú vážne potenciálne riziká a ktoré majú neodvratné dôsledky, znečisťovali vody.

| 5.2 | EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby Komisia udržala pevnú a vedecky podloženú kapacitu na rýchle identifikovanie látok, ktoré by mohli mať za následok škodlivé znečistenie povrchových vôd a na zavedenie prísnych noriem kvality na stanovenie maximálne povolenej úrovne výskytu takýchto látok, a to či už samostatne alebo v kombinácii. EHSV si všíma a podporuje počiatočný zoznam prioritne nebezpečných látok a noriem stanovených v návrhu. Navrhuje, aby boli vypracované ustanovenia pre každoročné rozsiahle hodnotenie na vedeckom a transparentnom základe, ktoré by určili, či je potrebné doplniť nové látky alebo upraviť úrovne maximálnych povolených limitov pre niektoré látky. Pozornosť by mala byť venovaná najmä ostatným látkam definovaným v dohovore OSPAR a iných relevantných medzinárodných dohovoroch. |
| --- | --- |

5.2

EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby Komisia udržala pevnú a vedecky podloženú kapacitu na rýchle identifikovanie látok, ktoré by mohli mať za následok škodlivé znečistenie povrchových vôd a na zavedenie prísnych noriem kvality na stanovenie maximálne povolenej úrovne výskytu takýchto látok, a to či už samostatne alebo v kombinácii. EHSV si všíma a podporuje počiatočný zoznam prioritne nebezpečných látok a noriem stanovených v návrhu. Navrhuje, aby boli vypracované ustanovenia pre každoročné rozsiahle hodnotenie na vedeckom a transparentnom základe, ktoré by určili, či je potrebné doplniť nové látky alebo upraviť úrovne maximálnych povolených limitov pre niektoré látky. Pozornosť by mala byť venovaná najmä ostatným látkam definovaným v dohovore OSPAR a iných relevantných medzinárodných dohovoroch.

| 5.3 | EHSV spôsobuje obavy najmä skutočnosť, že ešte neboli stanovené definitívne normy pre olovo, nikel a ich zlúčeniny. Práca v tejto oblasti by mala byť prioritou a mali by byť stanovené vhodné limity, pokiaľ možno v takom časovom horizonte, aby mohli byť zahrnuté do tejto smernice pred jej právnou finalizáciou. |
| --- | --- |

5.3

EHSV spôsobuje obavy najmä skutočnosť, že ešte neboli stanovené definitívne normy pre olovo, nikel a ich zlúčeniny. Práca v tejto oblasti by mala byť prioritou a mali by byť stanovené vhodné limity, pokiaľ možno v takom časovom horizonte, aby mohli byť zahrnuté do tejto smernice pred jej právnou finalizáciou.

| 5.4 | Hlavným cieľom zlepšovania kvality vody je ochrana biotopov a potravinového reťazca až po človeka. Pokiaľ by bolo možné spoľahlivo, sústavne a efektívne merať úrovne znečisťujúcich látok v biotopoch, bolo by v podstate lepšie stanoviť normy v tejto oblasti a monitorovať ich. Toto je však vo všeobecnosti ešte stále ťažké, a pre väčšinu prioritných látok je v súčasnosti realizovateľnejšie a zväčša aj dostatočne spoľahlivé určiť normy na úrovni maximálnych povolených limitov výskytu v povrchových vodách. (Návrh založiť monitorovanie na splnení noriem na základe ročného priemeru a maximálnej prípustnej koncentrácie je realistický, dobre prepracovaný a aj plne odôvodnený). |
| --- | --- |

5.4

Hlavným cieľom zlepšovania kvality vody je ochrana biotopov a potravinového reťazca až po človeka. Pokiaľ by bolo možné spoľahlivo, sústavne a efektívne merať úrovne znečisťujúcich látok v biotopoch, bolo by v podstate lepšie stanoviť normy v tejto oblasti a monitorovať ich. Toto je však vo všeobecnosti ešte stále ťažké, a pre väčšinu prioritných látok je v súčasnosti realizovateľnejšie a zväčša aj dostatočne spoľahlivé určiť normy na úrovni maximálnych povolených limitov výskytu v povrchových vodách. (Návrh založiť monitorovanie na splnení noriem na základe ročného priemeru a maximálnej prípustnej koncentrácie je realistický, dobre prepracovaný a aj plne odôvodnený).

| 5.5 | Existujú však určité toxické látky, ktoré majú tendenciu ukladať sa v potravinovom reťazci. Pre tieto látky len samotné normy pre povrchovú vody nezaručujú efektívnu ochranu proti ich toxickým účinkom. Pre tieto látky by bolo želateľné stanoviť normy založené na maximálnej povolenej koncentrácii látky v požívateľných organizmoch mäkkýšov, kôrovcov a v iných biotopoch navrhovaných Komisiou. Tieto látky zahŕňajú hexachlórbenzén, hexachlórbutadién a metylortuť. Je možné, že k týmto látkam v budúcnosti pribudnú ďalšie. Doteraz ešte neexistuje všeobecne prijatá metodológia na stanovenie noriem týmto spôsobom, takže Komisia len navrhuje umožniť členským štátom zaviesť také normy pre tieto tri látky, ktoré boli doteraz explicitne identifikované. |
| --- | --- |

5.5

Existujú však určité toxické látky, ktoré majú tendenciu ukladať sa v potravinovom reťazci. Pre tieto látky len samotné normy pre povrchovú vody nezaručujú efektívnu ochranu proti ich toxickým účinkom. Pre tieto látky by bolo želateľné stanoviť normy založené na maximálnej povolenej koncentrácii látky v požívateľných organizmoch mäkkýšov, kôrovcov a v iných biotopoch navrhovaných Komisiou. Tieto látky zahŕňajú hexachlórbenzén, hexachlórbutadién a metylortuť. Je možné, že k týmto látkam v budúcnosti pribudnú ďalšie. Doteraz ešte neexistuje všeobecne prijatá metodológia na stanovenie noriem týmto spôsobom, takže Komisia len navrhuje umožniť členským štátom zaviesť také normy pre tieto tri látky, ktoré boli doteraz explicitne identifikované.

| 5.6 | Pri súčasnej úrovni poznatkov je možné tento návrh akceptovať. EHSV však aj tak vyzýva Komisiu, aby pokračovala v podpore vedeckej analýzy fenoménu biologickej akumulácie určitých toxických látok, a aby bola pripravená na rozšírenie používania noriem maximálnych úrovní toxických látok nachádzajúcich sa v biotopoch hneď, ako sa dostane veda a metodológia monitorovania na vyššiu úroveň. Monitorovanie by okrem toho malo byť zatiaľ využívané aj na zabezpečenie toho, aby sa úrovne kontaminácie v sedimentoch a biotopoch už nezvyšovali. |
| --- | --- |

5.6

Pri súčasnej úrovni poznatkov je možné tento návrh akceptovať. EHSV však aj tak vyzýva Komisiu, aby pokračovala v podpore vedeckej analýzy fenoménu biologickej akumulácie určitých toxických látok, a aby bola pripravená na rozšírenie používania noriem maximálnych úrovní toxických látok nachádzajúcich sa v biotopoch hneď, ako sa dostane veda a metodológia monitorovania na vyššiu úroveň. Monitorovanie by okrem toho malo byť zatiaľ využívané aj na zabezpečenie toho, aby sa úrovne kontaminácie v sedimentoch a biotopoch už nezvyšovali.

| 5.7 | Veľmi dôležité je vypracovať súpis vypúšťaných látok, emisií a únikov spôsobených ľudskou činnosťou s cieľom stanoviť, či boli dosiahnuté ciele zníženia alebo zastavenia znečisťovania. Pokiaľ ide o prírodné znečistenia, je ťažké vytvoriť ich úplný súpis. Avšak v určitých prípadoch by mohlo byť vhodné stanoviť súvislosť existujúcu medzi prírodným znečistením a znečistením ľudského pôvodu. |
| --- | --- |

5.7

Veľmi dôležité je vypracovať súpis vypúšťaných látok, emisií a únikov spôsobených ľudskou činnosťou s cieľom stanoviť, či boli dosiahnuté ciele zníženia alebo zastavenia znečisťovania. Pokiaľ ide o prírodné znečistenia, je ťažké vytvoriť ich úplný súpis. Avšak v určitých prípadoch by mohlo byť vhodné stanoviť súvislosť existujúcu medzi prírodným znečistením a znečistením ľudského pôvodu.

| 5.8 | Pokiaľ ide o súpis, je vhodné dbať na to, aby sa predišlo každej nesúvislosti, či prekrývaniu sa s inými existujúcimi nástrojmi vo veci ochrany povrchových vôd. |
| --- | --- |

5.8

Pokiaľ ide o súpis, je vhodné dbať na to, aby sa predišlo každej nesúvislosti, či prekrývaniu sa s inými existujúcimi nástrojmi vo veci ochrany povrchových vôd.

| 5.9 | K otázke prechodových oblastí prekročenia sa pristupuje realistickým spôsobom, ale nemožno ju považovať za celkom spoľahlivú. Zdá sa, že aj naďalej je ťažké zaručiť, aby environmentálna kvalita ostatných vôd nebola ohrozená. Pokiaľ sa bude uplatňovať pojem prechodových oblastí, bude potrebné vyvinúť presnú metódu s cieľom dospieť k definícii týchto zón a k stanoveniu bodov merania znečistení. |
| --- | --- |

5.9

K otázke prechodových oblastí prekročenia sa pristupuje realistickým spôsobom, ale nemožno ju považovať za celkom spoľahlivú. Zdá sa, že aj naďalej je ťažké zaručiť, aby environmentálna kvalita ostatných vôd nebola ohrozená. Pokiaľ sa bude uplatňovať pojem prechodových oblastí, bude potrebné vyvinúť presnú metódu s cieľom dospieť k definícii týchto zón a k stanoveniu bodov merania znečistení.

| 5.10 | Je potrebné venovať pozornosť susedným tretím krajinám, teda krajinám, ktoré nie sú členmi EÚ, a na ktorých území pramenia rieky, ktoré potom pretekajú krajinami EÚ, alebo ktoré lemujú jazerá, na ktorých druhej strane sa nachádza členský štát. Pokiaľ sa krajiny mimo hraníc EÚ nebudú starať o ochranu svojich vôd, môže úsilie jednotlivých členských štátov EÚ prípadne vyjsť nazmar, a ciele stanovené na rok 2015 by nemuseli byť dosiahnuté. Táto skutočnosť by mala byť zohľadnená pri posúdení a implementovaní smernice. Touto otázkou sa napokon zaoberá aj článok 12 rámcovej smernice o vode. |
| --- | --- |

5.10

Je potrebné venovať pozornosť susedným tretím krajinám, teda krajinám, ktoré nie sú členmi EÚ, a na ktorých území pramenia rieky, ktoré potom pretekajú krajinami EÚ, alebo ktoré lemujú jazerá, na ktorých druhej strane sa nachádza členský štát. Pokiaľ sa krajiny mimo hraníc EÚ nebudú starať o ochranu svojich vôd, môže úsilie jednotlivých členských štátov EÚ prípadne vyjsť nazmar, a ciele stanovené na rok 2015 by nemuseli byť dosiahnuté. Táto skutočnosť by mala byť zohľadnená pri posúdení a implementovaní smernice. Touto otázkou sa napokon zaoberá aj článok 12 rámcovej smernice o vode.

6.   Konkrétne pripomienky

| 6.1 | Časový plán: článok 4 ods. 5 návrhu smernice stanovuje rok 2025 ako dátum, do ktorého musia byť zastavené emisie alebo dokedy sa má uskutočniť stiahnutie prioritných škodlivých látok z trhu. Oproti tomu ciele kvality životného prostredia musia byť, ak sa má uplatniť rámcová smernica o vode, dosiahnuté do roku 2015. Tento konečný dátum by sa mohol v určitých prípadoch zdať ťažko dosiahnuteľný, a to viac, že spomínaná dcérska smernica bola prijatá oneskorene. Predsa je však potrebné, aby členské štáty vynaložili všetko úsilie na dosiahnutie tohto cieľa, s tým, že za určitých okolností sa bude možné uchýliť k opatreniam provizórnych úľav. EHSV odporúča, aby Komisia monitorovala pokroky v oblasti implementácie a bola pripravená navrhnúť ďalšie opatrenia na podporu čo najširšieho dosiahnutia cieľov k stanovenému termínu, a s čo najmenším počtom výnimiek. |
| --- | --- |

6.1

Časový plán: článok 4 ods. 5 návrhu smernice stanovuje rok 2025 ako dátum, do ktorého musia byť zastavené emisie alebo dokedy sa má uskutočniť stiahnutie prioritných škodlivých látok z trhu. Oproti tomu ciele kvality životného prostredia musia byť, ak sa má uplatniť rámcová smernica o vode, dosiahnuté do roku 2015. Tento konečný dátum by sa mohol v určitých prípadoch zdať ťažko dosiahnuteľný, a to viac, že spomínaná dcérska smernica bola prijatá oneskorene. Predsa je však potrebné, aby členské štáty vynaložili všetko úsilie na dosiahnutie tohto cieľa, s tým, že za určitých okolností sa bude možné uchýliť k opatreniam provizórnych úľav. EHSV odporúča, aby Komisia monitorovala pokroky v oblasti implementácie a bola pripravená navrhnúť ďalšie opatrenia na podporu čo najširšieho dosiahnutia cieľov k stanovenému termínu, a s čo najmenším počtom výnimiek.

6.2   Úloha členských štátov

Rozhodnutie prenechať zodpovednosť za stanovenie dodatočných vhodných príslušných opatrení členským štátom je dôležité, pretože v mnohých prípadoch ide o posúdenie situácií, ktoré závisia od miestneho alebo regionálneho kontextu. Táto flexibilita by však mala byť vyvážená spoľahlivými mechanizmami návratnosti/spätnej väzby informácií, ako to odporúča aj Komisia v opatrení č. 4 svojho oznámenia (1).

| 6.2.1 | Predsa sa však zdá, že oznámenie Komisie (bod 3) je až veľmi optimistické vo svojom súpise právnych nástrojov, ktorými disponujú členské štáty na dosiahnutie cieľov rámcovej smernice o vode pre prioritne nebezpečné látky, a to najmä preto, že niektoré významné zdroje znečisťovania nespadajú pod náležité predpisy, je tomu tak v prípade rozptýleného znečistenia pochádzajúceho z produktov z domácností alebo činností súvisiacich so službami – tieto by si vyžadovali novo vypracované smernice. |
| --- | --- |

6.2.1

Predsa sa však zdá, že oznámenie Komisie (bod 3) je až veľmi optimistické vo svojom súpise právnych nástrojov, ktorými disponujú členské štáty na dosiahnutie cieľov rámcovej smernice o vode pre prioritne nebezpečné látky, a to najmä preto, že niektoré významné zdroje znečisťovania nespadajú pod náležité predpisy, je tomu tak v prípade rozptýleného znečistenia pochádzajúceho z produktov z domácností alebo činností súvisiacich so službami – tieto by si vyžadovali novo vypracované smernice.

| 6.2.2 | Za týchto okolností je nerealistické navrhovať, aby každý členský štát zavádzal nové ustanovenia, pretože tieto nemusia byť nevyhnutne jednotné, najmä pokiaľ je pravdepodobné, že budú nahradené novou európskou legislatívou. |
| --- | --- |

6.2.2

Za týchto okolností je nerealistické navrhovať, aby každý členský štát zavádzal nové ustanovenia, pretože tieto nemusia byť nevyhnutne jednotné, najmä pokiaľ je pravdepodobné, že budú nahradené novou európskou legislatívou.

6.3   Ochrana zdrojov pitnej vody

| 6.3.1 | Prijatie návrhu smernice spôsobí zrušenie smernice 75/440/ES o požadovanej kvalite povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch. Bude potrebné zachovať jednotnosť medzi novou smernicou a smernicou o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (2) v súvislosti s legislatívnymi úpravami. |
| --- | --- |

6.3.1

Prijatie návrhu smernice spôsobí zrušenie smernice 75/440/ES o požadovanej kvalite povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch. Bude potrebné zachovať jednotnosť medzi novou smernicou a smernicou o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (2) v súvislosti s legislatívnymi úpravami.

6.4   Monitorovanie

| 6.4.1 | Udržanie napredovania k dosiahnutiu cieľov smernice a zabezpečenie rovnakého uplatňovania v celej Európe si bude vyžadovať súdržnejšie a spoľahlivejšie normy pre monitorovanie. EHSV už očakáva nový návrh týkajúci sa informačného systému o vode pre Európu, ktorý má byť v dohľadnej dobe predložený a dúfa, že bude možné tento systém využiť na zber informácií a podrobné sledovanie uplatňovania smernice o prioritných látkach. |
| --- | --- |

6.4.1

Udržanie napredovania k dosiahnutiu cieľov smernice a zabezpečenie rovnakého uplatňovania v celej Európe si bude vyžadovať súdržnejšie a spoľahlivejšie normy pre monitorovanie. EHSV už očakáva nový návrh týkajúci sa informačného systému o vode pre Európu, ktorý má byť v dohľadnej dobe predložený a dúfa, že bude možné tento systém využiť na zber informácií a podrobné sledovanie uplatňovania smernice o prioritných látkach.

7.   Koherentnosť medzi smernicou o environmentálnej kvalite vôd a nariadením REACH

| 7.1 | Je nevyhnutné zaručiť koherentnosť medzi ustanoveniami súčasnej smernice a nariadením REACH, aj keď v podstate Komisia už predvídala úspech rokovania o REACH a teda jeho implementáciu. Treba povedať, že pre normy kvality životného prostredia v oblasti vodného hospodárstva sa musí brať do úvahy zavedenie nových chemikálií na trh. |
| --- | --- |

7.1

Je nevyhnutné zaručiť koherentnosť medzi ustanoveniami súčasnej smernice a nariadením REACH, aj keď v podstate Komisia už predvídala úspech rokovania o REACH a teda jeho implementáciu. Treba povedať, že pre normy kvality životného prostredia v oblasti vodného hospodárstva sa musí brať do úvahy zavedenie nových chemikálií na trh.

8.   Záver

| 8.1 | EHSV súhlasí s počiatočným navrhovaným zoznamom prioritne nebezpečných látok a normami, ktoré boli pre ne stanovené. Trvá však na tom, že je potrebné dokončiť chýbajúce normy pre olovo a nikel a vytvoriť stabilný postup pre pravidelné prehodnocovanie zoznamu a noriem, aby tak bolo možné v prípade potreby ich promptne a efektívne aktualizovať. |
| --- | --- |

8.1

EHSV súhlasí s počiatočným navrhovaným zoznamom prioritne nebezpečných látok a normami, ktoré boli pre ne stanovené. Trvá však na tom, že je potrebné dokončiť chýbajúce normy pre olovo a nikel a vytvoriť stabilný postup pre pravidelné prehodnocovanie zoznamu a noriem, aby tak bolo možné v prípade potreby ich promptne a efektívne aktualizovať.

| 8.2 | Výbor schvaľuje všeobecnú štruktúru návrhu smernice. |
| --- | --- |

8.2

Výbor schvaľuje všeobecnú štruktúru návrhu smernice.

| 8.3 | Dosiahnutie cieľov kvality životného prostredia do roku 2015 bude veľkou výzvou. EHSV však predsa trvá na tom, aby členské štáty zintenzívnili svoje úsilie v snahe tieto ciele dosiahnuť. |
| --- | --- |

8.3

Dosiahnutie cieľov kvality životného prostredia do roku 2015 bude veľkou výzvou. EHSV však predsa trvá na tom, aby členské štáty zintenzívnili svoje úsilie v snahe tieto ciele dosiahnuť.

| 8.4 | Trvá na tom, že je nevyhnutné spresniť systém informačných správ a kontroly opatrení členských štátov pri implementovaní tejto smernice a realizácii jej cieľov. Schvaľuje iniciatívu Komisie na vytvorenie informačného systému o vode pre Európu („Water Information System for Europe “(WISE)). |
| --- | --- |

8.4

Trvá na tom, že je nevyhnutné spresniť systém informačných správ a kontroly opatrení členských štátov pri implementovaní tejto smernice a realizácii jej cieľov. Schvaľuje iniciatívu Komisie na vytvorenie informačného systému o vode pre Európu („Water Information System for Europe “(WISE)).

| 8.5 | Odporúča dbať na zosúladenie nového návrhu a už platných textov, ako aj na prijatie európskej legislatívy týkajúcej sa určitých zdrojov znečisťovania, na ktoré sa nevzťahujú súčasné právne predpisy (napríklad rozptýlené znečistenie spôsobené produktmi pre domácnosť). |
| --- | --- |

8.5

Odporúča dbať na zosúladenie nového návrhu a už platných textov, ako aj na prijatie európskej legislatívy týkajúcej sa určitých zdrojov znečisťovania, na ktoré sa nevzťahujú súčasné právne predpisy (napríklad rozptýlené znečistenie spôsobené produktmi pre domácnosť).

V Bruseli 15. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2006) 398 v konečnom znení.

1

(2)  Smernica 98/83/ES.

2

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/6

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie: Zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch: Trvalo udržateľné ekosystémové služby v prospech ľudstva“

KOM(2006) 216 v konečnom znení

(2007/C 97/03)

Európska komisia sa 22. mája 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. januára 2007. Spravodajcom bol pán RIBBE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí 15. a 16. februára 2007 (schôdzi z 15. februára 2007) 137 hlasmi za, 7 hlasmi proti, pričom 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie záverov a odporúčaní výboru

| 1.1 | EHSV a Komisia sa zhodujú v opise situácie: Zachovanie biodiverzity je potrebná a kľúčová úloha, pri ktorej neexistujú iba eticko-morálne záväzky. Jestvuje aj dostatok ekonomických dôvodov, ktoré vyžadujú rýchle a úspešné konanie. Hospodárske straty, ktoré vyplývajú z poklesu výkonnosti ekosystému sa vyčísľujú už dnes na niekoľko 100 miliárd EUR. To je plytvanie, ktoré si naše národné hospodárstva jednoducho nemôžu dovoliť. |
| --- | --- |

1.1

EHSV a Komisia sa zhodujú v opise situácie: Zachovanie biodiverzity je potrebná a kľúčová úloha, pri ktorej neexistujú iba eticko-morálne záväzky. Jestvuje aj dostatok ekonomických dôvodov, ktoré vyžadujú rýchle a úspešné konanie. Hospodárske straty, ktoré vyplývajú z poklesu výkonnosti ekosystému sa vyčísľujú už dnes na niekoľko 100 miliárd EUR. To je plytvanie, ktoré si naše národné hospodárstva jednoducho nemôžu dovoliť.

| 1.2 | Úbytok druhov v Európe je výsledkom miliónov jednotlivých hodnotových rozhodnutí v posledných desaťročiach, ktoré sa v prevažnej väčšine uskutočňovali v rámci existujúcich zákonov. Podiel nelegálnej činnosti na poklese biodiverzity v Európe je okrajový. |
| --- | --- |

1.2

Úbytok druhov v Európe je výsledkom miliónov jednotlivých hodnotových rozhodnutí v posledných desaťročiach, ktoré sa v prevažnej väčšine uskutočňovali v rámci existujúcich zákonov. Podiel nelegálnej činnosti na poklese biodiverzity v Európe je okrajový.

| 1.3 | Vývoj biodiverzity je napriek politickým sľubom žiaľ aj naďalej negatívny, čo nespočíva v tom, že by sa nevedelo, ako by sa dalo zabrániť úbytku druhov. Doposiaľ chýbala politická vôľa skutočne presadiť opatrenia, ktoré sú už dlho uznávané ako nevyhnutné. Skúsenosti so sústavou Natura 2000 hovoria samy za seba. |
| --- | --- |

1.3

Vývoj biodiverzity je napriek politickým sľubom žiaľ aj naďalej negatívny, čo nespočíva v tom, že by sa nevedelo, ako by sa dalo zabrániť úbytku druhov. Doposiaľ chýbala politická vôľa skutočne presadiť opatrenia, ktoré sú už dlho uznávané ako nevyhnutné. Skúsenosti so sústavou Natura 2000 hovoria samy za seba.

| 1.4 | Komisia vo svojom oznámení správne pomenovala dôvody, ktoré o. i. spočívajú v „nedostatočnej správe a riadení a neschopnosti klasických ekonomík uznať ekonomické hodnoty prírodného kapitálu a ekosystémových služieb“. Tieto dôvody a skutočnosť, že eticko-morálne zdôvodnenie zachovania biodiverzity bolo pri procesoch plánovania a politického rozhodovania skôr druhoradé, viedli k súčasnému vyostreniu situácie. |
| --- | --- |

1.4

Komisia vo svojom oznámení správne pomenovala dôvody, ktoré o. i. spočívajú v „nedostatočnej správe a riadení a neschopnosti klasických ekonomík uznať ekonomické hodnoty prírodného kapitálu a ekosystémových služieb“. Tieto dôvody a skutočnosť, že eticko-morálne zdôvodnenie zachovania biodiverzity bolo pri procesoch plánovania a politického rozhodovania skôr druhoradé, viedli k súčasnému vyostreniu situácie.

| 1.5 | Medzi požiadavkami a skutočnosťou sú veľmi veľké rozdiely, ktoré treba preklenúť, ak chceme zabrániť hroziacemu nebezpečenstvu straty dôveryhodnosti. |
| --- | --- |

1.5

Medzi požiadavkami a skutočnosťou sú veľmi veľké rozdiely, ktoré treba preklenúť, ak chceme zabrániť hroziacemu nebezpečenstvu straty dôveryhodnosti.

| 1.6 | EHSV víta predloženie akčného plánu a uznáva zmysluplnosť 160 (!) opatrení, ktoré sú v ňom uvedené. Väčšina z nich však nie je v žiadnom prípade nová. Sú už roky predmetom rokovaní. Budúcnosť teda ukáže, či politika predložením tohto akčného plánu nakoniec skutočne nájde silu uskutočniť zásadné zmeny považované za nevyhnutné, alebo či sa potvrdia obavy mnohých ochrancov prírody, že politika sa síce znovu verbálne dotkne tejto citlivej spoločensko-politickej oblasti, ale že zostane iba pri slovách. |
| --- | --- |

1.6

EHSV víta predloženie akčného plánu a uznáva zmysluplnosť 160 (!) opatrení, ktoré sú v ňom uvedené. Väčšina z nich však nie je v žiadnom prípade nová. Sú už roky predmetom rokovaní. Budúcnosť teda ukáže, či politika predložením tohto akčného plánu nakoniec skutočne nájde silu uskutočniť zásadné zmeny považované za nevyhnutné, alebo či sa potvrdia obavy mnohých ochrancov prírody, že politika sa síce znovu verbálne dotkne tejto citlivej spoločensko-politickej oblasti, ale že zostane iba pri slovách.

| 1.7 | EHSV za hlavný bod kritiky týkajúci sa oznámenia Komisie považuje chýbajúce strategické vysporiadanie sa s otázkou, ktorú nastolil vo svojom prieskumnom stanovisku z 18. 5. 2006 (1), prečo medzi požiadavkami, oznámeniami a skutočnosťou, ktoré sa týkajú zachovania biodiverzity vznikajú také značné rozdiely. EHSV ľutuje, že sa tento problém takmer vôbec nezohľadnil v oznámení Komisie a v akčnom pláne. |
| --- | --- |

1.7

EHSV za hlavný bod kritiky týkajúci sa oznámenia Komisie považuje chýbajúce strategické vysporiadanie sa s otázkou, ktorú nastolil vo svojom prieskumnom stanovisku z 18. 5. 2006 (1), prečo medzi požiadavkami, oznámeniami a skutočnosťou, ktoré sa týkajú zachovania biodiverzity vznikajú také značné rozdiely. EHSV ľutuje, že sa tento problém takmer vôbec nezohľadnil v oznámení Komisie a v akčnom pláne.

| 1.8 | EHSV preto považuje za veľmi potrebné prednostne realizovať štvrtú oblasť politiky, ktorou je zlepšenie vedomostnej základne, aby si občania aj politici uvedomili skutočné následky svojho konania. |
| --- | --- |

1.8

EHSV preto považuje za veľmi potrebné prednostne realizovať štvrtú oblasť politiky, ktorou je zlepšenie vedomostnej základne, aby si občania aj politici uvedomili skutočné následky svojho konania.

| 1.9 | Treba vziať do úvahy, že je nevyhnutné pomôcť krajinám susediacim s EÚ posilniť ochranu biodiverzity a že EÚ a jej členské štáty nesmú spolufinancovať projekty, ktoré by mohli prispieť k rýchlejšiemu poklesu biodiverzity v európskych krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ. |
| --- | --- |

1.9

Treba vziať do úvahy, že je nevyhnutné pomôcť krajinám susediacim s EÚ posilniť ochranu biodiverzity a že EÚ a jej členské štáty nesmú spolufinancovať projekty, ktoré by mohli prispieť k rýchlejšiemu poklesu biodiverzity v európskych krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ.

| 1.10 | EHSV podporuje koncepciu globálnej zodpovednosti EÚ tak, ako ju opisuje Komisia. Zatiaľ čo EÚ a členské štáty použijú menej ako 0,004 % svojho ekonomického potenciálu na zodpovedajúce globálne opatrenia na rozvoj a udržanie biodiverzity, aj naďalej stúpa zodpovednosť za globálne ničenie biodiverzity (napr. tropické lesy). V budúcnosti môže byť vývoj na trhu s biologickými pohonnými hmotami zodpovedný za ďalšie vyhrotenie situácie. |
| --- | --- |

1.10

EHSV podporuje koncepciu globálnej zodpovednosti EÚ tak, ako ju opisuje Komisia. Zatiaľ čo EÚ a členské štáty použijú menej ako 0,004 % svojho ekonomického potenciálu na zodpovedajúce globálne opatrenia na rozvoj a udržanie biodiverzity, aj naďalej stúpa zodpovednosť za globálne ničenie biodiverzity (napr. tropické lesy). V budúcnosti môže byť vývoj na trhu s biologickými pohonnými hmotami zodpovedný za ďalšie vyhrotenie situácie.

| 1.11 | EHSV kritizuje, že samotný akčný plán je k dispozícii iba ako technická príloha a tým iba ako osobitný dokument SEK výlučne v anglickom jazyku. Vyzýva Komisiu, aby akčný plán preložila do všetkých úradných jazykov a postarala sa o jeho ďalšie rozšírenie cez internet ako aj v tlačenej podobe. |
| --- | --- |

1.11

EHSV kritizuje, že samotný akčný plán je k dispozícii iba ako technická príloha a tým iba ako osobitný dokument SEK výlučne v anglickom jazyku. Vyzýva Komisiu, aby akčný plán preložila do všetkých úradných jazykov a postarala sa o jeho ďalšie rozšírenie cez internet ako aj v tlačenej podobe.

| 1.12 | Na uskutočnenie cieľov akčného plánu má dohliadnuť existujúca skupina odborníkov na biodiverzitu. EHSV pokladá za naliehavé zapojiť oveľa intenzívnejšie občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

1.12

Na uskutočnenie cieľov akčného plánu má dohliadnuť existujúca skupina odborníkov na biodiverzitu. EHSV pokladá za naliehavé zapojiť oveľa intenzívnejšie občiansku spoločnosť.

2.   Hlavné prvky a pozadie dokumentu Komisie

| 2.1 | Potom, čo EÚ už v roku 1998 poukázala vo svojej stratégii pre biodiverzitu na doslovne „obrovský rozsah “poklesu biodiverzity, zhodli sa predstavitelia štátov a vlád EÚ v roku 2001 na cieli zastaviť „dramatický “pokles biodiverzity (v EÚ) do roku 2010 (2). Európskej verejnosti na tomto stretnutí okrem toho sľúbili postarať sa o obnovenie biotopov a prírodných systémov. |
| --- | --- |

2.1

Potom, čo EÚ už v roku 1998 poukázala vo svojej stratégii pre biodiverzitu na doslovne „obrovský rozsah “poklesu biodiverzity, zhodli sa predstavitelia štátov a vlád EÚ v roku 2001 na cieli zastaviť „dramatický “pokles biodiverzity (v EÚ) do roku 2010 (2). Európskej verejnosti na tomto stretnutí okrem toho sľúbili postarať sa o obnovenie biotopov a prírodných systémov.

| 2.2 | V predkladanom oznámení, s ktorým bol predložený akčný plán na zachovanie biodiverzity, Komisia opäť podrobne a pôsobivo opisuje súčasnú situáciu v oblasti zachovania biodiverzity, lepšie povedané jej neustáleho poklesu. Tento pokles je, ako ukazujú všetky štúdie Európskej agentúry pre životné prostredie aj tzv. „červené zoznamy“ ohrozených druhov zvierat a rastlín na národnej úrovni, rovnako ako predtým nanajvýš znepokojujúci. Komisia vo svojom oznámení konštatuje, že sme ešte veľmi vzdialení od sformulovaného cieľa zastavenia straty biodiverzity do roku 2010 a že vývoj, ktorý je stále negatívny, sa môže zvrátiť, „ale len na základe zásadných zmien politiky a praxe“. |
| --- | --- |

2.2

V predkladanom oznámení, s ktorým bol predložený akčný plán na zachovanie biodiverzity, Komisia opäť podrobne a pôsobivo opisuje súčasnú situáciu v oblasti zachovania biodiverzity, lepšie povedané jej neustáleho poklesu. Tento pokles je, ako ukazujú všetky štúdie Európskej agentúry pre životné prostredie aj tzv. „červené zoznamy“ ohrozených druhov zvierat a rastlín na národnej úrovni, rovnako ako predtým nanajvýš znepokojujúci. Komisia vo svojom oznámení konštatuje, že sme ešte veľmi vzdialení od sformulovaného cieľa zastavenia straty biodiverzity do roku 2010 a že vývoj, ktorý je stále negatívny, sa môže zvrátiť, „ale len na základe zásadných zmien politiky a praxe“.

| 2.3 | Komisia ďalej uvádza, že „rýchlosť a rozsah implementácie sú nedostačujúce“ a požaduje „zrýchlenie implementácie na strane Spoločenstva i členských štátov“, pretože inak „Existuje reálne riziko, že sa globálny cieľ roku 2010 nesplní.“. |
| --- | --- |

2.3

Komisia ďalej uvádza, že „rýchlosť a rozsah implementácie sú nedostačujúce“ a požaduje „zrýchlenie implementácie na strane Spoločenstva i členských štátov“, pretože inak „Existuje reálne riziko, že sa globálny cieľ roku 2010 nesplní.“.

| 2.4 | Nesplnenie tohto cieľa by bolo podľa názoru Komisie dvojnásobne problematické, pretože zachovanie biodiverzity, je nielen eticko-morálna povinnosť tvorstva, ale zmysluplné a dôležité aj zo samotného hospodárskeho hľadiska. V oznámení sa podrobne uvádza, že biodiverzita je základom ekosystémových služieb, ku ktorým patrí o. i. „produkcia potravín, palív, vlákien a liekov, regulácia vody, ovzdušia a klímy, zachovanie úrodnosti pôdy, cyklus živín“. Globálne je „okolo dvoch tretín ekosystémových služieb na celom svete na ústupe“. Finančná škoda, ktorá týmto vzniká a ktorá sa dá iba ťažko určiť, sa v oznámení Komisie odhaduje na „rádovo stovky miliárd eur za rok“. |
| --- | --- |

2.4

Nesplnenie tohto cieľa by bolo podľa názoru Komisie dvojnásobne problematické, pretože zachovanie biodiverzity, je nielen eticko-morálna povinnosť tvorstva, ale zmysluplné a dôležité aj zo samotného hospodárskeho hľadiska. V oznámení sa podrobne uvádza, že biodiverzita je základom ekosystémových služieb, ku ktorým patrí o. i. „produkcia potravín, palív, vlákien a liekov, regulácia vody, ovzdušia a klímy, zachovanie úrodnosti pôdy, cyklus živín“. Globálne je „okolo dvoch tretín ekosystémových služieb na celom svete na ústupe“. Finančná škoda, ktorá týmto vzniká a ktorá sa dá iba ťažko určiť, sa v oznámení Komisie odhaduje na „rádovo stovky miliárd eur za rok“.

| 2.5 | V oznámení Komisie sa ďalej kladie otázka, čo bolo doposiaľ urobené a s akým úspechom. Nezameriava sa pritom len na samotnú EÚ, ale zároveň opisuje aj globálnu situáciu a predstavuje globálnu zodpovednosť EÚ. |
| --- | --- |

2.5

V oznámení Komisie sa ďalej kladie otázka, čo bolo doposiaľ urobené a s akým úspechom. Nezameriava sa pritom len na samotnú EÚ, ale zároveň opisuje aj globálnu situáciu a predstavuje globálnu zodpovednosť EÚ.

| 2.6 | Samotnou podstatou oznámenia je vysporiadanie sa s otázkou, čo sa musí v budúcnosti udiať. Na tento účel je vypracovaný (avšak iba vo forme prílohy ako dokument SEK) akčný plán EÚ, ktorý pojednáva o štyroch kľúčových oblastiach politiky, definuje desať prioritných cieľov a špecifikuje ďalšie štyri „kľúčové podporné opatrenia“. |
| --- | --- |

2.6

Samotnou podstatou oznámenia je vysporiadanie sa s otázkou, čo sa musí v budúcnosti udiať. Na tento účel je vypracovaný (avšak iba vo forme prílohy ako dokument SEK) akčný plán EÚ, ktorý pojednáva o štyroch kľúčových oblastiach politiky, definuje desať prioritných cieľov a špecifikuje ďalšie štyri „kľúčové podporné opatrenia“.

| 2.6.1 | Prvá oblasť politiky sa zaoberá témou „Biodiverzita v EÚ“. V rámci nej je sformulovaných 5 z celkovo desiatich prioritných cieľov, a to






  — | chrániť najdôležitejšie biotopy a druhy v EÚ, |
| --- | --- | --- |

2.6.1

Prvá oblasť politiky sa zaoberá témou „Biodiverzita v EÚ“. V rámci nej je sformulovaných 5 z celkovo desiatich prioritných cieľov, a to

—

chrániť najdôležitejšie biotopy a druhy v EÚ,

| — | zachovať a obnoviť biodiverzitu a ekosystémové služby v širších vidieckych oblastiach EÚ, |
| --- | --- |

—

zachovať a obnoviť biodiverzitu a ekosystémové služby v širších vidieckych oblastiach EÚ,

| — | zachovať a obnoviť biodiverzitu a ekosystémové služby v širšom morskom prostredí EÚ, |
| --- | --- |

—

zachovať a obnoviť biodiverzitu a ekosystémové služby v širšom morskom prostredí EÚ,

| — | posilniť zlučiteľnosť regionálneho a územného rozvoja s biodiverzitou v EÚ, |
| --- | --- |

—

posilniť zlučiteľnosť regionálneho a územného rozvoja s biodiverzitou v EÚ,

| — | podstatne znížiť vplyv invazívnych cudzích druhov a cudzích genotypov na biodiverzitu EÚ. |
| --- | --- |

—

podstatne znížiť vplyv invazívnych cudzích druhov a cudzích genotypov na biodiverzitu EÚ.

| 2.6.2 | Druhá oblasť politiky sa zaoberá témou „EÚ a globálna biodiverzita“, pretože pokles biodiverzity nie je obmedzený na územie EÚ a EÚ ako aj členské štáty pristúpili na jednej strane prostredníctvom medzinárodnoprávnych záväzkov k celosvetovej ochrane biodiverzity a na strane druhej nesú na základe svojich obchodných vzťahov spoluzodpovednosť na celosvetovom vývoji. Tu sú formulované ďalšie tri prioritné ciele, a to






  — | zásadne posilniť účinnosť medzinárodnej správy a riadenia biodiverzity a ekosystémových služieb, |
| --- | --- | --- |

2.6.2

Druhá oblasť politiky sa zaoberá témou „EÚ a globálna biodiverzita“, pretože pokles biodiverzity nie je obmedzený na územie EÚ a EÚ ako aj členské štáty pristúpili na jednej strane prostredníctvom medzinárodnoprávnych záväzkov k celosvetovej ochrane biodiverzity a na strane druhej nesú na základe svojich obchodných vzťahov spoluzodpovednosť na celosvetovom vývoji. Tu sú formulované ďalšie tri prioritné ciele, a to

—

zásadne posilniť účinnosť medzinárodnej správy a riadenia biodiverzity a ekosystémových služieb,

| — | zásadne posilniť podporu biodiverzity a ekosystémových služieb vo vonkajšej pomoci EÚ, |
| --- | --- |

—

zásadne posilniť podporu biodiverzity a ekosystémových služieb vo vonkajšej pomoci EÚ,

| — | zásadne znížiť vplyv medzinárodného obchodu na globálnu biodiverzitu a ekosystémové služby. |
| --- | --- |

—

zásadne znížiť vplyv medzinárodného obchodu na globálnu biodiverzitu a ekosystémové služby.

| 2.6.3 | Tretia oblasť politiky sa zaoberá témou „Biodiverzita a klimatická zmena“ a formuluje cieľ






  — | podporovať prispôsobovanie biodiverzity klimatickej zmene. |
| --- | --- | --- |

2.6.3

Tretia oblasť politiky sa zaoberá témou „Biodiverzita a klimatická zmena“ a formuluje cieľ

—

podporovať prispôsobovanie biodiverzity klimatickej zmene.

| 2.6.4 | V štvrtej oblasti politiky sa oznámenie a zodpovedajúci akčný plán zaoberajú témou „Vedomostná základňa“ a požadujú ako desiaty a tým najmenej prioritný cieľ






  — | podstatne posilňovať v rámci EÚ a v celosvetovom kontexte vedomostnú základňu na zachovanie a trvalo udržateľné využívanie biodiverzity |
| --- | --- | --- |

2.6.4

V štvrtej oblasti politiky sa oznámenie a zodpovedajúci akčný plán zaoberajú témou „Vedomostná základňa“ a požadujú ako desiaty a tým najmenej prioritný cieľ

—

podstatne posilňovať v rámci EÚ a v celosvetovom kontexte vedomostnú základňu na zachovanie a trvalo udržateľné využívanie biodiverzity

| 2.6.5 | Pri týchto štyroch kľúčových podporných opatreniach ide o






  — | zabezpečenie primeraného financovania |
| --- | --- | --- |

2.6.5

Pri týchto štyroch kľúčových podporných opatreniach ide o

—

zabezpečenie primeraného financovania

| — | posilňovanie rozhodovania EÚ, |
| --- | --- |

—

posilňovanie rozhodovania EÚ,

| — | budovanie partnerských vzťahov, |
| --- | --- |

—

budovanie partnerských vzťahov,

| — | budovanie verejného vzdelávania, uvedomenia a účasti. |
| --- | --- |

—

budovanie verejného vzdelávania, uvedomenia a účasti.

3.   Všeobecné poznámky k obsahu oznámenia komisie

| 3.1 | EHSV víta predloženie oznámenia a vytvorenie akčného plánu, ktoré boli predložené 22.5.2006, štyri dni po schválení prieskumného stanoviska EHSV na tému „Kampaň EÚ za zachovanie biodiverzity – postoj a príspevok občianskej spoločnosti“. EHSV konštatuje, že analýza súčasnej situácie ako aj príčiny sa v oboch dokumentoch takmer úplne prekrývajú. |
| --- | --- |

3.1

EHSV víta predloženie oznámenia a vytvorenie akčného plánu, ktoré boli predložené 22.5.2006, štyri dni po schválení prieskumného stanoviska EHSV na tému „Kampaň EÚ za zachovanie biodiverzity – postoj a príspevok občianskej spoločnosti“. EHSV konštatuje, že analýza súčasnej situácie ako aj príčiny sa v oboch dokumentoch takmer úplne prekrývajú.

| 3.2 | EHSV konštatuje, že jednotlivé príčiny poklesu druhov a biotopov, ako napr. zintenzívnenie využitia pôdy resp. zrušenie doteraz extenzívne využívaného priestoru, úplné stavebné zakrytie krajiny a rozširovanie sídel atď., sú už roky známe a mnohostranne vedecky zdokumentované. Spočívajú buď na rozhodnutiach a opatreniach hospodárskych subjektov, resp. na politických rozhodnutiach v rámci existujúcich zákonov. Ohrozenie biodiverzity spôsobené nelegálnou činnosťou je relatívne malé. Ide teda o legálne politické, vecné a hodnotové rozhodnutia, ktoré vedú k strate biodiverzity. Často sú podporované resp. iniciované rozhodnutiami a podpornými nástrojmi EÚ, členských štátov a obcí. |
| --- | --- |

3.2

EHSV konštatuje, že jednotlivé príčiny poklesu druhov a biotopov, ako napr. zintenzívnenie využitia pôdy resp. zrušenie doteraz extenzívne využívaného priestoru, úplné stavebné zakrytie krajiny a rozširovanie sídel atď., sú už roky známe a mnohostranne vedecky zdokumentované. Spočívajú buď na rozhodnutiach a opatreniach hospodárskych subjektov, resp. na politických rozhodnutiach v rámci existujúcich zákonov. Ohrozenie biodiverzity spôsobené nelegálnou činnosťou je relatívne malé. Ide teda o legálne politické, vecné a hodnotové rozhodnutia, ktoré vedú k strate biodiverzity. Často sú podporované resp. iniciované rozhodnutiami a podpornými nástrojmi EÚ, členských štátov a obcí.

| 3.3 | Súlad medzi EHSV a oznámením Komisie ohľadne situácie a analýzy platí aj pri odôvodneniach, prečo je zachovanie biodiverzity potrebné. Komisia vo svojej správe uvádza eticko-morálne a hospodárske dôvody, EHSV vo svojom prieskumnom stanovisku hovorí o zmysle a o úžitkovej hodnote krajiny a biodiverzity. |
| --- | --- |

3.3

Súlad medzi EHSV a oznámením Komisie ohľadne situácie a analýzy platí aj pri odôvodneniach, prečo je zachovanie biodiverzity potrebné. Komisia vo svojej správe uvádza eticko-morálne a hospodárske dôvody, EHSV vo svojom prieskumnom stanovisku hovorí o zmysle a o úžitkovej hodnote krajiny a biodiverzity.

Biodiverzita medzi politickými požiadavkami a skutočnosťou

| 3.4 | Oznámenie Komisie, ktoré je potrebné vyhodnotiť, sa zaraďuje do dlhého zoznamu politických dokumentov, ktoré ohlasujú zastavenie poklesu biodiverzity. Neustále sa dávali nové politické sľuby, naposledy na stretnutí ministrov životného prostredia EÚ v decembri 2006, na ktorom bolo oznámenie Komisie schválené. |
| --- | --- |

3.4

Oznámenie Komisie, ktoré je potrebné vyhodnotiť, sa zaraďuje do dlhého zoznamu politických dokumentov, ktoré ohlasujú zastavenie poklesu biodiverzity. Neustále sa dávali nové politické sľuby, naposledy na stretnutí ministrov životného prostredia EÚ v decembri 2006, na ktorom bolo oznámenie Komisie schválené.

| 3.5 | EHSV však musí skonštatovať, že medzi požiadavkami a skutočnosťou vznikajú príliš často značné rozdiely, ktoré verejnosť prirodzene vníma. Napríklad ministri zodpovední za politiku rybného hospodárstva stanovili koncom decembra 2006 lovné kvóty na tresku, ktoré sú však podľa názoru všetkých (!) morských biológov príliš vysoké a budú s najväčšou pravdepodobnosťou viesť k zničeniu stavov. Napriek tomu sa hovorilo o „dobrom výsledku“. Táto skutočnosť poukazuje buď na rozdielne hodnotenie problematiky a vzťahu príčin a následkov alebo na to, že táto téma bola síce prerokovaná, no v skutočnosti sa aj naďalej vedome realizuje politika, ktorá bude mať za následok stratu biodiverzity. |
| --- | --- |

3.5

EHSV však musí skonštatovať, že medzi požiadavkami a skutočnosťou vznikajú príliš často značné rozdiely, ktoré verejnosť prirodzene vníma. Napríklad ministri zodpovední za politiku rybného hospodárstva stanovili koncom decembra 2006 lovné kvóty na tresku, ktoré sú však podľa názoru všetkých (!) morských biológov príliš vysoké a budú s najväčšou pravdepodobnosťou viesť k zničeniu stavov. Napriek tomu sa hovorilo o „dobrom výsledku“. Táto skutočnosť poukazuje buď na rozdielne hodnotenie problematiky a vzťahu príčin a následkov alebo na to, že táto téma bola síce prerokovaná, no v skutočnosti sa aj naďalej vedome realizuje politika, ktorá bude mať za následok stratu biodiverzity.

| 3.6 | Výbor medzičasom poukázal na túto problematiku v celom rade stanovísk na túto tému a varoval pred hroziacou stratou dôvery v politiku. |
| --- | --- |

3.6

Výbor medzičasom poukázal na túto problematiku v celom rade stanovísk na túto tému a varoval pred hroziacou stratou dôvery v politiku.

| 3.7 | Medzi Komisiou a EHSV očividne existujú rozdiely v hodnotení otázky, do akej miery široké vrstvy obyvateľstva, politickí činitelia a najdôležitejšie hospodárske subjekty vidia a hodnotia problém poklesu biodiverzity a to, ako sa proti tomuto problému bude postupovať. EHSV pritom nepochybuje, že by strata biodiverzity zostala nespozorovaná. A nikoho, žiadneho občana ani politika nechce podozrievať, že sa vedome rozhodne oslabiť biodiverzitu. Avšak zjavne existujú veľké problémy skutočne posúdiť dlhodobé následky vlastných rozhodnutí a príp. z nich vyvodiť dôsledky. Ďalším typickým príkladom pre túto situáciu sú melioračné práce, ktoré sa v rokoch 2004 – 2006 vykonali v niektorých nových členských štátoch, okrem iného v Poľsku, a ktoré sú naplánované aj na obdobie rokov 2007 – 2013 v rámci programov rozvoja vidieka. Opatrenia na „obhospodarovanie poľnohospodárskych vodných zdrojov“, ktoré boli financované z prostriedkov EÚ spočívajú najmä v technických úpravách nív vodných tokov. Má to množstvo negatívnych následkov, v prvom rade pokles biodiverzity, pričom realizácia a plánovanie týchto opatrení sa bohužiaľ týka aj oblastí, ktoré by potenciálne mohli byť súčasťou siete Natura 2000. |
| --- | --- |

3.7

Medzi Komisiou a EHSV očividne existujú rozdiely v hodnotení otázky, do akej miery široké vrstvy obyvateľstva, politickí činitelia a najdôležitejšie hospodárske subjekty vidia a hodnotia problém poklesu biodiverzity a to, ako sa proti tomuto problému bude postupovať. EHSV pritom nepochybuje, že by strata biodiverzity zostala nespozorovaná. A nikoho, žiadneho občana ani politika nechce podozrievať, že sa vedome rozhodne oslabiť biodiverzitu. Avšak zjavne existujú veľké problémy skutočne posúdiť dlhodobé následky vlastných rozhodnutí a príp. z nich vyvodiť dôsledky. Ďalším typickým príkladom pre túto situáciu sú melioračné práce, ktoré sa v rokoch 2004 – 2006 vykonali v niektorých nových členských štátoch, okrem iného v Poľsku, a ktoré sú naplánované aj na obdobie rokov 2007 – 2013 v rámci programov rozvoja vidieka. Opatrenia na „obhospodarovanie poľnohospodárskych vodných zdrojov“, ktoré boli financované z prostriedkov EÚ spočívajú najmä v technických úpravách nív vodných tokov. Má to množstvo negatívnych následkov, v prvom rade pokles biodiverzity, pričom realizácia a plánovanie týchto opatrení sa bohužiaľ týka aj oblastí, ktoré by potenciálne mohli byť súčasťou siete Natura 2000.

| 3.8 | Komisia hovorí o tom, že otázky zachovania biodiverzity budú hrať o. i. „dôležitú úlohu“ aj pri Lisabonskej stratégii, a aj Výbor regiónov sa vo svojom stanovisku k tomuto oznámeniu javí „potešený uzneseniami Rady z 23. – 24.3.2006, v ktorých vyzýva k tomu, aby sa cieľ do roku 2010 prijal do všetkých príslušných oblastí politiky Lisabonskej agendy“. EHSV má ale veľké pochybnosti, že to tak bude. Musí skôr skonštatovať, že úlohe a významu biodiverzity v kontexte „hospodárskej politiky “sa bude venovať pozornosť len okrajovo. Ako uvádza vyhodnotenie, v dokumentoch o Lisabonskej stratégii sa nájdu napríklad pojmy ako „biodiverzita “a „ochrana prírody“, aj keď len okrajovo a rovnako je to aj pri národných reformných programoch. |
| --- | --- |

3.8

Komisia hovorí o tom, že otázky zachovania biodiverzity budú hrať o. i. „dôležitú úlohu“ aj pri Lisabonskej stratégii, a aj Výbor regiónov sa vo svojom stanovisku k tomuto oznámeniu javí „potešený uzneseniami Rady z 23. – 24.3.2006, v ktorých vyzýva k tomu, aby sa cieľ do roku 2010 prijal do všetkých príslušných oblastí politiky Lisabonskej agendy“. EHSV má ale veľké pochybnosti, že to tak bude. Musí skôr skonštatovať, že úlohe a významu biodiverzity v kontexte „hospodárskej politiky “sa bude venovať pozornosť len okrajovo. Ako uvádza vyhodnotenie, v dokumentoch o Lisabonskej stratégii sa nájdu napríklad pojmy ako „biodiverzita “a „ochrana prírody“, aj keď len okrajovo a rovnako je to aj pri národných reformných programoch.

| 3.9 | Komisia má úplnú pravdu, keď vo svojom oznámení hovorí o „nedostatočnej správe a riadení a neschopnosti klasických ekonomík uznať ekonomické hodnoty prírodného kapitálu a ekosystémových služieb“. Ak by boli hodnoty skutočne uznané a následne by sa internalizovali „externé náklady“, nevznikol by problém v tejto forme. |
| --- | --- |

3.9

Komisia má úplnú pravdu, keď vo svojom oznámení hovorí o „nedostatočnej správe a riadení a neschopnosti klasických ekonomík uznať ekonomické hodnoty prírodného kapitálu a ekosystémových služieb“. Ak by boli hodnoty skutočne uznané a následne by sa internalizovali „externé náklady“, nevznikol by problém v tejto forme.

| 3.10 | EHSV už vo svojom spomenutom prieskumnom stanovisku poznamenal, že v súčasnosti skôr pribúdajú konflikty medzi rozličnými stratégiami na podporu hospodárskeho rastu a biodiverzity. Hospodársky rast je dnes často vnímaný príliš nediferencovane ako kvantitatívny rast a takýto hospodársky rast sa môže zachovaním biodiverzity obmedziť alebo sťažiť. Ochrana prírody a biodiverzita sa tak vo väčšine prípadov, pri ktorých ide napr. o vecné alebo plánovacie rozhodnutia, nechápe ako šanca na hospodársky rozvoj, ale často ako jeho prekážka. Iba tak sa dá vysvetliť neustály, niekedy dokonca vyostrený „tlak“, proti smernici o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a smernici o ochrane vtáctva a z nich vyvinutej sústavy Natura 2000. Aj keď sa komisár pre životné prostredie Dimas svojho času vyslovil proti zmene spomenutých smerníc (3), je zrejmé, že ochrana životného prostredia sa veľakrát vníma ako plošná konkurencia a brzda rozvoja a iba veľmi zriedkavo ako základ hospodárskeho rozvoja. Finančné náklady alebo záväzky, ktoré vyplývajú napr. z realizácie sústavy Natura 2000, sa pokladajú za ťarchu a nie za investíciu do budúcnosti, resp. sa na ne neposkytujú prostriedky. |
| --- | --- |

3.10

EHSV už vo svojom spomenutom prieskumnom stanovisku poznamenal, že v súčasnosti skôr pribúdajú konflikty medzi rozličnými stratégiami na podporu hospodárskeho rastu a biodiverzity. Hospodársky rast je dnes často vnímaný príliš nediferencovane ako kvantitatívny rast a takýto hospodársky rast sa môže zachovaním biodiverzity obmedziť alebo sťažiť. Ochrana prírody a biodiverzita sa tak vo väčšine prípadov, pri ktorých ide napr. o vecné alebo plánovacie rozhodnutia, nechápe ako šanca na hospodársky rozvoj, ale často ako jeho prekážka. Iba tak sa dá vysvetliť neustály, niekedy dokonca vyostrený „tlak“, proti smernici o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a smernici o ochrane vtáctva a z nich vyvinutej sústavy Natura 2000. Aj keď sa komisár pre životné prostredie Dimas svojho času vyslovil proti zmene spomenutých smerníc (3), je zrejmé, že ochrana životného prostredia sa veľakrát vníma ako plošná konkurencia a brzda rozvoja a iba veľmi zriedkavo ako základ hospodárskeho rozvoja. Finančné náklady alebo záväzky, ktoré vyplývajú napr. z realizácie sústavy Natura 2000, sa pokladajú za ťarchu a nie za investíciu do budúcnosti, resp. sa na ne neposkytujú prostriedky.

| 3.11 | Okrem tohto „ekonomického “vnímania ochrany prírody a biodiverzity, ktorá je úplne v protiklade k ekonomickému odôvodneniu, ktoré uvádza Komisia na zachovanie biodiverzity, existuje aj druhý problém zapríčinený samotnými subjektmi zodpovednými za ochranu životného prostredia, ktorý viedol k vyostreniu konfliktu s vlastníkmi pôdy resp. s jej užívateľmi. EHSV dal niekoľkokrát zreteľne najavo, že spôsob, akým sa napríklad plánoval a teraz realizuje systém Natura 2000 je dobrým príkladom toho, ako nemôže ochrana životného prostredia fungovať. Ministri na národnej resp. krajinskej úrovni odrazu kritizujú právne podklady, ktoré pred rokmi sami vytvorili. Finančné prostriedky na politicky sľúbené peňažné vyrovnanie pre poľnohospodárov nie sú k dispozícii a rozhodnutia sa prijímajú bez dotknutých vlastníkov pôdy alebo jej užívateľov namiesto toho, aby sa zapojili. Takáto ochrana prírody nie je dôveryhodná a vytvára nedôveru. |
| --- | --- |

3.11

Okrem tohto „ekonomického “vnímania ochrany prírody a biodiverzity, ktorá je úplne v protiklade k ekonomickému odôvodneniu, ktoré uvádza Komisia na zachovanie biodiverzity, existuje aj druhý problém zapríčinený samotnými subjektmi zodpovednými za ochranu životného prostredia, ktorý viedol k vyostreniu konfliktu s vlastníkmi pôdy resp. s jej užívateľmi. EHSV dal niekoľkokrát zreteľne najavo, že spôsob, akým sa napríklad plánoval a teraz realizuje systém Natura 2000 je dobrým príkladom toho, ako nemôže ochrana životného prostredia fungovať. Ministri na národnej resp. krajinskej úrovni odrazu kritizujú právne podklady, ktoré pred rokmi sami vytvorili. Finančné prostriedky na politicky sľúbené peňažné vyrovnanie pre poľnohospodárov nie sú k dispozícii a rozhodnutia sa prijímajú bez dotknutých vlastníkov pôdy alebo jej užívateľov namiesto toho, aby sa zapojili. Takáto ochrana prírody nie je dôveryhodná a vytvára nedôveru.

| 3.12 | Veľa príkladov znázorňuje, že v rozumnej vzájomnosti by sa mohli docieliť značné úspechy, keby politika a správa dodržala svoje sľuby a vytvorili sa pravé partnerstvá. |
| --- | --- |

3.12

Veľa príkladov znázorňuje, že v rozumnej vzájomnosti by sa mohli docieliť značné úspechy, keby politika a správa dodržala svoje sľuby a vytvorili sa pravé partnerstvá.

Finančné rozhodnutia EÚ ako negatívny príklad

| 3.13 | Práve finančné rozhodnutia z rokovania najvyšších predstaviteľov EÚ v decembri 2005 o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013 dokumentujú svojím krátením 2. piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktorý je obzvlášť dôležitý na zabezpečenie biodiverzity skutočnosť, že pri politických úvahách sa napriek všetkým vyhláseniam obetujú ciele biodiverzity. Keď Komisia pol roka po spomenutých finančných rozhodnutiach z rokovania najvyšších predstaviteľov EÚ opisuje v akčnom pláne „zabezpečenie primeraného financovania “sústavy Natura 2000 ako jedno zo štyroch kľúčových podporných opatrení, tak je to z obsahovej a formálnej stránky síce vnímané ako správna požiadavka, ktorá však nemá nič do činenia s politickou realitou. Zdôrazňuje skôr rozdiel medzi slovom a skutkom. |
| --- | --- |

3.13

Práve finančné rozhodnutia z rokovania najvyšších predstaviteľov EÚ v decembri 2005 o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013 dokumentujú svojím krátením 2. piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktorý je obzvlášť dôležitý na zabezpečenie biodiverzity skutočnosť, že pri politických úvahách sa napriek všetkým vyhláseniam obetujú ciele biodiverzity. Keď Komisia pol roka po spomenutých finančných rozhodnutiach z rokovania najvyšších predstaviteľov EÚ opisuje v akčnom pláne „zabezpečenie primeraného financovania “sústavy Natura 2000 ako jedno zo štyroch kľúčových podporných opatrení, tak je to z obsahovej a formálnej stránky síce vnímané ako správna požiadavka, ktorá však nemá nič do činenia s politickou realitou. Zdôrazňuje skôr rozdiel medzi slovom a skutkom.

| 3.14 | EHSV sa niekoľkokrát vyjadril, že 2. pilier SPP je po tom ako mu pridelili dodatočné úlohy, napr. financovanie systému Natura 2000 a realizáciu rámcovej smernice o vode, úplne podfinancovaný. Čo si má myslieť občan o politike, ktorá je zjavne rozporuplná a vyvoláva konflikty na mieste? |
| --- | --- |

3.14

EHSV sa niekoľkokrát vyjadril, že 2. pilier SPP je po tom ako mu pridelili dodatočné úlohy, napr. financovanie systému Natura 2000 a realizáciu rámcovej smernice o vode, úplne podfinancovaný. Čo si má myslieť občan o politike, ktorá je zjavne rozporuplná a vyvoláva konflikty na mieste?

| 3.15 | Výbor regiónov má preto úplne pravdu, keď sa vo svojom stanovisku vyslovil za to, aby sa pri hodnotení finančného výhľadu 2007 – 2013 v roku 2008 určila značná časť prostriedkov na trvalú udržateľnosť poľnohospodárstva a ochranu krajiny. |
| --- | --- |

3.15

Výbor regiónov má preto úplne pravdu, keď sa vo svojom stanovisku vyslovil za to, aby sa pri hodnotení finančného výhľadu 2007 – 2013 v roku 2008 určila značná časť prostriedkov na trvalú udržateľnosť poľnohospodárstva a ochranu krajiny.

| 3.16 | Podobné platí pre požiadavku Komisie, ktorá je vo svojej podstate správna, že sa musí zabezpečiť, „aby finančné prostriedky Spoločenstva na regionálny rozvoj prospievali biodiverzite a nepoškodzovali ju“, rovnako ako „budovanie partnerských vzťahov medzi navrhovateľmi, vývojovými pracovníkmi a záujmami biodiverzity“. EHSV výslovne podporuje aj túto medzičasom niekoľkokrát vyslovenú požiadavku. Avšak aj tu sú zjavné rozdiely medzi (správnym) oznámením a každodennou politickou praxou, pretože v podstate sa nič nezmenilo. Stále sa stavajú projekty infraštruktúry (čiastočne spolufinancované EÚ) v chránených oblastiach a napriek potrebným kompenzačným a náhradným opatreniam na ochranu prírody však – pozri opis situácie EÚ – dochádza k strate biodiverzity. |
| --- | --- |

3.16

Podobné platí pre požiadavku Komisie, ktorá je vo svojej podstate správna, že sa musí zabezpečiť, „aby finančné prostriedky Spoločenstva na regionálny rozvoj prospievali biodiverzite a nepoškodzovali ju“, rovnako ako „budovanie partnerských vzťahov medzi navrhovateľmi, vývojovými pracovníkmi a záujmami biodiverzity“. EHSV výslovne podporuje aj túto medzičasom niekoľkokrát vyslovenú požiadavku. Avšak aj tu sú zjavné rozdiely medzi (správnym) oznámením a každodennou politickou praxou, pretože v podstate sa nič nezmenilo. Stále sa stavajú projekty infraštruktúry (čiastočne spolufinancované EÚ) v chránených oblastiach a napriek potrebným kompenzačným a náhradným opatreniam na ochranu prírody však – pozri opis situácie EÚ – dochádza k strate biodiverzity.

| 3.17 | EHSV sa mimochodom domnieva, že požiadavka týkajúca sa štrukturálnych fondov musí platiť na všetky výdavky EÚ, ak sa má vyhovieť vlastnej požiadavke vykonávať koherentnú politiku. |
| --- | --- |

3.17

EHSV sa mimochodom domnieva, že požiadavka týkajúca sa štrukturálnych fondov musí platiť na všetky výdavky EÚ, ak sa má vyhovieť vlastnej požiadavke vykonávať koherentnú politiku.

| 3.18 | EHSV vidí východiskové body vo všetkých oblastiach, v ktorých nesie EÚ na základe svojich kompetencií zodpovednosť. Takýmto bodom by bola poľnohospodárska politika. Ako vyplýva zo situácie, súčasné právne úpravy však nestačia na celoplošné udržanie biodiverzity. Keď sa poľnohospodárske platby spoja „iba “s dodržaním existujúcich zákonov, bude rýchlo zrejmé, že sa tým biodiverzita nepodporí. |
| --- | --- |

3.18

EHSV vidí východiskové body vo všetkých oblastiach, v ktorých nesie EÚ na základe svojich kompetencií zodpovednosť. Takýmto bodom by bola poľnohospodárska politika. Ako vyplýva zo situácie, súčasné právne úpravy však nestačia na celoplošné udržanie biodiverzity. Keď sa poľnohospodárske platby spoja „iba “s dodržaním existujúcich zákonov, bude rýchlo zrejmé, že sa tým biodiverzita nepodporí.

| 3.19 | Priame platby poľnohospodárom, ktoré vytvárajú prevažnú časť agrárneho rozpočtu, nie sú zamerané na podporu biodiverzity, ale na prípravu poľnohospodárov na výzvy svetových trhov. EHSV však niekoľkokrát zdôraznil, že „Európsky model poľnohospodárstva“, ktorý o. i. zahŕňa aj zachovanie biodiverzity, nemožno dosiahnuť pri podmienkach svetového trhu. Nie je možné, aby boli poľnohospodári konkurencieschopní na celosvetovom trhu a zároveň od nich očakávať, že budú podporovať biodiverzitu. |
| --- | --- |

3.19

Priame platby poľnohospodárom, ktoré vytvárajú prevažnú časť agrárneho rozpočtu, nie sú zamerané na podporu biodiverzity, ale na prípravu poľnohospodárov na výzvy svetových trhov. EHSV však niekoľkokrát zdôraznil, že „Európsky model poľnohospodárstva“, ktorý o. i. zahŕňa aj zachovanie biodiverzity, nemožno dosiahnuť pri podmienkach svetového trhu. Nie je možné, aby boli poľnohospodári konkurencieschopní na celosvetovom trhu a zároveň od nich očakávať, že budú podporovať biodiverzitu.

| 3.20 | Výbor preto žiada, že „pokiaľ podmienky na svetovom trhu skôr bránia poľnohospodárstvu, ktoré by bolo celoplošne v súlade s ochranou životného prostredia, ... (musia) politici vynaložiť zvláštne úsilie“, napr. v tom zmysle, že „podpora poľnohospodársko-ekologických opatrení sa natoľko zvýši, aby všetci poľnohospodári EÚ používali ekologické výrobné postupy“ (4) Aj v tomto prípade za slovami nenasledujú činy. |
| --- | --- |

3.20

Výbor preto žiada, že „pokiaľ podmienky na svetovom trhu skôr bránia poľnohospodárstvu, ktoré by bolo celoplošne v súlade s ochranou životného prostredia, ... (musia) politici vynaložiť zvláštne úsilie“, napr. v tom zmysle, že „podpora poľnohospodársko-ekologických opatrení sa natoľko zvýši, aby všetci poľnohospodári EÚ používali ekologické výrobné postupy“ (4) Aj v tomto prípade za slovami nenasledujú činy.

| 3.21 | Je jednoznačné, že sa politická situácia pri ochrane biodiverzity podstatne odlišuje od situácie v iných oblastiach politiky, napr. finančnej politiky alebo politiky stability. V tejto situácii sa Komisia pokúša – čiastočne aj proti veľkému odporu – presadiť jasne rozpoznateľnú politickú líniu a existujú (pozri Maastrichtské kritériá) aj nástroje na podporu kurzu, ktorý je považovaný za správny. Zachovanie biodiverzity však stále zostalo len pri slovách politikov. |
| --- | --- |

3.21

Je jednoznačné, že sa politická situácia pri ochrane biodiverzity podstatne odlišuje od situácie v iných oblastiach politiky, napr. finančnej politiky alebo politiky stability. V tejto situácii sa Komisia pokúša – čiastočne aj proti veľkému odporu – presadiť jasne rozpoznateľnú politickú líniu a existujú (pozri Maastrichtské kritériá) aj nástroje na podporu kurzu, ktorý je považovaný za správny. Zachovanie biodiverzity však stále zostalo len pri slovách politikov.

| 3.22 | Práve preto sa EHSV vo svojom prieskumnom stanovisku zameral na otázku, aké spoločenské pozadie vyvolalo situáciu, že sa všetci vyslovujú za biodiverzitu, pričom však dochádza aj naďalej k rýchlej strate biodiverzity. Dospel k záveru, že spoločnosti (a veľkej časti politikov) je málo známy zmysel a úžitková hodnota biodiverzity. Ak ale nebudú plne akceptované a pochopené oba dôvody na zachovanie biodiverzity, potom nemôže byť príslušná politika účinná. EHSV preto žiadal stanoviť vysvetľovanie nevyhnutnosti zachovania biodiverzity za politickú prioritu. Predložený akčný plán EÚ sa síce dotýka tejto problematiky v rámci 4. oblasti politiky a „kľúčovými podpornými opatreniami“, avšak nie tak podrobne, ako by si to vyžadovala. |
| --- | --- |

3.22

Práve preto sa EHSV vo svojom prieskumnom stanovisku zameral na otázku, aké spoločenské pozadie vyvolalo situáciu, že sa všetci vyslovujú za biodiverzitu, pričom však dochádza aj naďalej k rýchlej strate biodiverzity. Dospel k záveru, že spoločnosti (a veľkej časti politikov) je málo známy zmysel a úžitková hodnota biodiverzity. Ak ale nebudú plne akceptované a pochopené oba dôvody na zachovanie biodiverzity, potom nemôže byť príslušná politika účinná. EHSV preto žiadal stanoviť vysvetľovanie nevyhnutnosti zachovania biodiverzity za politickú prioritu. Predložený akčný plán EÚ sa síce dotýka tejto problematiky v rámci 4. oblasti politiky a „kľúčovými podpornými opatreniami“, avšak nie tak podrobne, ako by si to vyžadovala.

| 3.23 | EHSV by sa chcel na tomto mieste vyhnúť opakovaniu výpovedí zo svojho stanoviska z 18. 5. 2006. Môže len požiadať Komisiu, Radu a Parlament, aby sa ešte raz zaoberali príslušnými úvahami EHSV. Dramatická situácia pri vývoji biodiverzity je známa a vznikla prevažne z legálneho konania. EÚ síce zaviedla niektoré opatrenia, ktoré však o. i. nie sú účinné aj preto, lebo sa uplatňovali len nedostatočne, ak vôbec. Naďalej sa prijíma veľa rozhodnutí, hoci sú kontraproduktívne. |
| --- | --- |

3.23

EHSV by sa chcel na tomto mieste vyhnúť opakovaniu výpovedí zo svojho stanoviska z 18. 5. 2006. Môže len požiadať Komisiu, Radu a Parlament, aby sa ešte raz zaoberali príslušnými úvahami EHSV. Dramatická situácia pri vývoji biodiverzity je známa a vznikla prevažne z legálneho konania. EÚ síce zaviedla niektoré opatrenia, ktoré však o. i. nie sú účinné aj preto, lebo sa uplatňovali len nedostatočne, ak vôbec. Naďalej sa prijíma veľa rozhodnutí, hoci sú kontraproduktívne.

4.   Osobitné pripomienky

| 4.1 | Ak je v jednom akčnom pláne urobených viac ako 160 rozličných návrhov na zlepšenie situácie, poukazuje to predovšetkým na to, že doteraz musia existovať nedostatky v mnohých politických oblastiach a na najrozličnejších úrovniach. Zároveň si však treba položiť otázku, či majú všetky opatrenia rovnaký význam a či sa budú všetky riešiť súčasne. Kladenie týchto otázok neznamená, že EHSV považuje čo i len jedno z uvedených opatrení za nesprávne. Má iba pochybnosti, či sa všetky naozaj dôsledne uskutočnia. |
| --- | --- |

4.1

Ak je v jednom akčnom pláne urobených viac ako 160 rozličných návrhov na zlepšenie situácie, poukazuje to predovšetkým na to, že doteraz musia existovať nedostatky v mnohých politických oblastiach a na najrozličnejších úrovniach. Zároveň si však treba položiť otázku, či majú všetky opatrenia rovnaký význam a či sa budú všetky riešiť súčasne. Kladenie týchto otázok neznamená, že EHSV považuje čo i len jedno z uvedených opatrení za nesprávne. Má iba pochybnosti, či sa všetky naozaj dôsledne uskutočnia.

| 4.2 | Podľa EHSV je prioritou bezodkladne a v rozsiahlej miere sa zaoberať 4. oblasťou politiky: naliehavo treba zlepšiť vedomostnú základňu o skutočnom význame biodiverzity a o skutočných dlhodobých následkoch príslušných rozhodnutí na biodiverzitu. Len na základe primeraných poznatkov akceptovaných politikou a spoločnosťou sa môže rozvíjať účasť, ktorá je politicky potrebná, aby sa uskutočnili hlboko siahajúce a základné zmeny v politike a praxi, ktoré Komisia považuje za nevyhnutné. Či je v súčasnosti väčší nedostatok primeraných poznatkov a myšlienok, alebo či skôr chýba schopnosť a vôľa politicky sa presadiť je otázka, na ktorú sa dá len veľmi ťažko odpovedať. |
| --- | --- |

4.2

Podľa EHSV je prioritou bezodkladne a v rozsiahlej miere sa zaoberať 4. oblasťou politiky: naliehavo treba zlepšiť vedomostnú základňu o skutočnom význame biodiverzity a o skutočných dlhodobých následkoch príslušných rozhodnutí na biodiverzitu. Len na základe primeraných poznatkov akceptovaných politikou a spoločnosťou sa môže rozvíjať účasť, ktorá je politicky potrebná, aby sa uskutočnili hlboko siahajúce a základné zmeny v politike a praxi, ktoré Komisia považuje za nevyhnutné. Či je v súčasnosti väčší nedostatok primeraných poznatkov a myšlienok, alebo či skôr chýba schopnosť a vôľa politicky sa presadiť je otázka, na ktorú sa dá len veľmi ťažko odpovedať.

| 4.3 | Na EÚ sa bude jednoznačne pozerať podľa toho, či uskutoční vyhlásenia, ktoré urobila vo svojom akčnom pláne, a zmení svoju odbornú politiku a politiku výdavkov. Finančné rozhodnutia z decembra vyvolávajú u mnohých dotknutých osôb pochybnosti, či sa táto zmena vážne uskutoční. Tieto pochybnosti narastajú so skutočnosťou, že ani tam, kde proti efektívnejšej ochrane biodiverzity nestoja žiadne hospodárske záujmy sa v minulosti nemohli dosiahnuť žiadne výsledky. |
| --- | --- |

4.3

Na EÚ sa bude jednoznačne pozerať podľa toho, či uskutoční vyhlásenia, ktoré urobila vo svojom akčnom pláne, a zmení svoju odbornú politiku a politiku výdavkov. Finančné rozhodnutia z decembra vyvolávajú u mnohých dotknutých osôb pochybnosti, či sa táto zmena vážne uskutoční. Tieto pochybnosti narastajú so skutočnosťou, že ani tam, kde proti efektívnejšej ochrane biodiverzity nestoja žiadne hospodárske záujmy sa v minulosti nemohli dosiahnuť žiadne výsledky.

| 4.4 | Ako príklad možno uviesť problémovú oblasť, ktorá sa v celom dokumente Komisie vôbec nespomína, hoci je veľmi dôležitá pri mnohých ohrozených druhov, a tou je lov. V 27 štátoch EÚ, vo Švajčiarsku a Nórsku je ročne zastrelených alebo chytených približne 102 miliónov vtákov, medzi nimi aj približne 37 miliónov spevavých vtákov. Tieto údaje pochádzajú z poľovníckych štatistík. Isté je, že vysoké straty sťahovavých druhov vtákov spôsobené poľovačkou sú dôležitým faktorom úmrtnosti. |
| --- | --- |

4.4

Ako príklad možno uviesť problémovú oblasť, ktorá sa v celom dokumente Komisie vôbec nespomína, hoci je veľmi dôležitá pri mnohých ohrozených druhov, a tou je lov. V 27 štátoch EÚ, vo Švajčiarsku a Nórsku je ročne zastrelených alebo chytených približne 102 miliónov vtákov, medzi nimi aj približne 37 miliónov spevavých vtákov. Tieto údaje pochádzajú z poľovníckych štatistík. Isté je, že vysoké straty sťahovavých druhov vtákov spôsobené poľovačkou sú dôležitým faktorom úmrtnosti.

| 4.5 | Druhy vtákov ako cíbik chochlatý, močiarnica mekotavá, kačica chrapľavá, škovránok poľný, prepelica poľná, hrdlička poľná a slučka malá sú druhy, ktorých stavy sa v rámci celej Európy alebo v častiach Európy zmenšujú, a preto by sa mali a mohli chrániť pred lovom. Popritom je potrebné zohľadniť skutočnosť, že poľovačka na sťahovavé druhy zvierat slúži vo väčšine európskych krajín iba malej časti obyvateľstva ako vyplnenie voľného času. Neexistuje preto žiaden hospodársky dôvod, loví sa len pre zábavu. A predsa – alebo práve preto? – sa doteraz nedosiahol žiaden úspech. Stále znova sa ukazuje, aké ťažké je zmeniť samotné zvyky a ešte ťažšie je uskutočniť zodpovedajúce „hlboko siahajúce a základné zmeny“. |
| --- | --- |

4.5

Druhy vtákov ako cíbik chochlatý, močiarnica mekotavá, kačica chrapľavá, škovránok poľný, prepelica poľná, hrdlička poľná a slučka malá sú druhy, ktorých stavy sa v rámci celej Európy alebo v častiach Európy zmenšujú, a preto by sa mali a mohli chrániť pred lovom. Popritom je potrebné zohľadniť skutočnosť, že poľovačka na sťahovavé druhy zvierat slúži vo väčšine európskych krajín iba malej časti obyvateľstva ako vyplnenie voľného času. Neexistuje preto žiaden hospodársky dôvod, loví sa len pre zábavu. A predsa – alebo práve preto? – sa doteraz nedosiahol žiaden úspech. Stále znova sa ukazuje, aké ťažké je zmeniť samotné zvyky a ešte ťažšie je uskutočniť zodpovedajúce „hlboko siahajúce a základné zmeny“.

| 4.6 | Grécky ostrov Tilos je pozoruhodne pozitívnym príkladom pre to, čo môže spôsobiť zákaz lovu. Od roku 1993 sa na tomto ostrove neloví, čo viedlo k enormnému zvýšeniu rozmanitosti a počtu druhov. EÚ podporila tento rozvoj o. i. prostredníctvom projektu LIFE. |
| --- | --- |

4.6

Grécky ostrov Tilos je pozoruhodne pozitívnym príkladom pre to, čo môže spôsobiť zákaz lovu. Od roku 1993 sa na tomto ostrove neloví, čo viedlo k enormnému zvýšeniu rozmanitosti a počtu druhov. EÚ podporila tento rozvoj o. i. prostredníctvom projektu LIFE.

| 4.7 | EHSV by chcel na záver ešte zdôrazniť, že zdieľa koncepciu globálnej zodpovednosti, o ktorej sa Komisia zmieňuje. Konštatuje však, že EÚ sa ani tu ešte nemôže tešiť z víťazstva. Komisia vo svojom oznámení uvádza, že v súčasnosti sa používa iba „1/100 z celkových ročných rozpočtov Spoločenstva a členských štátov na rozvojovú pomoc“, to znamená menej ako 0,004 % všetkých výdavkov na medzinárodné projekty týkajúce sa zachovania biodiverzity. |
| --- | --- |

4.7

EHSV by chcel na záver ešte zdôrazniť, že zdieľa koncepciu globálnej zodpovednosti, o ktorej sa Komisia zmieňuje. Konštatuje však, že EÚ sa ani tu ešte nemôže tešiť z víťazstva. Komisia vo svojom oznámení uvádza, že v súčasnosti sa používa iba „1/100 z celkových ročných rozpočtov Spoločenstva a členských štátov na rozvojovú pomoc“, to znamená menej ako 0,004 % všetkých výdavkov na medzinárodné projekty týkajúce sa zachovania biodiverzity.

| 4.8 | Na druhej strane je vidieť vysokú spoluzodpovednosť za zničenie biodiverzity v iných častiach sveta. V oznámení sa spomína napríklad ničenie tropických pralesov. EHSV dáva na zváženie, že klčovanie lesov je kontraproduktívne nielen z hľadiska ochrany biodiverzity, ale aj z dôvodu ochrany klímy: 20 % globálneho zaťaženia CO2 pochádza z ničenia lesov! |
| --- | --- |

4.8

Na druhej strane je vidieť vysokú spoluzodpovednosť za zničenie biodiverzity v iných častiach sveta. V oznámení sa spomína napríklad ničenie tropických pralesov. EHSV dáva na zváženie, že klčovanie lesov je kontraproduktívne nielen z hľadiska ochrany biodiverzity, ale aj z dôvodu ochrany klímy: 20 % globálneho zaťaženia CO2 pochádza z ničenia lesov!

| 4.9 | EHSV upozorňuje na zjavné riziko, ktorému čelí poľnohospodárstvo a chovateľstvo pri rýchlom procese erózie genetických zdrojov na výrobu potravín. |
| --- | --- |

4.9

EHSV upozorňuje na zjavné riziko, ktorému čelí poľnohospodárstvo a chovateľstvo pri rýchlom procese erózie genetických zdrojov na výrobu potravín.

| 4.10 | EHSV vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že by mohlo dôjsť napríklad v rámci realizácie stratégie biopalív EÚ k ďalšiemu masívnemu ničeniu tropických pralesov, ak sa bude používať lacnejší dovezený tovar namiesto domácich výrobkov vyrobených v súlade s ochranou životného prostredia. Malajzia v súčasnosti vyrába asi 5 miliónov ton palmového oleja ročne a plantáže založené na tento účel boli v období medzi 1985 a 2000 zodpovedné za približne 90 % z celkového klčovania dažďového pralesa. Teraz sa má vyklčovať ďalších 6 miliónov hektárov dažďového pralesa a v Indonézii dokonca 16,5 milióna hektárov na založenie palmových plantáží. Palmový olej je určený na export. Tepelná elektráreň v nemeckom meste Schwäbisch-Hall, ktorá sa často dáva za vzor energetickej politiky, používa na 90 % palmový olej! |
| --- | --- |

4.10

EHSV vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že by mohlo dôjsť napríklad v rámci realizácie stratégie biopalív EÚ k ďalšiemu masívnemu ničeniu tropických pralesov, ak sa bude používať lacnejší dovezený tovar namiesto domácich výrobkov vyrobených v súlade s ochranou životného prostredia. Malajzia v súčasnosti vyrába asi 5 miliónov ton palmového oleja ročne a plantáže založené na tento účel boli v období medzi 1985 a 2000 zodpovedné za približne 90 % z celkového klčovania dažďového pralesa. Teraz sa má vyklčovať ďalších 6 miliónov hektárov dažďového pralesa a v Indonézii dokonca 16,5 milióna hektárov na založenie palmových plantáží. Palmový olej je určený na export. Tepelná elektráreň v nemeckom meste Schwäbisch-Hall, ktorá sa často dáva za vzor energetickej politiky, používa na 90 % palmový olej!

| 4.11 | EHSV by okrem týchto obsahovo a strategicky rozličných posúdení chcel poznamenať ešte dve dôležité formálne veci: |
| --- | --- |

4.11

EHSV by okrem týchto obsahovo a strategicky rozličných posúdení chcel poznamenať ešte dve dôležité formálne veci:

| 4.11.1 | Dotknuté osoby a zainteresované kruhy veľmi hnevá, keď sa musia vyhľadávať rozličné dokumenty EÚ na vytvorenie úplného prehľadu o jednej a tej istej politickej oblasti. Na základe administratívnej úlohy skrátiť dokumenty Komisie nie je akčný plán, ktorý je uvedený v obsahu oznámenia Komisie ako príloha 1, priložený k oznámeniu Komisie. Existuje iba ako osobitný dokument SEK, pričom sa na príslušnej titulnej strane pojem „akčný plán “vôbec nenachádza. Hovorí sa v ňom iba o „technickej prílohe“. Akčný plán je k dispozícii iba v anglickom jazyku (teda nie v ostatných úradných jazykoch) a písmo je veľmi zle čitateľné, čo je veľmi nepríjemné. EHSV preto Komisiu vyzýva, aby preložila akčného plánu do všetkých úradných jazykov a postarala sa o jeho ďalšie šírenie prostredníctvom internetu, ako aj v tlačenej podobe. |
| --- | --- |

4.11.1

Dotknuté osoby a zainteresované kruhy veľmi hnevá, keď sa musia vyhľadávať rozličné dokumenty EÚ na vytvorenie úplného prehľadu o jednej a tej istej politickej oblasti. Na základe administratívnej úlohy skrátiť dokumenty Komisie nie je akčný plán, ktorý je uvedený v obsahu oznámenia Komisie ako príloha 1, priložený k oznámeniu Komisie. Existuje iba ako osobitný dokument SEK, pričom sa na príslušnej titulnej strane pojem „akčný plán “vôbec nenachádza. Hovorí sa v ňom iba o „technickej prílohe“. Akčný plán je k dispozícii iba v anglickom jazyku (teda nie v ostatných úradných jazykoch) a písmo je veľmi zle čitateľné, čo je veľmi nepríjemné. EHSV preto Komisiu vyzýva, aby preložila akčného plánu do všetkých úradných jazykov a postarala sa o jeho ďalšie šírenie prostredníctvom internetu, ako aj v tlačenej podobe.

| 4.11.2 | Komisia navrhuje, aby na uskutočnenie cieľov akčného plánu dohliadala existujúca skupina expertov na biodiverzitu. EHSV naopak navrhuje zapojiť oveľa intenzívnejšie občiansku spoločnosť práve vzhľadom na problém, ktorý bol detailne opísaný vyššie ako aj v prieskumnom stanovisku, že povedomie a z toho vyplývajúca účasť sú príliš nízke. |
| --- | --- |

4.11.2

Komisia navrhuje, aby na uskutočnenie cieľov akčného plánu dohliadala existujúca skupina expertov na biodiverzitu. EHSV naopak navrhuje zapojiť oveľa intenzívnejšie občiansku spoločnosť práve vzhľadom na problém, ktorý bol detailne opísaný vyššie ako aj v prieskumnom stanovisku, že povedomie a z toho vyplývajúca účasť sú príliš nízke.

V Bruseli 15. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006, s. 96.

1

(2)  Pozri závery predsedníctva, Európska rada, Göteborg 15. – 16. júna 2001.

2

(3)  Čo EHSV víta.

3

(4)  „Budúcnosť SPP“, Stanovisko EHSV z 21.3.2002.

4

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/12

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (kodifikované znenie)“

KOM(2006) 543 v konečnom znení – 2006/0170 (COD)

(2007/C 97/04)

Európska rada sa 11. októbra 2006 rozhodla podľa článku 175 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 25. januára 2007. Spravodajcom bol pán Osborn.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo dňa 15. a 16. februára 2007 (schôdza z 15. februára 2007) 188 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom sa 8 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Predkladaný návrh Komisie sleduje kodifikáciu smernice Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a množstvo nasledujúcich zmien a doplnení tejto smernice. |
| --- | --- |

1.1

Predkladaný návrh Komisie sleduje kodifikáciu smernice Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a množstvo nasledujúcich zmien a doplnení tejto smernice.

| 1.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) výrazne podporuje pravidelnú kodifikáciu právnych predpisov EÚ vo všetkých oblastiach. Súhlasí s Komisiou a ďalšími inštitúciami, že takouto kodifikáciou sa právne predpisy stávajú prehľadnejšími a prístupnejšími pre všetkých, ktorí ich potrebujú použiť, a zrozumiteľnejšími pre verejnosť. |
| --- | --- |

1.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) výrazne podporuje pravidelnú kodifikáciu právnych predpisov EÚ vo všetkých oblastiach. Súhlasí s Komisiou a ďalšími inštitúciami, že takouto kodifikáciou sa právne predpisy stávajú prehľadnejšími a prístupnejšími pre všetkých, ktorí ich potrebujú použiť, a zrozumiteľnejšími pre verejnosť.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | V tomto prípade má kodifikácia ešte ďalšiu prednosť, lebo zhrnie všetky právne predpisy EÚ o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (IPCC) do jednej smernice v dostatočnom predstihu pred tým, než budú nastolené rôzne nové návrhy vyplývajúce z priebehu terajšieho preskúmavania tejto oblasti. Európskym inštitúciám a ďalším zainteresovaným subjektom to uľahčí posudzovanie nových návrhov. |
| --- | --- |

2.1

V tomto prípade má kodifikácia ešte ďalšiu prednosť, lebo zhrnie všetky právne predpisy EÚ o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (IPCC) do jednej smernice v dostatočnom predstihu pred tým, než budú nastolené rôzne nové návrhy vyplývajúce z priebehu terajšieho preskúmavania tejto oblasti. Európskym inštitúciám a ďalším zainteresovaným subjektom to uľahčí posudzovanie nových návrhov.

| 2.2 | V tejto súvislosti EHSV pripomína svoje predchádzajúce stanovisko vyjadrujúce sa k pokroku pri implementácii integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia, ktoré bolo schválené v decembri 2003 (1). V tom čase vyjadril výbor obavy súvisiace s niektorými problémami, ktoré sa prejavili pri implementácii smernice. Patrili medzi ne oneskorovanie a zmätky pri transpozícii smernice, oneskorovanie a nedostatok transparentnosti pri stanovovaní podmienok pre kontrolné miesta v rámci integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia, ťažkosti so zabezpečením jednotných štandardov inšpekcie prevádzkových miest a s presadzovaním podmienok povoľovania a celý rad ďalších otázok. |
| --- | --- |

2.2

V tejto súvislosti EHSV pripomína svoje predchádzajúce stanovisko vyjadrujúce sa k pokroku pri implementácii integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia, ktoré bolo schválené v decembri 2003 (1). V tom čase vyjadril výbor obavy súvisiace s niektorými problémami, ktoré sa prejavili pri implementácii smernice. Patrili medzi ne oneskorovanie a zmätky pri transpozícii smernice, oneskorovanie a nedostatok transparentnosti pri stanovovaní podmienok pre kontrolné miesta v rámci integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia, ťažkosti so zabezpečením jednotných štandardov inšpekcie prevádzkových miest a s presadzovaním podmienok povoľovania a celý rad ďalších otázok.

| 2.3 | Medzitým Komisia vypracovala akčný plán na podporu rýchlejšieho napredovania v rámci Európskej únie a EHSV s uspokojením konštatuje, že na základe terajších štúdií Komisie o stave implementácie sa zdá, že v mnohých častiach EÚ sa implementácia zrýchlila. |
| --- | --- |

2.3

Medzitým Komisia vypracovala akčný plán na podporu rýchlejšieho napredovania v rámci Európskej únie a EHSV s uspokojením konštatuje, že na základe terajších štúdií Komisie o stave implementácie sa zdá, že v mnohých častiach EÚ sa implementácia zrýchlila.

| 2.4 | EHSV však naďalej vyjadruje svoje obavy týkajúce sa niektorých aspektov implementácie. Osobitne sa obáva, že mnohé členské štáty budú mať pravdepodobne vážne ťažkosti so splnením kontrolného režimu integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia na všetkých prevádzkových miestach do konca roku 2007 tak, ako to požaduje smernica. (Väčšina krajín v Európe mala desať rokov na plnú implementáciu a dokonca aj nové členské štáty mali asi tri roky k dispozícii na to, aby splnili aspoň rámcové podmienky pre kontrolu zariadení.) Naďalej je znepokojený aj netransparentnosťou dôvodov, ktoré viedli niektoré zodpovedné orgány k udeleniu povolenia takým zariadeniam, ktoré ani zďaleka nemôžu dosiahnuť hodnoty emisií prípustné podľa dokumentov BREF. Základná koncepcia integrovaného hodnotenia, ktorá má umožniť rozumné kompenzácie emisií do rôznych zložiek životného prostredia, sa nie vždy vykonáva efektívne. Ďalšou príčinou obáv sú rozdielne postupy z hľadiska frekvencie a dôkladnosti inšpekcií. |
| --- | --- |

2.4

EHSV však naďalej vyjadruje svoje obavy týkajúce sa niektorých aspektov implementácie. Osobitne sa obáva, že mnohé členské štáty budú mať pravdepodobne vážne ťažkosti so splnením kontrolného režimu integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia na všetkých prevádzkových miestach do konca roku 2007 tak, ako to požaduje smernica. (Väčšina krajín v Európe mala desať rokov na plnú implementáciu a dokonca aj nové členské štáty mali asi tri roky k dispozícii na to, aby splnili aspoň rámcové podmienky pre kontrolu zariadení.) Naďalej je znepokojený aj netransparentnosťou dôvodov, ktoré viedli niektoré zodpovedné orgány k udeleniu povolenia takým zariadeniam, ktoré ani zďaleka nemôžu dosiahnuť hodnoty emisií prípustné podľa dokumentov BREF. Základná koncepcia integrovaného hodnotenia, ktorá má umožniť rozumné kompenzácie emisií do rôznych zložiek životného prostredia, sa nie vždy vykonáva efektívne. Ďalšou príčinou obáv sú rozdielne postupy z hľadiska frekvencie a dôkladnosti inšpekcií.

| 2.5 | EHSV bude aj v ďalších fázach preskúmavania predpisov integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia plniť svoju úlohu a predkladať pripomienky. Už teraz chce povzbudiť Komisiu a ďalšie inštitúcie, aby uvažovali o nových významných opatreniach, ktoré by zabezpečili efektívnejšie uplatňovanie právnych predpisov, vzhľadom na to, že súčasné štúdie Komisie odhalili veľmi rôznorodý stav ich uplatňovania. |
| --- | --- |

2.5

EHSV bude aj v ďalších fázach preskúmavania predpisov integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia plniť svoju úlohu a predkladať pripomienky. Už teraz chce povzbudiť Komisiu a ďalšie inštitúcie, aby uvažovali o nových významných opatreniach, ktoré by zabezpečili efektívnejšie uplatňovanie právnych predpisov, vzhľadom na to, že súčasné štúdie Komisie odhalili veľmi rôznorodý stav ich uplatňovania.

| 2.6 | Integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia (IPPC) má potenciál neustále zdokonaľovať prevádzkové normy pre podniky v rámci Európy citlivým spôsobom, ktorý bude zohľadňovať miestne podmienky a okolnosti. Potrvá to však dlho, kým sa etabluje ako významná hnacia sila zmien a zlepšení v environmentálnej účinnosti prevádzok. Ak si má udržať dôveru podnikov aj ostatnej občianskej spoločnosti, musí byť implementovaná transparentne a presadzovaná jednotným spôsobom v rámci celej Európy. V opačnom prípade sa jej nepodarí využiť možnosti, ktoré ponúka investičný cyklus, na vytvorenie dynamického rámca pre neustále zlepšovanie výkonnosti, ale skôr naruší samotnú hospodársku súťaž a povedie k rastúcej nedôvere v celý systém ako prostriedok zlepšovania environmentálnej účinnosti a kvality životného prostredia v rámci Európy. |
| --- | --- |

2.6

Integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia (IPPC) má potenciál neustále zdokonaľovať prevádzkové normy pre podniky v rámci Európy citlivým spôsobom, ktorý bude zohľadňovať miestne podmienky a okolnosti. Potrvá to však dlho, kým sa etabluje ako významná hnacia sila zmien a zlepšení v environmentálnej účinnosti prevádzok. Ak si má udržať dôveru podnikov aj ostatnej občianskej spoločnosti, musí byť implementovaná transparentne a presadzovaná jednotným spôsobom v rámci celej Európy. V opačnom prípade sa jej nepodarí využiť možnosti, ktoré ponúka investičný cyklus, na vytvorenie dynamického rámca pre neustále zlepšovanie výkonnosti, ale skôr naruší samotnú hospodársku súťaž a povedie k rastúcej nedôvere v celý systém ako prostriedok zlepšovania environmentálnej účinnosti a kvality životného prostredia v rámci Európy.

| 2.7 | Kodifikácia jestvujúcich právnych predpisov prostredníctvom predkladanej smernice je užitočným krokom. Treba ju však chápať len ako uvoľnenie cesty pre ďalšie opatrenia, ktoré budú pravdepodobne potrebné na zlepšenie implementácie po terajšom preskúmaní. |
| --- | --- |

2.7

Kodifikácia jestvujúcich právnych predpisov prostredníctvom predkladanej smernice je užitočným krokom. Treba ju však chápať len ako uvoľnenie cesty pre ďalšie opatrenia, ktoré budú pravdepodobne potrebné na zlepšenie implementácie po terajšom preskúmaní.

V Bruseli 15. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004, s. 29 – 34.

1

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/13

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady o čistokrvných plemenných zvieratách hovädzieho dobytka “(kodifikované znenie)

KOM(2006) 749 v konečnom znení – 2006/0250 (CNS)

(2007/C 97/05)

Rada sa 22. decembra 2006 rozhodla podľa článku 37 a 94 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. januára 2007. Spravodajcom bol pán Gilbert BROS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí 15. – 16. februára 2007 (schôdza z 15. februára) 184 hlasmi za, 1 hlasom proti, pričom 16 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu smernice Rady 77/504/EHS z 25. júla 1977 o čistokrvných plemenných zvieratách hovädzieho dobytka. Nová smernica nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie. Návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel. |
| --- | --- |

1.1

Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu smernice Rady 77/504/EHS z 25. júla 1977 o čistokrvných plemenných zvieratách hovädzieho dobytka. Nová smernica nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie. Návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Výbor považuje za veľmi užitočné mať všetky texty integrované do jednej smernice. V kontexte Európy občanov prikladá Európsky hospodársky a sociálny výbor, podobne ako Komisia, veľkú dôležitosť zjednodušovaniu a sprehľadňovaniu práva Spoločenstva s cieľom jeho lepšieho pochopenia a sprístupnenia občanom, dávajúc im nové príležitosti, ako aj šancu na efektívnejšie využívanie osobitných práv, ktoré im poskytuje. |
| --- | --- |

2.1

Výbor považuje za veľmi užitočné mať všetky texty integrované do jednej smernice. V kontexte Európy občanov prikladá Európsky hospodársky a sociálny výbor, podobne ako Komisia, veľkú dôležitosť zjednodušovaniu a sprehľadňovaniu práva Spoločenstva s cieľom jeho lepšieho pochopenia a sprístupnenia občanom, dávajúc im nové príležitosti, ako aj šancu na efektívnejšie využívanie osobitných práv, ktoré im poskytuje.

| 2.2 | Dbalo sa na to, aby tento súbor ustanovení neobsahoval nijaké podstatné zmeny, ale aby sa zameral výlučne na prezentáciu práva Spoločenstva jasným a transparentným spôsobom. Výbor vyjadruje svoju plnú podporu tomuto cieľu a vzhľadom na uvedené záruky návrh víta. |
| --- | --- |

2.2

Dbalo sa na to, aby tento súbor ustanovení neobsahoval nijaké podstatné zmeny, ale aby sa zameral výlučne na prezentáciu práva Spoločenstva jasným a transparentným spôsobom. Výbor vyjadruje svoju plnú podporu tomuto cieľu a vzhľadom na uvedené záruky návrh víta.

V Bruseli 15. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/14

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných prostriedkov pracovníkmi pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (kodifikovaná verzia)“

KOM(2006) 652 v konečnom znení – 2006/0214 (COD)

(2007/C 97/06)

Európska rada sa 22. novembra 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 22. januára 2007. Spravodajcom bol pán VERBOVEN.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí 15. – 16. februára 2007 (schôdza z 15. februára 2007) 181 hlasmi za, 2 hlasmi proti, 11 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor v podstate predložený návrh víta, žiada Komisiu, aby zohľadnila jeho dve výhrady a podľa nich zmenila znenie textu odôvodnenia a dúfa, že Parlament a Rada návrh rýchlo schvália. |
| --- | --- |

1.1

Výbor v podstate predložený návrh víta, žiada Komisiu, aby zohľadnila jeho dve výhrady a podľa nich zmenila znenie textu odôvodnenia a dúfa, že Parlament a Rada návrh rýchlo schvália.

2.   Zdôvodnenie

2.1   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1.1 | Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu smernice Rady 89/655/EHS z 30. novembra 1989 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných prostriedkov pracovníkmi pri práci. Nová smernica nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie (1). Podľa Komisie návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel. |
| --- | --- |

2.1.1

Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu smernice Rady 89/655/EHS z 30. novembra 1989 o minimálnych požiadavkách na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných prostriedkov pracovníkmi pri práci. Nová smernica nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie (1). Podľa Komisie návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel.

2.2   Poznámky

| 2.2.1 | Dodržiavanie predpisov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri používaní pracovných prostriedkov na pracovisku predstavuje dôležitú súčasť preventívnych opatrení. Tieto predpisy sú od roku 1989 predmetom minimálnej harmonizácie. Smernica z 30. novembra 1989 bola viackrát zmenená a pokrýva väčší počet pracovných situácií (hlavne práce vo výškach) a obsahuje rozšírenú koncepciu ochrany zdravia pri práci pri zohľadnení ergonomických zásad. Tieto rôzne revízie môžu spôsobovať ťažkosti tým, ktorým sú predpisy určené, napriek tomu, že Komisia uskutočnila neoficiálnu koordináciu platných predpisov. |
| --- | --- |

2.2.1

Dodržiavanie predpisov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri používaní pracovných prostriedkov na pracovisku predstavuje dôležitú súčasť preventívnych opatrení. Tieto predpisy sú od roku 1989 predmetom minimálnej harmonizácie. Smernica z 30. novembra 1989 bola viackrát zmenená a pokrýva väčší počet pracovných situácií (hlavne práce vo výškach) a obsahuje rozšírenú koncepciu ochrany zdravia pri práci pri zohľadnení ergonomických zásad. Tieto rôzne revízie môžu spôsobovať ťažkosti tým, ktorým sú predpisy určené, napriek tomu, že Komisia uskutočnila neoficiálnu koordináciu platných predpisov.

| 2.2.2 | Kodifikácia nesmie viesť k žiadnym vecným obsahovým zmenám. Po preskúmaní návrhu výbor zastáva názor, že predložený text túto hlavnú zásadu dodržuje s výhradou nasledujúcich pripomienok:






  — | Odôvodnenia (10) a (11) smernice 2001/45/ES upozorňujú na nutné špecifické školenie pracovníkov, ktorí používajú pracovné prostriedky pri prácach vo výškach. Výbor sa prihovára za to, aby návrh kodifikácie takéto odporúčanie v odôvodnení nevynechal. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Kodifikácia nesmie viesť k žiadnym vecným obsahovým zmenám. Po preskúmaní návrhu výbor zastáva názor, že predložený text túto hlavnú zásadu dodržuje s výhradou nasledujúcich pripomienok:

—

Odôvodnenia (10) a (11) smernice 2001/45/ES upozorňujú na nutné špecifické školenie pracovníkov, ktorí používajú pracovné prostriedky pri prácach vo výškach. Výbor sa prihovára za to, aby návrh kodifikácie takéto odporúčanie v odôvodnení nevynechal.

| — | Výbor sa nazdáva, že podľa rozhodnutia Rady 2003/C 218/01 z 22. júla 2003 by v súvislosti s návrhom mal byť konzultovaný Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. V súlade s doterajšou praxou by takáto konzultácia mala byť uvedená v odôvodnení smernice. |
| --- | --- |

—

Výbor sa nazdáva, že podľa rozhodnutia Rady 2003/C 218/01 z 22. júla 2003 by v súvislosti s návrhom mal byť konzultovaný Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. V súlade s doterajšou praxou by takáto konzultácia mala byť uvedená v odôvodnení smernice.

| 2.2.3 | S výhradou týchto pripomienok sa výbor domnieva, že návrh predstavuje účelnú kombináciu platných právnych predpisov, robí ich zrozumiteľnejšími a nespôsobuje žiadne zásadné problémy. |
| --- | --- |

2.2.3

S výhradou týchto pripomienok sa výbor domnieva, že návrh predstavuje účelnú kombináciu platných právnych predpisov, robí ich zrozumiteľnejšími a nespôsobuje žiadne zásadné problémy.

| 2.2.4 | Výbor v podstate predložený návrh víta, žiada Komisiu, aby zohľadnila jeho dve výhrady a podľa nich zmenila znenie textu odôvodnenia a dúfa, že Parlament a Rada návrh rýchlo schvália. |
| --- | --- |

2.2.4

Výbor v podstate predložený návrh víta, žiada Komisiu, aby zohľadnila jeho dve výhrady a podľa nich zmenila znenie textu odôvodnenia a dúfa, že Parlament a Rada návrh rýchlo schvália.

V Bruseli 15. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Smernica Rady 89/655/EHS, smernica Rady 95/63/ES a smernica 2001/45/ES Európskeho parlamentu a Rady.

1

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/15

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (kodifikované znenie)“

KOM(2006) 664, konečné znenie – 2006/0222 (COD)

(2007/C 97/07)

Rada sa rozhodla 12. decembra 2006 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená prípravnými prácami prijala svoje stanovisko dňa 22. januára 2007 (spravodajcom bol pán VERBOEN).

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433.plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 15. a 16. februára 2007 (schôdza zo dňa 15. februára 2007) 192 hlasmi za, 3 hlasmi proti, pričom 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor po preštudovaní návrhu vyjadruje svoje želanie, aby tento bol čo najskôr schválený Parlamentom a Radou. |
| --- | --- |

1.1

Výbor po preštudovaní návrhu vyjadruje svoje želanie, aby tento bol čo najskôr schválený Parlamentom a Radou.

| 1.2 | Okrem iného výbor potvrdil svoje želanie, aby členské štáty ratifikovali Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o bezpečnosti pri používaní azbestu č. 162. |
| --- | --- |

1.2

Okrem iného výbor potvrdil svoje želanie, aby členské štáty ratifikovali Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o bezpečnosti pri používaní azbestu č. 162.

2.   Zdôvodnenie

2.1   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1.1 | Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu smernice Rady 83/477/EHS z 19. septembra 1983 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 8 smernice 80/1107/EHS). Nová smernica nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie (1). Podľa Komisie návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel. |
| --- | --- |

2.1.1

Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu smernice Rady 83/477/EHS z 19. septembra 1983 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu pri práci (druhá samostatná smernica v zmysle článku 8 smernice 80/1107/EHS). Nová smernica nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie (1). Podľa Komisie návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel.

2.2   Všeobecné pripomienky

| 2.2.1 | Vystavenie sa účinkom azbestu je aj naďalej významným rizikovým faktorom pre rôzne kategórie pracovníkov, a to najmä v stavebnom sektore. Vo všeobecnosti sa odhaduje, že v Európe bolo použitých viacero desiatok miliónov ton azbestu počas 20. storočia. Napriek rozhodnutiu Európskej únie o zákaze azbestu v roku 1999, vystavenie účinkom azbestu bude pokračovať aj počas ďalších desaťročí, a to najmä z dôvodu počtu budov, v ktorých bol azbest použitý. Okrem toho vyradenie rôznych zariadení, ktoré obsahujú azbest, a nakladanie s odpadom môžu taktiež predstavovať riziko vystavenia sa účinkom azbestu. |
| --- | --- |

2.2.1

Vystavenie sa účinkom azbestu je aj naďalej významným rizikovým faktorom pre rôzne kategórie pracovníkov, a to najmä v stavebnom sektore. Vo všeobecnosti sa odhaduje, že v Európe bolo použitých viacero desiatok miliónov ton azbestu počas 20. storočia. Napriek rozhodnutiu Európskej únie o zákaze azbestu v roku 1999, vystavenie účinkom azbestu bude pokračovať aj počas ďalších desaťročí, a to najmä z dôvodu počtu budov, v ktorých bol azbest použitý. Okrem toho vyradenie rôznych zariadení, ktoré obsahujú azbest, a nakladanie s odpadom môžu taktiež predstavovať riziko vystavenia sa účinkom azbestu.

| 2.2.2 | Výbor viackrát preštudoval otázky ohľadne ochrany pracovníkov, ktorí sú vystavení účinkom azbestu. Osobitne môžeme spomenúť stanovisko z vlastnej iniciatívy prijaté 4. marca 1999 (2) |
| --- | --- |

2.2.2

Výbor viackrát preštudoval otázky ohľadne ochrany pracovníkov, ktorí sú vystavení účinkom azbestu. Osobitne môžeme spomenúť stanovisko z vlastnej iniciatívy prijaté 4. marca 1999 (2)

| 2.2.3 | Prvá smernica o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu je z roku 1983. Táto smernica bola viackrát pozmenená a doplnená s cieľom rozšíriť jej pole pôsobnosti, posilniť preventívne opatrenia a znížiť limity vystavenia. Tieto jednotlivé zmeny môžu predstavovať určité ťažkosti pre adresátov tejto legislatívy. |
| --- | --- |

2.2.3

Prvá smernica o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom azbestu je z roku 1983. Táto smernica bola viackrát pozmenená a doplnená s cieľom rozšíriť jej pole pôsobnosti, posilniť preventívne opatrenia a znížiť limity vystavenia. Tieto jednotlivé zmeny môžu predstavovať určité ťažkosti pre adresátov tejto legislatívy.

| 2.2.4 | Kodifikácia nemôže priniesť žiadne obsahové zmeny. Po preštudovaní navrhovanej zmeny sa výbor nazdáva, že predmetný text dôkladne dodržiava túto zásadu. Ide o racionálne zoskupenie jednotlivých platných právnych predpisov. Tento postup nepredstavuje žiadny obsahový problém, pričom sa právna úprava stáva jasnejšia. |
| --- | --- |

2.2.4

Kodifikácia nemôže priniesť žiadne obsahové zmeny. Po preštudovaní navrhovanej zmeny sa výbor nazdáva, že predmetný text dôkladne dodržiava túto zásadu. Ide o racionálne zoskupenie jednotlivých platných právnych predpisov. Tento postup nepredstavuje žiadny obsahový problém, pričom sa právna úprava stáva jasnejšia.

| 2.2.5 | Výbor vyjadruje svoje želanie, aby Komisia túto problematiku bezodkladne prekonzultovala so sociálnymi partnermi a poradným výborom pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci. |
| --- | --- |

2.2.5

Výbor vyjadruje svoje želanie, aby Komisia túto problematiku bezodkladne prekonzultovala so sociálnymi partnermi a poradným výborom pre bezpečnosť, hygienu a ochranu zdravia pri práci.

| 2.2.6 | Výbor po preštudovaní návrhu vyjadruje svoje želanie, aby tento bol čo najskôr schválený Parlamentom a Radou. |
| --- | --- |

2.2.6

Výbor po preštudovaní návrhu vyjadruje svoje želanie, aby tento bol čo najskôr schválený Parlamentom a Radou.

2.3   Konkrétne pripomienky

| 2.3.1 | Výbor potvrdil svoje stanovisko zo 4. marca 1999, a osobitne pripomenul svoje želanie, aby členské štáty ratifikovali Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o bezpečnosti pri používaní azbestu č. 162. Do dnešného dňa iba 10 z 27 členských štátov ratifikovali tento dohovor. Ratifikácia členskými štátmi Európskej únie by pomohla k zvýšeniu autority dohovoru Medzinárodnej organizácie práce ako významného nástroja pre ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov na svetovej úrovni. |
| --- | --- |

2.3.1

Výbor potvrdil svoje stanovisko zo 4. marca 1999, a osobitne pripomenul svoje želanie, aby členské štáty ratifikovali Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o bezpečnosti pri používaní azbestu č. 162. Do dnešného dňa iba 10 z 27 členských štátov ratifikovali tento dohovor. Ratifikácia členskými štátmi Európskej únie by pomohla k zvýšeniu autority dohovoru Medzinárodnej organizácie práce ako významného nástroja pre ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov na svetovej úrovni.

V Bruseli 15. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Smernica Rady 83/477/EHS, smernica Rady 91/382/EHS, smernica Rady 98/24/ES (iba jej článok 13) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/18/ES.

1

(2)  Ú. v. ES C 138, 18.5.1999, s. 24.

2

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/16

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Európska politika v oblasti logistiky“

(2007/C 97/08)

Listom zo 17. novembra 2005 v mene fínskeho predsedníctva Rady Európskej únie požiadala pani Mari Kiviniemi, fínska ministerka zahraničného obchodu a rozvoja, podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vypracoval stanovisko na tému „Európska politika v oblasti logistiky“

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 11. januára 2007. Spravodajcom bol pán Ranocchiari.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí 15. februára 2007 82 hlasmi za, 5 hlasmi proti, pričom 10 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania a závery

| 1.1 | Účinná doprava je základným prvkom zachovania a zvýšenia európskej konkurencieschopnosti. Riadenie zložitých dopravných tokov v modernej spoločnosti si vyžaduje vysokú účinnosť jednotlivých druhov dopravy a ich dokonalé prepojenie. Moderné a integrované logistické riešenia môžu pomôcť optimalizovať prevádzku v nákladnej doprave, a tým prispieť k rastu a k lepšiemu presadeniu sa Európy v celosvetovej konkurencii. |
| --- | --- |

1.1

Účinná doprava je základným prvkom zachovania a zvýšenia európskej konkurencieschopnosti. Riadenie zložitých dopravných tokov v modernej spoločnosti si vyžaduje vysokú účinnosť jednotlivých druhov dopravy a ich dokonalé prepojenie. Moderné a integrované logistické riešenia môžu pomôcť optimalizovať prevádzku v nákladnej doprave, a tým prispieť k rastu a k lepšiemu presadeniu sa Európy v celosvetovej konkurencii.

| 1.2 | Iniciatíva Fínskeho predsedníctva a oznámenie, ktoré vydala Komisia v júni tohto roku (1) ukazujú, ako sa môže účinná logistika stať nástrojom na posilnenie a využitie pozitívnej synergie medzi environmentálnou ochranou a konkurencieschopnosťou. Možno to dosiahnuť optimalizáciou racionálneho využitia dopravných prostriedkov a infraštruktúry s cieľom znížiť nadbytočnú dopravu. EHSV preto zastáva názor, že je dôležité usilovať sa o rozvoj, ktorý môže využiť skúsenosti všetkých aktérov: logistických firiem a ich spolupracovníkov, užívateľských podnikov a ich zamestnancov, ako aj verejných orgánov a organizácií. |
| --- | --- |

1.2

Iniciatíva Fínskeho predsedníctva a oznámenie, ktoré vydala Komisia v júni tohto roku (1) ukazujú, ako sa môže účinná logistika stať nástrojom na posilnenie a využitie pozitívnej synergie medzi environmentálnou ochranou a konkurencieschopnosťou. Možno to dosiahnuť optimalizáciou racionálneho využitia dopravných prostriedkov a infraštruktúry s cieľom znížiť nadbytočnú dopravu. EHSV preto zastáva názor, že je dôležité usilovať sa o rozvoj, ktorý môže využiť skúsenosti všetkých aktérov: logistických firiem a ich spolupracovníkov, užívateľských podnikov a ich zamestnancov, ako aj verejných orgánov a organizácií.

| 1.3 | Podkladom pre toto úsilie by sa mal stať Komisiou stanovený strategický plán pre rozvoj logistiky ako faktora rastu a konkurencieschopnosti. Tento plán musí jednoznačne definovať, čo sú povinnosti verejnej správy a čo obchodného sveta. Musí sa týkať všetkých druhov dopravy a musí byť založený na hospodárskej a dopravnej politike a brať do úvahy tak sociálne záujmy, ako aj ochranu životného prostredia a regionálne faktory. |
| --- | --- |

1.3

Podkladom pre toto úsilie by sa mal stať Komisiou stanovený strategický plán pre rozvoj logistiky ako faktora rastu a konkurencieschopnosti. Tento plán musí jednoznačne definovať, čo sú povinnosti verejnej správy a čo obchodného sveta. Musí sa týkať všetkých druhov dopravy a musí byť založený na hospodárskej a dopravnej politike a brať do úvahy tak sociálne záujmy, ako aj ochranu životného prostredia a regionálne faktory.

| 1.4 | Logistika dopravy je činnosť náročná na zamestnancov, ktorá si vyžaduje odborne pripravených a vzdelaných zamestnancov a riadiacich pracovníkov. Tento plán by sa mal preto dôkladne venovať situácii vo vyučovaní logistiky v rámci školskej výučby aj ďalšieho vzdelávania dospelých. Rovnako musí umožniť podporovanie výskumu a rozvoj infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.4

Logistika dopravy je činnosť náročná na zamestnancov, ktorá si vyžaduje odborne pripravených a vzdelaných zamestnancov a riadiacich pracovníkov. Tento plán by sa mal preto dôkladne venovať situácii vo vyučovaní logistiky v rámci školskej výučby aj ďalšieho vzdelávania dospelých. Rovnako musí umožniť podporovanie výskumu a rozvoj infraštruktúry.

| 1.5 | V tomto kontexte by mohli pracovné trhy hrať dôležitú úlohu pri zachovávaní a rozvíjaní logistických služieb, ktoré by splnili požiadavky konkurencieschopnosti aj tohto odvetvia. Sociálni partneri môžu pozitívne ovplyvniť postupy a funkčnosť pracovného trhu v logistickom sektore neustále pokračujúcim dialógom. Za spoločný cieľ možno považovať zabezpečenie trvalých pracovných miest, pracovnej pohody na pracovisku a zvýšenie produktivity práce. |
| --- | --- |

1.5

V tomto kontexte by mohli pracovné trhy hrať dôležitú úlohu pri zachovávaní a rozvíjaní logistických služieb, ktoré by splnili požiadavky konkurencieschopnosti aj tohto odvetvia. Sociálni partneri môžu pozitívne ovplyvniť postupy a funkčnosť pracovného trhu v logistickom sektore neustále pokračujúcim dialógom. Za spoločný cieľ možno považovať zabezpečenie trvalých pracovných miest, pracovnej pohody na pracovisku a zvýšenie produktivity práce.

| 1.6 | Zdá sa, že predchádzajúci prístup Komisie k riešeniu problémov s preťažením určitých dopravných ciest v EÚ, ktorý spočíval v tom, že sa stanovil podiel jednotlivých druhov dopravy na dopravnom režime na úrovni z roku 1998, nie je možné dať do súladu so súčasnými trendmi na trhu týkajúcom sa dopravy. |
| --- | --- |

1.6

Zdá sa, že predchádzajúci prístup Komisie k riešeniu problémov s preťažením určitých dopravných ciest v EÚ, ktorý spočíval v tom, že sa stanovil podiel jednotlivých druhov dopravy na dopravnom režime na úrovni z roku 1998, nie je možné dať do súladu so súčasnými trendmi na trhu týkajúcom sa dopravy.

| 1.7 | Teraz je hlavnou úlohou dosiahnuť koordináciu medzi rôznymi spôsobmi dopravy tam, kde je taká spolupráca možná a kde sa môže naplno využiť účinnosť a vhodnosť jednotlivých druhov dopravy. Na to je však potrebné vytvoriť technické, praktické a hospodárske predpoklady. Výzva pre EÚ spočíva v tom, aby sa vytvorila spoločná politika, ktorá takéto predpoklady umožní, prípadne ďalej zlepší jestvujúce podmienky. Budúca politika sa bude musieť zamerať aj na zaistenie bezpečných, ekologicky čistých a účinných dopravných systémov. |
| --- | --- |

1.7

Teraz je hlavnou úlohou dosiahnuť koordináciu medzi rôznymi spôsobmi dopravy tam, kde je taká spolupráca možná a kde sa môže naplno využiť účinnosť a vhodnosť jednotlivých druhov dopravy. Na to je však potrebné vytvoriť technické, praktické a hospodárske predpoklady. Výzva pre EÚ spočíva v tom, aby sa vytvorila spoločná politika, ktorá takéto predpoklady umožní, prípadne ďalej zlepší jestvujúce podmienky. Budúca politika sa bude musieť zamerať aj na zaistenie bezpečných, ekologicky čistých a účinných dopravných systémov.

2.   Celkový kontext

| 2.1 | Fínsko požiadalo Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému „Európska politika v oblasti logistiky“, pričom uviedlo niekoľko dôvodov, prečo je rozvoj v tejto oblasti taký dôležitý pre európsku konkurencieschopnosť. Patria medzi nich nasledujúce dôvody: |
| --- | --- |

2.1

Fínsko požiadalo Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému „Európska politika v oblasti logistiky“, pričom uviedlo niekoľko dôvodov, prečo je rozvoj v tejto oblasti taký dôležitý pre európsku konkurencieschopnosť. Patria medzi nich nasledujúce dôvody:

| 2.2 | Svetová ekonomika sa nachádza v prechodnom období. Najnovšia fáza globalizácie sa začala v deväťdesiatych rokoch dvadsiateho storočia, keď sa rastúce ázijské ekonomiky otvorili medzinárodnej trhovej ekonomike. Vyústilo to do premiestňovania priemyselnej výroby a poskytovania služieb. V Európe sa mení štruktúra priemyselnej výroby a trhu so službami v dôsledku rozšírenia EÚ, hospodárskeho rastu v krajinách susediacich s Európskou úniou a ozdravovania hospodárstva v Rusku. EÚ musí v duchu Lisabonskej stratégie rýchle a rozhodne reagovať na tieto výzvy. |
| --- | --- |

2.2

Svetová ekonomika sa nachádza v prechodnom období. Najnovšia fáza globalizácie sa začala v deväťdesiatych rokoch dvadsiateho storočia, keď sa rastúce ázijské ekonomiky otvorili medzinárodnej trhovej ekonomike. Vyústilo to do premiestňovania priemyselnej výroby a poskytovania služieb. V Európe sa mení štruktúra priemyselnej výroby a trhu so službami v dôsledku rozšírenia EÚ, hospodárskeho rastu v krajinách susediacich s Európskou úniou a ozdravovania hospodárstva v Rusku. EÚ musí v duchu Lisabonskej stratégie rýchle a rozhodne reagovať na tieto výzvy.

| 2.3 | Tento rozvoj sa odráža aj v sektore európskej dopravy. Po prvé, dopravné trhy všetkých členských štátov musia byť úspešne integrované do dopravných trhov Spoločenstva. Krajinám, ktoré sú naďalej integrované do dopravného systému bývalého ZSSR je potrebné venovať špeciálnu pozornosť. Po druhé, musia byť odstránené posledné prekážky mobility v EÚ a prevádzka v doprave sa musí zorganizovať efektívne. Po tretie, musia sa rozšíriť dopravné spoje do susedných krajín EÚ, aby sa mohol plne využiť hospodársky potenciál týchto krajín. Existujúce problémové miesta na hraniciach s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ poukazujú na nutnosť riešiť tieto problémy. Nákladná doprava v mnohých prípadoch prekračuje hranice EÚ, preto je potrebné venovať zvýšenú pozornosť budovaniu adekvátnej infraštruktúry a technológii na strane EÚ, ako aj na strane krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

2.3

Tento rozvoj sa odráža aj v sektore európskej dopravy. Po prvé, dopravné trhy všetkých členských štátov musia byť úspešne integrované do dopravných trhov Spoločenstva. Krajinám, ktoré sú naďalej integrované do dopravného systému bývalého ZSSR je potrebné venovať špeciálnu pozornosť. Po druhé, musia byť odstránené posledné prekážky mobility v EÚ a prevádzka v doprave sa musí zorganizovať efektívne. Po tretie, musia sa rozšíriť dopravné spoje do susedných krajín EÚ, aby sa mohol plne využiť hospodársky potenciál týchto krajín. Existujúce problémové miesta na hraniciach s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ poukazujú na nutnosť riešiť tieto problémy. Nákladná doprava v mnohých prípadoch prekračuje hranice EÚ, preto je potrebné venovať zvýšenú pozornosť budovaniu adekvátnej infraštruktúry a technológii na strane EÚ, ako aj na strane krajín mimo EÚ.

| 2.4 | Jedným z cieľov Lisabonskej stratégie je vytvoriť z Európy najkonkurencieschopnejšiu ekonomiku na svete. Pre trvalo udržateľný hospodársky rozvoj je nevyhnutný moderný prevádzkyschopný a účinný dopravný systém. Avšak zlepšenie konkurencieschopnosti podnikov v EÚ si vyžaduje stále vyššiu kvalitu, presnosť a účinnosť dopravy. Zároveň prudký vzostup nákladnej dopravy – najmä na cestách – spôsobuje prehustenie dopravy v mnohých častiach Európy. To znamená pre európsky priemysel ďalšie náklady. Takýto neželaný vývoj má aj negatívne následky na životné prostredie. |
| --- | --- |

2.4

Jedným z cieľov Lisabonskej stratégie je vytvoriť z Európy najkonkurencieschopnejšiu ekonomiku na svete. Pre trvalo udržateľný hospodársky rozvoj je nevyhnutný moderný prevádzkyschopný a účinný dopravný systém. Avšak zlepšenie konkurencieschopnosti podnikov v EÚ si vyžaduje stále vyššiu kvalitu, presnosť a účinnosť dopravy. Zároveň prudký vzostup nákladnej dopravy – najmä na cestách – spôsobuje prehustenie dopravy v mnohých častiach Európy. To znamená pre európsky priemysel ďalšie náklady. Takýto neželaný vývoj má aj negatívne následky na životné prostredie.

| 2.5 | V EÚ bolo vynaložené značné úsilie na otvorenie trhov s logistickými službami a na integrovanie dopravných sietí v Európe. Lenže výsledky zatiaľ nie sú uspokojivé a stále pretrvávajú mnohé prekážky. V dopravnej politike EÚ logistika zatiaľ nedosiahla takú pozornosť, akú si zasluhuje, hoci v priemysle a obchode sa vynakladajú značné prostriedky na logistiku. V skutočnosti tvoria tieto náklady veľkú časť celkového obratu podnikov. Európsky sektor logistiky je aj dôležitým zamestnávateľom. |
| --- | --- |

2.5

V EÚ bolo vynaložené značné úsilie na otvorenie trhov s logistickými službami a na integrovanie dopravných sietí v Európe. Lenže výsledky zatiaľ nie sú uspokojivé a stále pretrvávajú mnohé prekážky. V dopravnej politike EÚ logistika zatiaľ nedosiahla takú pozornosť, akú si zasluhuje, hoci v priemysle a obchode sa vynakladajú značné prostriedky na logistiku. V skutočnosti tvoria tieto náklady veľkú časť celkového obratu podnikov. Európsky sektor logistiky je aj dôležitým zamestnávateľom.

| 2.6 | Logistická účinnosť je nástroj na posilnenie a využitie pozitívnych synergií medzi ochranou životného prostredia a konkurencieschopnosťou. Možno to dosiahnuť optimalizáciou racionálneho využitia dopravných prostriedkov a infraštruktúry s cieľom znížiť nadbytočnú dopravu. |
| --- | --- |

2.6

Logistická účinnosť je nástroj na posilnenie a využitie pozitívnych synergií medzi ochranou životného prostredia a konkurencieschopnosťou. Možno to dosiahnuť optimalizáciou racionálneho využitia dopravných prostriedkov a infraštruktúry s cieľom znížiť nadbytočnú dopravu.

| 2.7 | Zlepšená logistika môže mať aj pozitívne účinky na regionálny rozvoj EÚ, pretože znižuje význam geografických lokalít a tým podporuje regionálny hospodársky rast a konkurencieschopnosť. Logistika dopravy by mohla hrať dôležitú úlohu pre trvalo udržateľnú mobilitu. |
| --- | --- |

2.7

Zlepšená logistika môže mať aj pozitívne účinky na regionálny rozvoj EÚ, pretože znižuje význam geografických lokalít a tým podporuje regionálny hospodársky rast a konkurencieschopnosť. Logistika dopravy by mohla hrať dôležitú úlohu pre trvalo udržateľnú mobilitu.

3.   Úvod

| 3.1 | Kontakty medzi Fínskom a Komisiou viedli v júni 2006 k tomu, že Komisia uverejnila oznámenie na tému „Logistika prepravy nákladov v Európe – kľúč k udržateľnej mobilite“ (2). Oznámenie skúma rámec väčšieho zblíženia logistiky a dopravnej politiky. |
| --- | --- |

3.1

Kontakty medzi Fínskom a Komisiou viedli v júni 2006 k tomu, že Komisia uverejnila oznámenie na tému „Logistika prepravy nákladov v Európe – kľúč k udržateľnej mobilite“ (2). Oznámenie skúma rámec väčšieho zblíženia logistiky a dopravnej politiky.

| 3.2 | Komisia vo svojom konzultačnom dokumente (3) o tomto oznámení z marca 2006 hovorí o niekoľkých otázkach týkajúcich sa budúceho vývoja logistiky a jej dôležitosti pre väčšiu účinnosť sektora dopravy v EÚ, pričom zreteľný dôraz kladie na intermodalitu a spoluprácu rôznych spôsobov dopravy. |
| --- | --- |

3.2

Komisia vo svojom konzultačnom dokumente (3) o tomto oznámení z marca 2006 hovorí o niekoľkých otázkach týkajúcich sa budúceho vývoja logistiky a jej dôležitosti pre väčšiu účinnosť sektora dopravy v EÚ, pričom zreteľný dôraz kladie na intermodalitu a spoluprácu rôznych spôsobov dopravy.

| 3.3 | Dokument poukazuje na to, že keď porovnáme HDP a výdavky na logistiku vrátane prepravy medzi Európou (EÚ-15) a Severnou Amerikou, percento logistiky HDP sa zvýšilo z 12,2 % v roku 1998 na 13,3 % v roku 2002. V tom istom období sa výdavky na logistiku v Severnej Amerike znížili z 11 % na 9,9 %. |
| --- | --- |

3.3

Dokument poukazuje na to, že keď porovnáme HDP a výdavky na logistiku vrátane prepravy medzi Európou (EÚ-15) a Severnou Amerikou, percento logistiky HDP sa zvýšilo z 12,2 % v roku 1998 na 13,3 % v roku 2002. V tom istom období sa výdavky na logistiku v Severnej Amerike znížili z 11 % na 9,9 %.

| 3.4 | Konzultačný dokument Komisie sa odvoláva aj na predchádzajúce opatrenia prijaté Komisiou. Výskum a technologický rozvoj (VTR) zaznamenal za posledné roky niekoľko projektov zaoberajúcich sa intermodalitou na jednej strane a logistikou na strane druhej. Cieľom týchto projektov je rozvíjať lepšie pochopenie medzi logistickými rozhodnutiami a dopravnými službami (4). |
| --- | --- |

3.4

Konzultačný dokument Komisie sa odvoláva aj na predchádzajúce opatrenia prijaté Komisiou. Výskum a technologický rozvoj (VTR) zaznamenal za posledné roky niekoľko projektov zaoberajúcich sa intermodalitou na jednej strane a logistikou na strane druhej. Cieľom týchto projektov je rozvíjať lepšie pochopenie medzi logistickými rozhodnutiami a dopravnými službami (4).

| 3.5 | Biela kniha Komisie z roku 2001 (5) obsahuje základné informácie o dopravnom systéme EÚ a navrhuje niekoľko myšlienok, prístupov a návrhov na zlepšenie situácie v doprave do roku 2010. Stanovuje kvantitatívne ciele pre rôzne spôsoby dopravy. Do roku 2010 bude podiel na trhu medzi rôznymi dopravnými systémami obnovený na úroveň roku 1998. Silný dôraz sa kladie na intermodalitu, t.j. na to, ako možno integrovať rôzne spôsoby dopravy, najmä pokiaľ ide o diaľkovú dopravu v rámci Európy. Cieľom je prepravovať viac nákladu prostredníctvom železničnej a námornej dopravy. Súčasťou tohto úsilia je aj program Marco Polo. Vyžiada si to však priaznivé technické a logistické riešenia, ktoré umožnia uskutočniť koncepciu dopravy „od dverí k dverám. “Biela kniha uvádza, že meškanie a dodatočné náklady spojené s prekládkou sú prekážkou konkurencieschopnosti, čo zvýhodňuje cestnú nákladnú dopravu, ktorej vysoko rozvinutá sieť umožňuje prepravovať náklady takmer do všetkých destinácií. Uvedené úvahy týkajúce sa rozvinutej cestnej infraštruktúry sa vzťahujú hlavne na štáty EÚ15. V nových členských štátoch je cestná sieť slabo rozvinutá, často zlej kvality. V týchto štátoch existuje obrovský potenciál rozvoja železničnej dopravy, ktorý by sa mal využiť, okrem iného aj tým, že sa bude viac investovať do železničnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.5

Biela kniha Komisie z roku 2001 (5) obsahuje základné informácie o dopravnom systéme EÚ a navrhuje niekoľko myšlienok, prístupov a návrhov na zlepšenie situácie v doprave do roku 2010. Stanovuje kvantitatívne ciele pre rôzne spôsoby dopravy. Do roku 2010 bude podiel na trhu medzi rôznymi dopravnými systémami obnovený na úroveň roku 1998. Silný dôraz sa kladie na intermodalitu, t.j. na to, ako možno integrovať rôzne spôsoby dopravy, najmä pokiaľ ide o diaľkovú dopravu v rámci Európy. Cieľom je prepravovať viac nákladu prostredníctvom železničnej a námornej dopravy. Súčasťou tohto úsilia je aj program Marco Polo. Vyžiada si to však priaznivé technické a logistické riešenia, ktoré umožnia uskutočniť koncepciu dopravy „od dverí k dverám. “Biela kniha uvádza, že meškanie a dodatočné náklady spojené s prekládkou sú prekážkou konkurencieschopnosti, čo zvýhodňuje cestnú nákladnú dopravu, ktorej vysoko rozvinutá sieť umožňuje prepravovať náklady takmer do všetkých destinácií. Uvedené úvahy týkajúce sa rozvinutej cestnej infraštruktúry sa vzťahujú hlavne na štáty EÚ15. V nových členských štátoch je cestná sieť slabo rozvinutá, často zlej kvality. V týchto štátoch existuje obrovský potenciál rozvoja železničnej dopravy, ktorý by sa mal využiť, okrem iného aj tým, že sa bude viac investovať do železničnej infraštruktúry.

| 3.6 | Oznámenie Komisie (6) o strednodobom preskúmaní bielej knihy, ktoré potvrdzuje dôležitosť „spoločnej modality“, sa zdá byť z hľadiska rovnováhy medzi rôznymi spôsobmi dopravy pragmatickejšie. |
| --- | --- |

3.6

Oznámenie Komisie (6) o strednodobom preskúmaní bielej knihy, ktoré potvrdzuje dôležitosť „spoločnej modality“, sa zdá byť z hľadiska rovnováhy medzi rôznymi spôsobmi dopravy pragmatickejšie.

4.   Zameranie Fínskeho predsedníctva na budúcu európsku politiku v oblasti logistiky

| 4.1 | K prípravným prácam, ktoré Fínsko predložilo Komisii, patrí štúdia nových trendov v oblasti logistiky a odkaz na takzvaný projekt EULOG. Hlavným cieľom projektu bolo vytvorenie diskusného dokumentu, ktorý úplne reprezentuje osvedčené svetové poznatky o požadovanej budúcnosti európskej logistiky a dopravnej logistiky, ako aj o potrebných opatreniach na jej dobré výsledky. |
| --- | --- |

4.1

K prípravným prácam, ktoré Fínsko predložilo Komisii, patrí štúdia nových trendov v oblasti logistiky a odkaz na takzvaný projekt EULOG. Hlavným cieľom projektu bolo vytvorenie diskusného dokumentu, ktorý úplne reprezentuje osvedčené svetové poznatky o požadovanej budúcnosti európskej logistiky a dopravnej logistiky, ako aj o potrebných opatreniach na jej dobré výsledky.

| 4.2 | Produkcia sa bude zvyšovať hlavne v rozvojových ekonomikách Číny, Indie, Brazílie a Ruska. Zvýši sa množstvo dopravovaného tovaru aj prepravné vzdialenosti. Kontrola svetových dodávateľských reťazcov je náročná a je možné, že rozhodovanie sa presunie do Ázie. Zintenzívni sa aj konkurencia medzi jednotlivými hospodárskymi oblasťami, čo urobí z výkonnej infraštruktúry čoraz dôležitejší faktor konkurencieschopnosti. Rast výroby a spotreby vo východných častiach Európy si vynucuje odsunúť časť nákladnej dopravy preč z ciest. Obzvlášť veľký význam nadobúda rozvoj intermodálnych stredísk pre distribúciu dopravy v členských krajinách, ktoré v tomto regióne tvoria hranicu EÚ. Bude to znamenať optimalizáciu nákladov na fungovanie dopravného systému Únie. Inštitúcie EÚ by mali tento priaznivý trend podporovať a presadzovať pro-ekologické spôsoby dopravy v rámci trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.2

Produkcia sa bude zvyšovať hlavne v rozvojových ekonomikách Číny, Indie, Brazílie a Ruska. Zvýši sa množstvo dopravovaného tovaru aj prepravné vzdialenosti. Kontrola svetových dodávateľských reťazcov je náročná a je možné, že rozhodovanie sa presunie do Ázie. Zintenzívni sa aj konkurencia medzi jednotlivými hospodárskymi oblasťami, čo urobí z výkonnej infraštruktúry čoraz dôležitejší faktor konkurencieschopnosti. Rast výroby a spotreby vo východných častiach Európy si vynucuje odsunúť časť nákladnej dopravy preč z ciest. Obzvlášť veľký význam nadobúda rozvoj intermodálnych stredísk pre distribúciu dopravy v členských krajinách, ktoré v tomto regióne tvoria hranicu EÚ. Bude to znamenať optimalizáciu nákladov na fungovanie dopravného systému Únie. Inštitúcie EÚ by mali tento priaznivý trend podporovať a presadzovať pro-ekologické spôsoby dopravy v rámci trvalo udržateľného rozvoja.

| 4.3 | Vo výrobe a službách určuje štruktúru dodávateľských reťazcov orientácia na zákazníka. Reťazce sa líšia nielen podľa povahy výrobkov, ale aj podľa potrieb a očakávaní odberateľov. Integrácia systémov je tak technologická, ako aj organizačná, a je orientovaná na poznatky. Budovanie dodávateľských sietí si vyžaduje inováciu výrobkov aj procesov. V západných krajinách pribúdajú služby, kým výroba sa presúva do iných častí siete. Existuje dopyt po presných informáciách o účinkoch výrobkov a služieb na životné prostredie. Tento dopyt zvýši význam lokalizácie a sledovania v rámci rozvoja účinnosti a predchádzania vzniku odpadov. Zvýši sa aj význam reverznej logistiky, keď sa použité výrobky budú musieť zužitkovať alebo odstrániť kontrolovaným spôsobom. |
| --- | --- |

4.3

Vo výrobe a službách určuje štruktúru dodávateľských reťazcov orientácia na zákazníka. Reťazce sa líšia nielen podľa povahy výrobkov, ale aj podľa potrieb a očakávaní odberateľov. Integrácia systémov je tak technologická, ako aj organizačná, a je orientovaná na poznatky. Budovanie dodávateľských sietí si vyžaduje inováciu výrobkov aj procesov. V západných krajinách pribúdajú služby, kým výroba sa presúva do iných častí siete. Existuje dopyt po presných informáciách o účinkoch výrobkov a služieb na životné prostredie. Tento dopyt zvýši význam lokalizácie a sledovania v rámci rozvoja účinnosti a predchádzania vzniku odpadov. Zvýši sa aj význam reverznej logistiky, keď sa použité výrobky budú musieť zužitkovať alebo odstrániť kontrolovaným spôsobom.

| 4.4 | Informačné a komunikačné systémy umožňujú kontrolu tokov nevyhnutných informácií medzi plánovaním, riadením a spracovávaním dodávateľských reťazcov. IKT umožňujú zlepšovať úroveň bezpečnosti a obsluhy v logistike, to všetko súčasne so znižovaním nákladov. Vyžadujú sa nové inteligentné technológie a štandardizované rozhrania. Identifikácia pomocou rádiových frekvencií sa stáva bežnou, čo poskytuje výrazné možnosti pre zlepšovanie lokalizácie, sledovania a bezpečnosti dodávok. |
| --- | --- |

4.4

Informačné a komunikačné systémy umožňujú kontrolu tokov nevyhnutných informácií medzi plánovaním, riadením a spracovávaním dodávateľských reťazcov. IKT umožňujú zlepšovať úroveň bezpečnosti a obsluhy v logistike, to všetko súčasne so znižovaním nákladov. Vyžadujú sa nové inteligentné technológie a štandardizované rozhrania. Identifikácia pomocou rádiových frekvencií sa stáva bežnou, čo poskytuje výrazné možnosti pre zlepšovanie lokalizácie, sledovania a bezpečnosti dodávok.

| 4.5 | Veľký význam má stále efektívnosť nákladov. Náklady na dopravu sa zvyšujú kvôli zvýšeným mzdovým nákladom a vyšším cenám ropy, nákladom spôsobeným prehustením dopravy a poplatkom za infraštruktúru, ako aj požiadavkám na sprísnenie bezpečnostných služieb. Rovnako reverzná logistika ovplyvňuje efektívnosť nákladov. Náklady na logistiku nie sú dostatočne známe, a preto sa rozhodnutia zakladajú iba na čiastočných informáciách. Je nevyhnutné vypracovať metódy modelovania skutočných nákladov. Náklady na logistiku by mali byť zahrnuté do kľúčových ukazovateľov výkonnosti firiem. V tejto situácii bude pre výpočet skutočných nákladov na logistické operácie rozhodujúci model výpočtu nákladov, ktorý vypracovala Európska komisia ako súčasť implementácie smernice o tzv. Európskej etikete („Euro-vignette Directive“), ktorá okrem iného berie do úvahy aj vonkajšie náklady a náklady na využitie infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.5

Veľký význam má stále efektívnosť nákladov. Náklady na dopravu sa zvyšujú kvôli zvýšeným mzdovým nákladom a vyšším cenám ropy, nákladom spôsobeným prehustením dopravy a poplatkom za infraštruktúru, ako aj požiadavkám na sprísnenie bezpečnostných služieb. Rovnako reverzná logistika ovplyvňuje efektívnosť nákladov. Náklady na logistiku nie sú dostatočne známe, a preto sa rozhodnutia zakladajú iba na čiastočných informáciách. Je nevyhnutné vypracovať metódy modelovania skutočných nákladov. Náklady na logistiku by mali byť zahrnuté do kľúčových ukazovateľov výkonnosti firiem. V tejto situácii bude pre výpočet skutočných nákladov na logistické operácie rozhodujúci model výpočtu nákladov, ktorý vypracovala Európska komisia ako súčasť implementácie smernice o tzv. Európskej etikete („Euro-vignette Directive“), ktorá okrem iného berie do úvahy aj vonkajšie náklady a náklady na využitie infraštruktúry.

| 4.6 | Národné hospodárstvo sa zameriava na vytváranie operatívneho prostredia, ktoré podporuje konkurencieschopnosť obchodu a priemyslu. Regulácia je nevyhnutnou súčasťou vzájomnej prepojenosti európskych ekonomík, ale musí byť inteligentná a podporovať rozvoj a konkurencieschopnosť. Harmonizácia opatrení a nariadení a investície do infraštruktúry sú nevyhnutnými podmienkami na zrušenie bariér spoločného trhu. Hoci význam regionálnych orgánov sa pri regulácii a investíciách do dopravy zvýši, tieto orgány musia počítať aj s rozvojom svetového operačného prostredia. |
| --- | --- |

4.6

Národné hospodárstvo sa zameriava na vytváranie operatívneho prostredia, ktoré podporuje konkurencieschopnosť obchodu a priemyslu. Regulácia je nevyhnutnou súčasťou vzájomnej prepojenosti európskych ekonomík, ale musí byť inteligentná a podporovať rozvoj a konkurencieschopnosť. Harmonizácia opatrení a nariadení a investície do infraštruktúry sú nevyhnutnými podmienkami na zrušenie bariér spoločného trhu. Hoci význam regionálnych orgánov sa pri regulácii a investíciách do dopravy zvýši, tieto orgány musia počítať aj s rozvojom svetového operačného prostredia.

| 4.7 | Nadriadené orgány budú podporovať inovácie a ich využitie. Z logistického hľadiska sú hlavnými oblasťami rozvoja riadenie dodávateľského reťazca a nové modely podnikania. V dodávateľskom reťazci sa vyžaduje ďalší vývoj, napr. pokiaľ ide o bezpečnosť a obranu, lokalizáciu a sledovanie, ako aj intermodálne operácie. V logistickom podnikaní sú potrebné nové schopnosti, napr. spolupráca a spoločné znášanie rizika. |
| --- | --- |

4.7

Nadriadené orgány budú podporovať inovácie a ich využitie. Z logistického hľadiska sú hlavnými oblasťami rozvoja riadenie dodávateľského reťazca a nové modely podnikania. V dodávateľskom reťazci sa vyžaduje ďalší vývoj, napr. pokiaľ ide o bezpečnosť a obranu, lokalizáciu a sledovanie, ako aj intermodálne operácie. V logistickom podnikaní sú potrebné nové schopnosti, napr. spolupráca a spoločné znášanie rizika.

5.   Všeobecné pripomienky

| 5.1 | Keď sa použije termín „logistika“, jeho podrobný obsah a význam obyčajne nie je špecifikovaný. Neexistuje jednotná definícia tohto výrazu. Logistika je termín, ktorý sa pôvodne používal vo vojenskom kontexte. Logistiku prepravy nákladov (alebo logistiku dopravy) možno definovať ako proces plánovania, implementácie, kontroly a synchronizácie účinného, cenovo efektívneho vzostupného a zostupného toku surovín, priebežných zásob, hotových výrobkov a príslušných informácií od bodu vzniku až po bod spotreby s cieľom splniť požiadavky odberateľa. Táto definícia sa približne zhoduje s definíciou, ktorú použila Komisia vo svojom konzultačnom dokumente. |
| --- | --- |

5.1

Keď sa použije termín „logistika“, jeho podrobný obsah a význam obyčajne nie je špecifikovaný. Neexistuje jednotná definícia tohto výrazu. Logistika je termín, ktorý sa pôvodne používal vo vojenskom kontexte. Logistiku prepravy nákladov (alebo logistiku dopravy) možno definovať ako proces plánovania, implementácie, kontroly a synchronizácie účinného, cenovo efektívneho vzostupného a zostupného toku surovín, priebežných zásob, hotových výrobkov a príslušných informácií od bodu vzniku až po bod spotreby s cieľom splniť požiadavky odberateľa. Táto definícia sa približne zhoduje s definíciou, ktorú použila Komisia vo svojom konzultačnom dokumente.

| 5.2 | EHSV na úvod poznamenáva, že fínske predsedníctvo uvádza dlhý zoznam dôvodov pre významnosť plne funkčného európskeho trhu s logistikou a presvedčivo sa dožaduje toho, aby v rámci európskej dopravnej politiky bol logistike pridelený podstatne väčší význam. Výbor si uvedomuje dôležitosť tohto tvrdenia a je preto pripravený dať tejto iniciatíve svoju plnú podporu. |
| --- | --- |

5.2

EHSV na úvod poznamenáva, že fínske predsedníctvo uvádza dlhý zoznam dôvodov pre významnosť plne funkčného európskeho trhu s logistikou a presvedčivo sa dožaduje toho, aby v rámci európskej dopravnej politiky bol logistike pridelený podstatne väčší význam. Výbor si uvedomuje dôležitosť tohto tvrdenia a je preto pripravený dať tejto iniciatíve svoju plnú podporu.

| 5.3 | Obnovená Lisabonská stratégia je veľkou výzvou a jej plnenie závisí od hospodárskeho rastu v Európe. Hospodársky rast si vyžaduje intenzívnejšie obchodovanie a sústavnú racionalizáciu a inováciu priemyslu. Čoraz viac je však ovplyvňovaný medzinárodnými vplyvmi a faktormi konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

5.3

Obnovená Lisabonská stratégia je veľkou výzvou a jej plnenie závisí od hospodárskeho rastu v Európe. Hospodársky rast si vyžaduje intenzívnejšie obchodovanie a sústavnú racionalizáciu a inováciu priemyslu. Čoraz viac je však ovplyvňovaný medzinárodnými vplyvmi a faktormi konkurencieschopnosti.

| 5.4 | Osobná a nákladná doprava je nevyhnutná pre hospodársku činnosť, výrobu a obchod takmer vo všetkých sférach spoločnosti. Faktory času a ceny sú určujúce nielen pre rozhodnutia týkajúce sa lokalizácie podnikov, ale aj z hľadiska rozhodovania jednotlivca. Tak ako štrukturálne zmeny v spoločnosti majú vplyv na potreby v doprave, zavádzanie nových dopravných prostriedkov tiež vyvoláva zmeny. |
| --- | --- |

5.4

Osobná a nákladná doprava je nevyhnutná pre hospodársku činnosť, výrobu a obchod takmer vo všetkých sférach spoločnosti. Faktory času a ceny sú určujúce nielen pre rozhodnutia týkajúce sa lokalizácie podnikov, ale aj z hľadiska rozhodovania jednotlivca. Tak ako štrukturálne zmeny v spoločnosti majú vplyv na potreby v doprave, zavádzanie nových dopravných prostriedkov tiež vyvoláva zmeny.

| 5.5 | EHSV zastáva názor, že v čoraz väčšmi internacionalizovanej ekonomike budú logistika a náklady na logistiku čoraz dôležitejšími faktormi konkurencieschopnosti a racionalizácie, a stanú sa čoraz dôležitejšími pre ochranu životného prostredia. Zabezpečenie prístupu na trhy, k zamestnanosti, vzdelaniu, službám, atď. prostredníctvom zvýšenej mobility závisí od jedného základného kritéria: existencie účinných dopravných systémov. |
| --- | --- |

5.5

EHSV zastáva názor, že v čoraz väčšmi internacionalizovanej ekonomike budú logistika a náklady na logistiku čoraz dôležitejšími faktormi konkurencieschopnosti a racionalizácie, a stanú sa čoraz dôležitejšími pre ochranu životného prostredia. Zabezpečenie prístupu na trhy, k zamestnanosti, vzdelaniu, službám, atď. prostredníctvom zvýšenej mobility závisí od jedného základného kritéria: existencie účinných dopravných systémov.

| 5.6 | EHSV preto schvaľuje názor Komisie, že doprava je nevyhnutným prvkom zachovania a zvyšovania európskej konkurencieschopnosti. Riadenie zložitých dopravných tokov v modernej spoločnosti si vyžaduje vysoko účinné spôsoby dopravy a úzku spoluprácu medzi nimi. Zdokonalené a integrované logistické riešenia môžu pomôcť pri maximálnom využití prevádzky v nákladnej doprave, a tým prispieť k rastu Európy a jej lepšiemu presadeniu sa v celosvetovej konkurencii. |
| --- | --- |

5.6

EHSV preto schvaľuje názor Komisie, že doprava je nevyhnutným prvkom zachovania a zvyšovania európskej konkurencieschopnosti. Riadenie zložitých dopravných tokov v modernej spoločnosti si vyžaduje vysoko účinné spôsoby dopravy a úzku spoluprácu medzi nimi. Zdokonalené a integrované logistické riešenia môžu pomôcť pri maximálnom využití prevádzky v nákladnej doprave, a tým prispieť k rastu Európy a jej lepšiemu presadeniu sa v celosvetovej konkurencii.

| 5.7 | V tejto súvislosti je dôležité pripomenúť, že logistika je činnosť založená na podnikaní a ovplyvňovaná potrebami odberateľov, a že jej zabezpečenie je povinnosťou trhu. To znamená, že najhlavnejším hnacím mechanizmom v tejto oblasti sú dopravné požiadavky odberateľov. Napríklad dopravné požiadavky výrobného priemyslu sa neustále zvyšujú, aby sa predišlo nadmernému hromadeniu výrobných súčiastok a hotových výrobkov. Ďalšou oblasťou, kde sa zvýšia požiadavky na rýchlu a presnú dopravu – a v dôsledku toho aj na logistiku, je väčšie využívanie internetového obchodu a liberalizovaného poštového trhu. Je tiež dôležité zdôrazniť, že tento rozvoj sa musí uskutočňovať udržateľným spôsobom tým, že sa stanovia pravidlá na zabezpečenie sociálnych požiadaviek aj požiadaviek ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

5.7

V tejto súvislosti je dôležité pripomenúť, že logistika je činnosť založená na podnikaní a ovplyvňovaná potrebami odberateľov, a že jej zabezpečenie je povinnosťou trhu. To znamená, že najhlavnejším hnacím mechanizmom v tejto oblasti sú dopravné požiadavky odberateľov. Napríklad dopravné požiadavky výrobného priemyslu sa neustále zvyšujú, aby sa predišlo nadmernému hromadeniu výrobných súčiastok a hotových výrobkov. Ďalšou oblasťou, kde sa zvýšia požiadavky na rýchlu a presnú dopravu – a v dôsledku toho aj na logistiku, je väčšie využívanie internetového obchodu a liberalizovaného poštového trhu. Je tiež dôležité zdôrazniť, že tento rozvoj sa musí uskutočňovať udržateľným spôsobom tým, že sa stanovia pravidlá na zabezpečenie sociálnych požiadaviek aj požiadaviek ochrany životného prostredia.

| 5.8 | Rozhodnutia zákazníkov pokiaľ ide o spôsob dopravy sú ovplyvnené veľkým počtom faktorov a samozrejme závisia aj od typu prepravovaného tovaru. Cenný, krehký alebo ľahko poškoditeľný tovar sa zvyčajne prepravuje autom alebo lietadlom. Menej hodnotný, ťažký alebo objemný tovar sa často prepravuje loďou alebo železnicou. Časový faktor (doprava presne načas) a počet prekládok sú ďalšie faktory, ktoré ovplyvňujú voľbu spôsobu dopravy. |
| --- | --- |

5.8

Rozhodnutia zákazníkov pokiaľ ide o spôsob dopravy sú ovplyvnené veľkým počtom faktorov a samozrejme závisia aj od typu prepravovaného tovaru. Cenný, krehký alebo ľahko poškoditeľný tovar sa zvyčajne prepravuje autom alebo lietadlom. Menej hodnotný, ťažký alebo objemný tovar sa často prepravuje loďou alebo železnicou. Časový faktor (doprava presne načas) a počet prekládok sú ďalšie faktory, ktoré ovplyvňujú voľbu spôsobu dopravy.

| 5.9 | Týmto prístupom sa vyznačuje aj oznámenie o strednodobom preskúmaní bielej knihy, ktoré EHSV víta. EHSV zamýšľa prediskutovať oznámenie v samostatnom stanovisku, ale na tomto mieste si praje predsa len podotknúť niekoľko poznámok. Konzultačný dokument, ktorý predchádzal oznámeniu, sa sústreďoval výlučne na intermodalitu v tom zmysle, ako bola vysvetlená v bielej knihe z roku 2001, t. j. prenesenie časti dopravy zo sektora cestnej nákladnej dopravy na sektory lodnej a železničnej dopravy. |
| --- | --- |

5.9

Týmto prístupom sa vyznačuje aj oznámenie o strednodobom preskúmaní bielej knihy, ktoré EHSV víta. EHSV zamýšľa prediskutovať oznámenie v samostatnom stanovisku, ale na tomto mieste si praje predsa len podotknúť niekoľko poznámok. Konzultačný dokument, ktorý predchádzal oznámeniu, sa sústreďoval výlučne na intermodalitu v tom zmysle, ako bola vysvetlená v bielej knihe z roku 2001, t. j. prenesenie časti dopravy zo sektora cestnej nákladnej dopravy na sektory lodnej a železničnej dopravy.

| 5.10 | EHSV s potešením konštatuje, že Komisia už viac nevníma intermodalitu ako zámer sám o sebe, ale skôr ako prostriedok na skoordinovanie rozličných spôsobov dopravy. |
| --- | --- |

5.10

EHSV s potešením konštatuje, že Komisia už viac nevníma intermodalitu ako zámer sám o sebe, ale skôr ako prostriedok na skoordinovanie rozličných spôsobov dopravy.

| 5.11 | Komisia vo svojom konzultačnom dokumente o strednodobej revízii bielej knihy z roku 2001 zastávala názor, že rovnováha medzi spôsobmi dopravy musí byť opätovne vrátená na úroveň z roku 1998. Biela kniha z roku 2001 zdôrazňuje, že Európska únia musí konať tak, aby sa vysporiadala s rastúcou nevyváženosťou medzi jednotlivými spôsobmi dopravy. Rastúca obľúbenosť automobilovej a leteckej dopravy prináša so sebou zvýšené preťaženie cestnej siete. Zároveň alternatívy voči cestnej doprave sú brzdené nedostatočným využívaním potenciálu ponúkaného železničnou a lodnou dopravou na krátke vzdialenosti. Avšak nemalo by sa pripustiť, aby problémy s dopravnými zápchami v určitých častiach EÚ zakrývali fakt, že okrajové oblasti majú nedostatočný prístup k centrálne umiestneným trhom. |
| --- | --- |

5.11

Komisia vo svojom konzultačnom dokumente o strednodobej revízii bielej knihy z roku 2001 zastávala názor, že rovnováha medzi spôsobmi dopravy musí byť opätovne vrátená na úroveň z roku 1998. Biela kniha z roku 2001 zdôrazňuje, že Európska únia musí konať tak, aby sa vysporiadala s rastúcou nevyváženosťou medzi jednotlivými spôsobmi dopravy. Rastúca obľúbenosť automobilovej a leteckej dopravy prináša so sebou zvýšené preťaženie cestnej siete. Zároveň alternatívy voči cestnej doprave sú brzdené nedostatočným využívaním potenciálu ponúkaného železničnou a lodnou dopravou na krátke vzdialenosti. Avšak nemalo by sa pripustiť, aby problémy s dopravnými zápchami v určitých častiach EÚ zakrývali fakt, že okrajové oblasti majú nedostatočný prístup k centrálne umiestneným trhom.

| 5.12 | Podľa Komisie to postupne viedlo k nevyváženosti v doprave, čo viedlo k vzniku zvýšeného prehustenia dopravy, najmä na transeurópskych dopravných trasách a v mestách. Komisia zastáva názor, že v záujme vyriešenia tohto problému bude potrebné splniť do roku 2010 dva základné ciele:






  — | regulovanú hospodársku súťaž medzi rôznymi spôsobmi dopravy; |
| --- | --- | --- |

5.12

Podľa Komisie to postupne viedlo k nevyváženosti v doprave, čo viedlo k vzniku zvýšeného prehustenia dopravy, najmä na transeurópskych dopravných trasách a v mestách. Komisia zastáva názor, že v záujme vyriešenia tohto problému bude potrebné splniť do roku 2010 dva základné ciele:

—

regulovanú hospodársku súťaž medzi rôznymi spôsobmi dopravy;

| — | koordinovaný rozvoj rôznych spôsobov dopravy s cieľom dosiahnuť úspešnú intermodalitu. |
| --- | --- |

—

koordinovaný rozvoj rôznych spôsobov dopravy s cieľom dosiahnuť úspešnú intermodalitu.

| 5.13 | EHSV kritizoval tento postoj vo svojom stanovisku k Bielej knihe z roku 2002 (7). Pokiaľ ide o regulovanú hospodársku súťaž, výbor zdôraznil: „Problém preťaženosti v doprave je jednou z hlavných tém dokumentu. Ale dokument neuvádza, že tento problém v skutočnosti postihuje iba malú časť územia Spoločenstva, konkrétne oblasti s veľmi veľkou hustotou obyvateľstva (čo je jedna z príčin problému). Preto nie je vhodné navrhovať všeobecnú, jednotnú dopravnú politiku pre Spoločenstvo ako celok. Čo je naozaj potrebné, je konkrétna politika pre každú z týchto oblastí. “EHSV súhlasí s týmto názorom. |
| --- | --- |

5.13

EHSV kritizoval tento postoj vo svojom stanovisku k Bielej knihe z roku 2002 (7). Pokiaľ ide o regulovanú hospodársku súťaž, výbor zdôraznil: „Problém preťaženosti v doprave je jednou z hlavných tém dokumentu. Ale dokument neuvádza, že tento problém v skutočnosti postihuje iba malú časť územia Spoločenstva, konkrétne oblasti s veľmi veľkou hustotou obyvateľstva (čo je jedna z príčin problému). Preto nie je vhodné navrhovať všeobecnú, jednotnú dopravnú politiku pre Spoločenstvo ako celok. Čo je naozaj potrebné, je konkrétna politika pre každú z týchto oblastí. “EHSV súhlasí s týmto názorom.

| 5.14 | Kvantitatívne určovanie podielov jednotlivých druhov dopravy na trhu je zavádzajúce. Celkové objemy prepravy tovaru v rámci EÚ prostredníctvom jednotlivých spôsobov dopravy netvoria významný trh, na ktorom by si navzájom konkurovala cestná doprava, železničná doprava, preprava na krátke vzdialenosti po mori, vnútrozemská vodná doprava a ropovody. V súčasnosti využívané štatistiky, v ktorých podiel na trhu jednotlivých odvetví dopravy je porovnávaný na základe množstva prepraveného tovaru, presne neodrážajú faktickú situáciu na dopravnom trhu. Je potrebné podporiť rozvoj pokrokovejších štatistických metód, ktoré rozlišujú medzi prepravou na krátke a na dlhé vzdialenosti. |
| --- | --- |

5.14

Kvantitatívne určovanie podielov jednotlivých druhov dopravy na trhu je zavádzajúce. Celkové objemy prepravy tovaru v rámci EÚ prostredníctvom jednotlivých spôsobov dopravy netvoria významný trh, na ktorom by si navzájom konkurovala cestná doprava, železničná doprava, preprava na krátke vzdialenosti po mori, vnútrozemská vodná doprava a ropovody. V súčasnosti využívané štatistiky, v ktorých podiel na trhu jednotlivých odvetví dopravy je porovnávaný na základe množstva prepraveného tovaru, presne neodrážajú faktickú situáciu na dopravnom trhu. Je potrebné podporiť rozvoj pokrokovejších štatistických metód, ktoré rozlišujú medzi prepravou na krátke a na dlhé vzdialenosti.

| 5.15 | Hlavnou úlohou je dosiahnuť koordináciu medzi spôsobmi dopravy tam, kde je taká konkurencia možná a kde je naplno využitá účinnosť a vhodnosť takého spôsobu dopravy. Všeobecne povedané, vyžaduje si to vyspelé logistické riešenia. Z dlhodobého hľadiska by výsledok týchto úsilí mohol zaistiť podstatne racionálnejšie a k životnému prostrediu priaznivejšie využitie celkovej dopravnej kapacity, ktorá by mohla do určitej miery na určitých cestách zredukovať zápchy. Výbor zastáva názor, že neslobodno dovoliť, aby toto zahmlievalo fakt, že na dosiahnutie týchto cieľov je potrebná moderná účinná infraštruktúra. |
| --- | --- |

5.15

Hlavnou úlohou je dosiahnuť koordináciu medzi spôsobmi dopravy tam, kde je taká konkurencia možná a kde je naplno využitá účinnosť a vhodnosť takého spôsobu dopravy. Všeobecne povedané, vyžaduje si to vyspelé logistické riešenia. Z dlhodobého hľadiska by výsledok týchto úsilí mohol zaistiť podstatne racionálnejšie a k životnému prostrediu priaznivejšie využitie celkovej dopravnej kapacity, ktorá by mohla do určitej miery na určitých cestách zredukovať zápchy. Výbor zastáva názor, že neslobodno dovoliť, aby toto zahmlievalo fakt, že na dosiahnutie týchto cieľov je potrebná moderná účinná infraštruktúra.

| 5.16 | EHSV konštatuje, že vo svojom oznámení o strednodobom hodnotení dosahu bielej knihy z roku 2001, ktoré bolo publikované počas vypracovávania tohto stanoviska, sa zameranie posunulo k holistickému prístupu, v rámci ktorého bude mať každý druh dopravy svoje miesto, a pomocou ktorého sa podarí zlepšiť konkurencieschopnosť kombinovanej dopravy v medzinárodnom meradle a ponúknuť riešenia, ktoré dokážu integrovať viaceré druhy dopravy, a tým odstrániť dopravné zápchy a slabé stránky logistického reťazca. |
| --- | --- |

5.16

EHSV konštatuje, že vo svojom oznámení o strednodobom hodnotení dosahu bielej knihy z roku 2001, ktoré bolo publikované počas vypracovávania tohto stanoviska, sa zameranie posunulo k holistickému prístupu, v rámci ktorého bude mať každý druh dopravy svoje miesto, a pomocou ktorého sa podarí zlepšiť konkurencieschopnosť kombinovanej dopravy v medzinárodnom meradle a ponúknuť riešenia, ktoré dokážu integrovať viaceré druhy dopravy, a tým odstrániť dopravné zápchy a slabé stránky logistického reťazca.

6.   Význam účinného logistického trhu

| 6.1 | Doprava – bez ohľadu na jej druh – je fyzicky najviditeľnejšou súčasťou logistického reťazca. Preto ak sa spomenie logistika, doprava sa nevyhnutne dostane do centra pozornosti. |
| --- | --- |

6.1

Doprava – bez ohľadu na jej druh – je fyzicky najviditeľnejšou súčasťou logistického reťazca. Preto ak sa spomenie logistika, doprava sa nevyhnutne dostane do centra pozornosti.

| 6.2 | Logistika ovláda dodávateľský reťazec priemyselných výrobkov a informácií, ako aj distribúciu hotových výrobkov. Tento reťazec aktivít musí spĺňať požiadavky a očakávania zákazníkov, a pritom byť udržateľný v oblasti životného prostredia aj v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

6.2

Logistika ovláda dodávateľský reťazec priemyselných výrobkov a informácií, ako aj distribúciu hotových výrobkov. Tento reťazec aktivít musí spĺňať požiadavky a očakávania zákazníkov, a pritom byť udržateľný v oblasti životného prostredia aj v sociálnej oblasti.

| 6.3 | Koordinácia a integrácia sú v sektore dopravy kľúčové pojmy. K fyzickej koordinácii patrí prekládka, ktorá zvyšuje náklady na dopravu a súčasne vystavuje tovar riziku. Ak má táto koordinácia fungovať, musí byť prekládka kontajnerov jednoduchá. Je to technická, ale aj organizačná otázka. |
| --- | --- |

6.3

Koordinácia a integrácia sú v sektore dopravy kľúčové pojmy. K fyzickej koordinácii patrí prekládka, ktorá zvyšuje náklady na dopravu a súčasne vystavuje tovar riziku. Ak má táto koordinácia fungovať, musí byť prekládka kontajnerov jednoduchá. Je to technická, ale aj organizačná otázka.

| 6.4 | Pre dosiahnutie koordinácie je nevyhnutná spolupráca vo viacerých oblastiach. Medzi rôznymi spôsobmi dopravy sa vyžaduje organizačná koordinácia, ako aj komplexný prístup k rozvoju dopravných uzlov, intermodálnych nákladných kontajnerov a multimodálnych systémov. Tento celkový prístup je potrebné dosiahnuť preto, aby sa vytvorili účinné, konkurencieschopné logistické systémy a trvalo udržateľná doprava. |
| --- | --- |

6.4

Pre dosiahnutie koordinácie je nevyhnutná spolupráca vo viacerých oblastiach. Medzi rôznymi spôsobmi dopravy sa vyžaduje organizačná koordinácia, ako aj komplexný prístup k rozvoju dopravných uzlov, intermodálnych nákladných kontajnerov a multimodálnych systémov. Tento celkový prístup je potrebné dosiahnuť preto, aby sa vytvorili účinné, konkurencieschopné logistické systémy a trvalo udržateľná doprava.

| 6.5 | Logistika je teda súčasťou priemyselnej aj obchodnej aktivity. Trendom je prechod od dodávok, ktoré sa riadia možnosťami, na dodávky, ktoré sa riadia objednávkami. Výrobky sú prispôsobené zákazníkom. Náročnými požiadavkami sú krátke lehoty plnenia a krátke lehoty na plánovanie vopred. Vyžaduje sa pri nich presnosť a flexibilita. Obchod sa globalizuje. Do dodávateľského reťazca je zapojených mnoho subdodávateľov. Hodnota tovaru sa zvyšuje do tej miery, ako podniky obmedzujú svoje zásoby s cieľom zredukovať viazaný kapitál. |
| --- | --- |

6.5

Logistika je teda súčasťou priemyselnej aj obchodnej aktivity. Trendom je prechod od dodávok, ktoré sa riadia možnosťami, na dodávky, ktoré sa riadia objednávkami. Výrobky sú prispôsobené zákazníkom. Náročnými požiadavkami sú krátke lehoty plnenia a krátke lehoty na plánovanie vopred. Vyžaduje sa pri nich presnosť a flexibilita. Obchod sa globalizuje. Do dodávateľského reťazca je zapojených mnoho subdodávateľov. Hodnota tovaru sa zvyšuje do tej miery, ako podniky obmedzujú svoje zásoby s cieľom zredukovať viazaný kapitál.

| 6.6 | Toto si vyžaduje rýchle a presné dodávky rovnako počas výrobného procesu, ako aj počas distribúcie ku konečným užívateľom a v spätných tokoch. Existuje veľký dopyt po účinnej logistike. Schopnosť vyťažiť a naplno poprepletať dopravné reťazce je kľúčom k úspechu pri kontrole a riadení materiálu a obehoch výrobkov. |
| --- | --- |

6.6

Toto si vyžaduje rýchle a presné dodávky rovnako počas výrobného procesu, ako aj počas distribúcie ku konečným užívateľom a v spätných tokoch. Existuje veľký dopyt po účinnej logistike. Schopnosť vyťažiť a naplno poprepletať dopravné reťazce je kľúčom k úspechu pri kontrole a riadení materiálu a obehoch výrobkov.

| 6.7 | Potrebné sú všetky spôsoby dopravy a malo by sa podporovať vzájomné prepojenie medzi nimi. Táto dopravná intermodalita si vyžaduje nový spôsob zmýšľania s cieľom vzájomného prepojenia rôznych druhov dopravy. |
| --- | --- |

6.7

Potrebné sú všetky spôsoby dopravy a malo by sa podporovať vzájomné prepojenie medzi nimi. Táto dopravná intermodalita si vyžaduje nový spôsob zmýšľania s cieľom vzájomného prepojenia rôznych druhov dopravy.

| 6.8 | Zriaďovanie terminálov, sietí, riadenie elektronických informácií a dobrá vzájomná dôvera vedú k vzniku nových príležitostí na spoluprácu medzi účastníkmi dopravného trhu. |
| --- | --- |

6.8

Zriaďovanie terminálov, sietí, riadenie elektronických informácií a dobrá vzájomná dôvera vedú k vzniku nových príležitostí na spoluprácu medzi účastníkmi dopravného trhu.

| 6.9 | Každý spôsob dopravy má vlastnú históriu, ale vonkajšie technické, ekonomické a obchodné pomery viedli k zmenám liberálnejším smerom. EÚ v tomto procese zohrala, aj stále zohráva dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

6.9

Každý spôsob dopravy má vlastnú históriu, ale vonkajšie technické, ekonomické a obchodné pomery viedli k zmenám liberálnejším smerom. EÚ v tomto procese zohrala, aj stále zohráva dôležitú úlohu.

| 6.10 | Všetky podniky si uvedomujú primárny význam účinnej logistiky vo výrobe a v dopravných reťazcoch. Mnoho sektorov sa usilovne snaží o dosiahnutie pokroku v tejto oblasti. Tieto snahy by mali byť podporované, pretože by to mohlo mať pozitívne účinky aj v širšom kontexte udržateľnej mobility. |
| --- | --- |

6.10

Všetky podniky si uvedomujú primárny význam účinnej logistiky vo výrobe a v dopravných reťazcoch. Mnoho sektorov sa usilovne snaží o dosiahnutie pokroku v tejto oblasti. Tieto snahy by mali byť podporované, pretože by to mohlo mať pozitívne účinky aj v širšom kontexte udržateľnej mobility.

| 6.11 | Na základe všetkých uvedených dôvodov vyjadruje EHSV úprimnú podporu iniciatíve fínskeho predsedníctva Rady EÚ, ktorá sa snaží nastoliť na program rokovania otázku európskej logistiky. |
| --- | --- |

6.11

Na základe všetkých uvedených dôvodov vyjadruje EHSV úprimnú podporu iniciatíve fínskeho predsedníctva Rady EÚ, ktorá sa snaží nastoliť na program rokovania otázku európskej logistiky.

V Bruseli 15. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Logistika prepravy nákladov v Európe – kľúč k trvalo udržateľnej mobilite KOM(2006) 336, konečné znenie.

1

(2)  Logistika prepravy nákladov v Európe – kľúč k udržateľnej mobilite KOM(2006) 336, konečné znenie, z 28.6.2006.

2

(3)  Informačný dokument o logistike na podporu intermodality nákladnej dopravy.

3

(4)  Napríklad projekty: SULOGTRA, PROTRANS, EUTRALOG, FREIGHTWISE, POLLOCO atď.

4

(5)  Biela kniha o európskej dopravnej politike do roku 2010: čas rozhodnúť – KOM(2001) 370, 12.9.2001.

5

(6)  Pozri pozn. pod čiarou č. 2.

6

(7)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Biela kniha o európskej dopravnej politike do roku 2010: čas rozhodnúť (KOM(2001) 370, konečné znenie), Ú. v. ES C 241, 7.10.2002.

7

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/21

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť – Dialóg, partnerstvo a aktívne pôsobenie“

KOM(2006) 251 v konečnom znení

(2007/C 97/09)

Komisia sa 31. mája 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. januára 2007. Spravodajcom bol pán PEZZINI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí (schôdza z 16. februára 2007) 132 hlasmi za, pričom sa 2 členovia hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor je presvedčený, že problematika bezpečnosti informácií je čoraz väčšmi dôvodom pre znepokojenie podnikov, verejnej správy, verejných a súkromných organizácií ako aj jednotlivých občanov. |
| --- | --- |

1.1

Výbor je presvedčený, že problematika bezpečnosti informácií je čoraz väčšmi dôvodom pre znepokojenie podnikov, verejnej správy, verejných a súkromných organizácií ako aj jednotlivých občanov.

| 1.2 | Výbor vcelku súhlasí s analýzou a dôvodmi, ktoré vedú k požiadavke novej stratégie na zvýšenie bezpečnosti sietí a informácií (NIS) proti útokom a neoprávnenému prieniku, ku ktorým dochádza bez ohľadu na zemepisné hranice. |
| --- | --- |

1.2

Výbor vcelku súhlasí s analýzou a dôvodmi, ktoré vedú k požiadavke novej stratégie na zvýšenie bezpečnosti sietí a informácií (NIS) proti útokom a neoprávnenému prieniku, ku ktorým dochádza bez ohľadu na zemepisné hranice.

| 1.3 | Výbor sa nazdáva, že Komisia by mala vyvinúť ďalšie úsilie na vypracovanie inovačnej a štruktúrovanej stratégie vzhľadom na rozsiahlosť tohto javu a jeho následky pre hospodárstvo a súkromný život. |
| --- | --- |

1.3

Výbor sa nazdáva, že Komisia by mala vyvinúť ďalšie úsilie na vypracovanie inovačnej a štruktúrovanej stratégie vzhľadom na rozsiahlosť tohto javu a jeho následky pre hospodárstvo a súkromný život.

| 1.3.1 | EHSV rovnako zdôrazňuje, že nedávno Komisia vydala nové oznámenie o bezpečnosti informácií a že v dohľadnom čase by mal byť zverejnený nový dokument na túto tému. Výbor si vyhradzuje možnosť v budúcnosti vypracovať podrobnejšie stanovisko, ktoré by zohľadnilo všetky tieto oznámenia. |
| --- | --- |

1.3.1

EHSV rovnako zdôrazňuje, že nedávno Komisia vydala nové oznámenie o bezpečnosti informácií a že v dohľadnom čase by mal byť zverejnený nový dokument na túto tému. Výbor si vyhradzuje možnosť v budúcnosti vypracovať podrobnejšie stanovisko, ktoré by zohľadnilo všetky tieto oznámenia.

| 1.4 | Výbor zdôrazňuje, že v žiadnom prípade nemožno hľadisko bezpečnosti informácií oddeliť od posilnenia ochrany osobných údajov a rešpektovania slobôd, ktoré sú právami zaručenými európskym dohovorom o ľudských právach. |
| --- | --- |

1.4

Výbor zdôrazňuje, že v žiadnom prípade nemožno hľadisko bezpečnosti informácií oddeliť od posilnenia ochrany osobných údajov a rešpektovania slobôd, ktoré sú právami zaručenými európskym dohovorom o ľudských právach.

| 1.5 | EHSV si kladie otázku, aký dodatočný prínos návrhu v porovnaní s integrovaným prístupom z roku 2001, ktorého cieľ bol totožný so zámerom predmetného oznámenia (1). |
| --- | --- |

1.5

EHSV si kladie otázku, aký dodatočný prínos návrhu v porovnaní s integrovaným prístupom z roku 2001, ktorého cieľ bol totožný so zámerom predmetného oznámenia (1).

| 1.5.1 | Dokument „Hodnotenie dosahu“ (2) v prílohe návrhu obsahuje pár zaujímavých aktualizácií oproti roku 2001, ale bol publikovaný len v jednom jazyku, a teda nie je prístupný mnohým európskym občanom, ktorí si vytvárajú svoj názor o oficiálnom dokumente preloženom do jazykov EÚ. |
| --- | --- |

1.5.1

Dokument „Hodnotenie dosahu“ (2) v prílohe návrhu obsahuje pár zaujímavých aktualizácií oproti roku 2001, ale bol publikovaný len v jednom jazyku, a teda nie je prístupný mnohým európskym občanom, ktorí si vytvárajú svoj názor o oficiálnom dokumente preloženom do jazykov EÚ.

| 1.6 | Výbor sa odvoláva na závery prijaté na svetovom samite v Tunisku v roku 2005 na tému informačnej spoločnosti a potvrdené zhromaždením OSN 27. marca 2006.






  — | nediskriminovaný prístup, |
| --- | --- | --- |

1.6

Výbor sa odvoláva na závery prijaté na svetovom samite v Tunisku v roku 2005 na tému informačnej spoločnosti a potvrdené zhromaždením OSN 27. marca 2006.

—

nediskriminovaný prístup,

| — | presadzovanie IKT ako nástroja na upevnenie mieru, |
| --- | --- |

—

presadzovanie IKT ako nástroja na upevnenie mieru,

| — | stanovenie nástrojov na posilnenie demokracie, súdržnosti a dobrého riadenia (governance), |
| --- | --- |

—

stanovenie nástrojov na posilnenie demokracie, súdržnosti a dobrého riadenia (governance),

| — | predchádzanie zneužívaniu pri súčasnom rešpektovaní ľudských práv (3). |
| --- | --- |

—

predchádzanie zneužívaniu pri súčasnom rešpektovaní ľudských práv (3).

| 1.7 | Výbor zdôrazňuje, že dynamická a integrovaná stratégia Spoločenstva by sa okrem dialógu, partnerstva a aktívneho pôsobenia mala mať možnosť zaoberať sa aj nasledujúcimi témami:






  — | preventívne opatrenia, |
| --- | --- | --- |

1.7

Výbor zdôrazňuje, že dynamická a integrovaná stratégia Spoločenstva by sa okrem dialógu, partnerstva a aktívneho pôsobenia mala mať možnosť zaoberať sa aj nasledujúcimi témami:

—

preventívne opatrenia,

| — | prechod od bezpečnosti informácií k ich zabezpečeniu (4), |
| --- | --- |

—

prechod od bezpečnosti informácií k ich zabezpečeniu (4),

| — | vypracovanie bezpečného a uznávaného právneho a sankčného rámca EÚ, |
| --- | --- |

—

vypracovanie bezpečného a uznávaného právneho a sankčného rámca EÚ,

| — | posilňovanie technickej štandardizácie, |
| --- | --- |

—

posilňovanie technickej štandardizácie,

| — | digitálna identifikácia užívateľov, |
| --- | --- |

—

digitálna identifikácia užívateľov,

| — | iniciovanie európskych analýz a výhľadového plánovania (Foresight) v oblasti bezpečnosti informácií v podmienkach multimodálnych technologických konvergencií, |
| --- | --- |

—

iniciovanie európskych analýz a výhľadového plánovania (Foresight) v oblasti bezpečnosti informácií v podmienkach multimodálnych technologických konvergencií,

| — | posilnenie európskych a vnútroštátnych mechanizmov na posudzovanie rizika, |
| --- | --- |

—

posilnenie európskych a vnútroštátnych mechanizmov na posudzovanie rizika,

| — | opatrenia zamerané na predchádzanie vzniku informatických „monokultúr“, |
| --- | --- |

—

opatrenia zamerané na predchádzanie vzniku informatických „monokultúr“,

| — | posilnenie koordinácie Spoločenstva na európskej a medzinárodnej úrovni, |
| --- | --- |

—

posilnenie koordinácie Spoločenstva na európskej a medzinárodnej úrovni,

| — | vytvorenie strediska pre bezpečnosť IKT (Security Focal Point) v rámci generálnych riaditeľstiev, |
| --- | --- |

—

vytvorenie strediska pre bezpečnosť IKT (Security Focal Point) v rámci generálnych riaditeľstiev,

| — | vytvorenie európskej siete pre bezpečnosť sietí a informácií (European Network and Information Security Network), |
| --- | --- |

—

vytvorenie európskej siete pre bezpečnosť sietí a informácií (European Network and Information Security Network),

| — | optimalizácia úlohy európskeho výskumu v oblasti bezpečnosti informácií, |
| --- | --- |

—

optimalizácia úlohy európskeho výskumu v oblasti bezpečnosti informácií,

| — | iniciovanie „európskeho dňa bezpečnosti počítačov“, |
| --- | --- |

—

iniciovanie „európskeho dňa bezpečnosti počítačov“,

| — | organizovanie pilotných opatrení Spoločenstva v školách rôznych stupňov a druhu na tému bezpečnosti informácií. |
| --- | --- |

—

organizovanie pilotných opatrení Spoločenstva v školách rôznych stupňov a druhu na tému bezpečnosti informácií.

| 1.8 | EHSV sa ďalej nazdáva, že na zabezpečenie dynamickej a integrovanej stratégie Spoločenstva je potrebné vyčleniť primerané rozpočtové prostriedky a naplánovať rozšírené iniciatívy a opatrenia v oblasti koordinácie na úrovni Spoločenstva, ktoré by umožnili Európe vystupovať na celosvetovej úrovni ako jeden celok. |
| --- | --- |

1.8

EHSV sa ďalej nazdáva, že na zabezpečenie dynamickej a integrovanej stratégie Spoločenstva je potrebné vyčleniť primerané rozpočtové prostriedky a naplánovať rozšírené iniciatívy a opatrenia v oblasti koordinácie na úrovni Spoločenstva, ktoré by umožnili Európe vystupovať na celosvetovej úrovni ako jeden celok.

2.   Zdôvodnenie

| 2.1 | Problematika bezpečnosti informačnej spoločnosti zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní dôvery a spoľahlivosti sietí a služieb v oblasti komunikácie, ktoré sú zásadnými faktormi rozvoja hospodárstva a spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1

Problematika bezpečnosti informačnej spoločnosti zohráva kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní dôvery a spoľahlivosti sietí a služieb v oblasti komunikácie, ktoré sú zásadnými faktormi rozvoja hospodárstva a spoločnosti.

| 2.2 | Informačné siete a systémy musia byť chránené, aby si zachovali konkurencieschopnosť a komerčnosť, aby zaistili integritu a kontinuitu elektronickej komunikácie, aby sa predišlo podvodom a aby sa zaručila právna ochrana súkromia. |
| --- | --- |

2.2

Informačné siete a systémy musia byť chránené, aby si zachovali konkurencieschopnosť a komerčnosť, aby zaistili integritu a kontinuitu elektronickej komunikácie, aby sa predišlo podvodom a aby sa zaručila právna ochrana súkromia.

| 2.3 | Elektronická komunikácia a služby s ňou spojené sú najrozsiahlejším segmentom celého sektora telekomunikácií: v roku 2004 približne 90 % európskych podnikov využívalo aktívne internet a 65 % z nich vyvinulo vlastnú internetovú stránku, zatiaľ čo sa odhaduje, že približne polovica európskych obyvateľov pravidelne používa internet a 25 % rodín využíva priebežne internet prostredníctvom širokopásmového pripojenia (5). |
| --- | --- |

2.3

Elektronická komunikácia a služby s ňou spojené sú najrozsiahlejším segmentom celého sektora telekomunikácií: v roku 2004 približne 90 % európskych podnikov využívalo aktívne internet a 65 % z nich vyvinulo vlastnú internetovú stránku, zatiaľ čo sa odhaduje, že približne polovica európskych obyvateľov pravidelne používa internet a 25 % rodín využíva priebežne internet prostredníctvom širokopásmového pripojenia (5).

| 2.4 | So zreteľom na zrýchlený rozvoj investícií dosahuje objem výdavkov na bezpečnosť výšku len 5 až 13 percent celkových investícií do informačných technológií, čo je rozhodne príliš obmedzené množstvo. Nedávne štúdie poukázali na to, že z 30 protokolov, ktoré využívajú spoločnú kľúčovú štruktúru, je priemerne 23 nechránených proti multiprotokolárnym útokom (6). Keďže sa ďalej odhaduje, že každý deň je odoslaných v priemere 25 miliónov spamov (7), výbor vyjadruje svoje potešenie nad nedávnym návrhom Komisie v tejto veci. |
| --- | --- |

2.4

So zreteľom na zrýchlený rozvoj investícií dosahuje objem výdavkov na bezpečnosť výšku len 5 až 13 percent celkových investícií do informačných technológií, čo je rozhodne príliš obmedzené množstvo. Nedávne štúdie poukázali na to, že z 30 protokolov, ktoré využívajú spoločnú kľúčovú štruktúru, je priemerne 23 nechránených proti multiprotokolárnym útokom (6). Keďže sa ďalej odhaduje, že každý deň je odoslaných v priemere 25 miliónov spamov (7), výbor vyjadruje svoje potešenie nad nedávnym návrhom Komisie v tejto veci.

| 2.5 | V oblasti počítačových vírusov (8) prebiehal rýchly a rozsiahly vývoj kategórie „worm“ (9) špionážnych programov (spyware) (10) súbežne s rastúcim rozvojom systémov a sietí elektronickej komunikácie. Tieto sa stali čoraz zložitejšími a zároveň zraniteľnejšími, aj kvôli konvergencii multimédií a mobilnej telefonickej komunikácie, ako aj systémov GRID infoware
   (11) prípady vydierania, DdoS (Distributed denials of service), krádeže on-line identity, phishing
   (12)
  , pirátstvo (13) a podobne, predstavujú ďalšie výzvy pre bezpečnosť informačnej spoločnosti. Európske spoločenstvo sa už touto problematikou zaoberalo vo svojom oznámení z roku 2001 (14), ku ktorému sa mal výbor možnosť vyjadriť (15). Navrhuje stratégiu v troch hlavných oblastiach opatrení:






  — | konkrétne bezpečnostné opatrenia, |
| --- | --- | --- |

2.5

V oblasti počítačových vírusov (8) prebiehal rýchly a rozsiahly vývoj kategórie „worm“ (9) špionážnych programov (spyware) (10) súbežne s rastúcim rozvojom systémov a sietí elektronickej komunikácie. Tieto sa stali čoraz zložitejšími a zároveň zraniteľnejšími, aj kvôli konvergencii multimédií a mobilnej telefonickej komunikácie, ako aj systémov GRID infoware
   (11) prípady vydierania, DdoS (Distributed denials of service), krádeže on-line identity, phishing
   (12)
  , pirátstvo (13) a podobne, predstavujú ďalšie výzvy pre bezpečnosť informačnej spoločnosti. Európske spoločenstvo sa už touto problematikou zaoberalo vo svojom oznámení z roku 2001 (14), ku ktorému sa mal výbor možnosť vyjadriť (15). Navrhuje stratégiu v troch hlavných oblastiach opatrení:

—

konkrétne bezpečnostné opatrenia,

| — | legislatívny rámec vrátane ochrany údajov a súkromia, |
| --- | --- |

—

legislatívny rámec vrátane ochrany údajov a súkromia,

| — | boj proti počítačovej kriminalite. |
| --- | --- |

—

boj proti počítačovej kriminalite.

| 2.6 | Zisťovanie počítačových útokov a ich identifikácia a predchádzanie im v rámci systému siete sú jednou z výzev pre hľadanie vhodných riešení vzhľadom na neustále zmeny konfigurácie, rozmanitosť sieťových protokolov a poskytovaných a rozvíjaných služieb, ako aj vzhľadom na nesmiernu zložitosť asynchrónnych útokov (16). |
| --- | --- |

2.6

Zisťovanie počítačových útokov a ich identifikácia a predchádzanie im v rámci systému siete sú jednou z výzev pre hľadanie vhodných riešení vzhľadom na neustále zmeny konfigurácie, rozmanitosť sieťových protokolov a poskytovaných a rozvíjaných služieb, ako aj vzhľadom na nesmiernu zložitosť asynchrónnych útokov (16).

| 2.7 | Avšak malá viditeľnosť návratnosti investícií do bezpečnosti a nedostatočné preberanie zodpovednosti zo strany občanov-užívateľov žiaľ viedli k podceneniu rizika a opadnutiu pozornosti venovanej rozvoju „kultúry bezpečnosti“. |
| --- | --- |

2.7

Avšak malá viditeľnosť návratnosti investícií do bezpečnosti a nedostatočné preberanie zodpovednosti zo strany občanov-užívateľov žiaľ viedli k podceneniu rizika a opadnutiu pozornosti venovanej rozvoju „kultúry bezpečnosti“.

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | Komisia svojím oznámením na tému „Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť“ (17) prejavila zámer zvýšiť bezpečnosť informácií vypracovaním integrovanej a dynamickej stratégie založenej na:






  a) | skvalitnení dialógu medzi verejnými orgánmi a Komisiou, porovnávacom hodnotení opatrení jednotlivých štátov (benchmarking) a stanovení osvedčených postupov v oblasti bezpečnej elektronickej komunikácie; |
| --- | --- | --- |

3.1

Komisia svojím oznámením na tému „Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť“ (17) prejavila zámer zvýšiť bezpečnosť informácií vypracovaním integrovanej a dynamickej stratégie založenej na:

a)

skvalitnení dialógu medzi verejnými orgánmi a Komisiou, porovnávacom hodnotení opatrení jednotlivých štátov (benchmarking) a stanovení osvedčených postupov v oblasti bezpečnej elektronickej komunikácie;

| b) | intenzívnejšom zvyšovaní informovanosti občanov a MSP o účinných bezpečnostných systémoch prostredníctvom aktívneho pôsobenia Komisie ako iniciátora a rozsiahlejšieho zaangažovania Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií (European Network and Information Security Agency – ENISA); |
| --- | --- |

b)

intenzívnejšom zvyšovaní informovanosti občanov a MSP o účinných bezpečnostných systémoch prostredníctvom aktívneho pôsobenia Komisie ako iniciátora a rozsiahlejšieho zaangažovania Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií (European Network and Information Security Agency – ENISA);

| c) | dialógu o nástrojoch a predpisoch s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi bezpečnosťou a rešpektovaním základných práv, vrátane ochrany súkromia. |
| --- | --- |

c)

dialógu o nástrojoch a predpisoch s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi bezpečnosťou a rešpektovaním základných práv, vrátane ochrany súkromia.

| 3.2 | Ďalej sa v oznámení vzhľadom na plánované vypracovanie vhodného rámca pre zhromažďovanie údajov o incidentoch narušenia bezpečnosti, o miere dôvery užívateľov a o vývoji priemyslu zaoberajúceho sa bezpečnostnými systémami ráta s uzavretím dôveryhodného partnerstva medzi agentúrou ENISA a






  a) | členskými štátmi, |
| --- | --- | --- |

3.2

Ďalej sa v oznámení vzhľadom na plánované vypracovanie vhodného rámca pre zhromažďovanie údajov o incidentoch narušenia bezpečnosti, o miere dôvery užívateľov a o vývoji priemyslu zaoberajúceho sa bezpečnostnými systémami ráta s uzavretím dôveryhodného partnerstva medzi agentúrou ENISA a

a)

členskými štátmi,

| b) | spotrebiteľmi a užívateľmi, |
| --- | --- |

b)

spotrebiteľmi a užívateľmi,

| c) | priemyslom zaoberajúcim sa bezpečnosťou informácií, |
| --- | --- |

c)

priemyslom zaoberajúcim sa bezpečnosťou informácií,

| d) | súkromným sektorom, |
| --- | --- |

d)

súkromným sektorom,

prostredníctvom vytvorenia viacjazyčného portálu Spoločenstva na sprostredkovanie informácií a upozornení na riziká, s cieľom vytvoriť strategické partnerstvo medzi súkromným sektorom, členskými štátmi a výskumnými pracovníkmi.

| 3.2.1 | V oznámení sa ďalej ráta s dôraznejším aktívnym pôsobením zainteresovaných strán v súvislosti s potrebami a rizikami v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.2.1

V oznámení sa ďalej ráta s dôraznejším aktívnym pôsobením zainteresovaných strán v súvislosti s potrebami a rizikami v oblasti bezpečnosti.

| 3.2.2 | Pokiaľ ide o medzinárodnú spoluprácu a spoluprácu s tretími krajinami, „globálny rozmer bezpečnosti sietí a informácií si vyžaduje, aby Komisia zvyšovala svoje úsilie na medzinárodnej úrovni a v koordinácii s členskými štátmi a podporovala globálnu spoluprácu na NIS“ (18), ale v opatreniach v súvislosti s dialógom, partnerstvom a aktívnym pôsobením sa tento odkaz neuvádza. |
| --- | --- |

3.2.2

Pokiaľ ide o medzinárodnú spoluprácu a spoluprácu s tretími krajinami, „globálny rozmer bezpečnosti sietí a informácií si vyžaduje, aby Komisia zvyšovala svoje úsilie na medzinárodnej úrovni a v koordinácii s členskými štátmi a podporovala globálnu spoluprácu na NIS“ (18), ale v opatreniach v súvislosti s dialógom, partnerstvom a aktívnym pôsobením sa tento odkaz neuvádza.

4.   Pripomienky

| 4.1 | Výbor bezvýhradne súhlasí s analýzami a názormi na zdôvodnenie integrovanej a dynamickej európskej stratégie pre bezpečnosť sietí a informácií, pretože považuje otázku bezpečnosti za podstatnú, najmä pre podporu pozitívnejšieho postoja k využívaniu IT a posilnenie dôvery v programy IT. EHSV vyjadril svoje postoje v početných stanoviskách (19). |
| --- | --- |

4.1

Výbor bezvýhradne súhlasí s analýzami a názormi na zdôvodnenie integrovanej a dynamickej európskej stratégie pre bezpečnosť sietí a informácií, pretože považuje otázku bezpečnosti za podstatnú, najmä pre podporu pozitívnejšieho postoja k využívaniu IT a posilnenie dôvery v programy IT. EHSV vyjadril svoje postoje v početných stanoviskách (19).

| 4.1.1 | Výbor opätovne zdôrazňuje (20), že: „Internet a nové komunikačné on-line technológie (napr. mobilné telefóny alebo vreckové napojiteľné organizátory s multimediálnymi funkciami v plnom rozmachu) predstavujú v očiach Výboru základné nástroje na rozvoj ekonomiky založenej na vedomostiach, elektronickej ekonomiky a elektronickej administratívy.“ |
| --- | --- |

4.1.1

Výbor opätovne zdôrazňuje (20), že: „Internet a nové komunikačné on-line technológie (napr. mobilné telefóny alebo vreckové napojiteľné organizátory s multimediálnymi funkciami v plnom rozmachu) predstavujú v očiach Výboru základné nástroje na rozvoj ekonomiky založenej na vedomostiach, elektronickej ekonomiky a elektronickej administratívy.“

4.2   K energickejším návrhom Komisie

| 4.2.1 | Výbor sa domnieva, že sa dá ešte viac rozšíriť Komisiou navrhovaný prístup, v ktorom je táto integrovaná a dynamická stratégia založená na otvorenom a integratívnom dialógu, na partnerstve medzi zainteresovanými stranami a najmä užívateľmi a aktívnom pôsobení. |
| --- | --- |

4.2.1

Výbor sa domnieva, že sa dá ešte viac rozšíriť Komisiou navrhovaný prístup, v ktorom je táto integrovaná a dynamická stratégia založená na otvorenom a integratívnom dialógu, na partnerstve medzi zainteresovanými stranami a najmä užívateľmi a aktívnom pôsobení.

| 4.2.2 | Tento názor bol zdôraznený už aj v predchádzajúcich stanoviskách: „Aby bol tento program účinný, musí sa priamo dotýkať všetkých užívateľov Internetu, ktorí musia byť vzdelávaní a poučení o opatreniach, ku ktorým treba pristúpiť a o prostriedkoch, ktoré treba využívať na to, aby sa ochránili proti príjmu takýchto nebezpečných a nevyžiadaných informácií alebo aby neboli využití ako spojenie na preposielanie takýchto e-mailov. Jednou z priorít tohto akčného programu musí byť podľa Výboru v rámci jeho informačnej a vzdelávacej časti získanie podpory užívateľov (21).“ |
| --- | --- |

4.2.2

Tento názor bol zdôraznený už aj v predchádzajúcich stanoviskách: „Aby bol tento program účinný, musí sa priamo dotýkať všetkých užívateľov Internetu, ktorí musia byť vzdelávaní a poučení o opatreniach, ku ktorým treba pristúpiť a o prostriedkoch, ktoré treba využívať na to, aby sa ochránili proti príjmu takýchto nebezpečných a nevyžiadaných informácií alebo aby neboli využití ako spojenie na preposielanie takýchto e-mailov. Jednou z priorít tohto akčného programu musí byť podľa Výboru v rámci jeho informačnej a vzdelávacej časti získanie podpory užívateľov (21).“

| 4.2.3 | Výbor sa však domnieva, že užívateľov a občanov je potrebné zapojiť tak, aby bola potrebná bezpečnosť sietí a informácií v súlade s občianskymi slobodami a právom užívateľov na bezpečný prístup a dostupné ceny. |
| --- | --- |

4.2.3

Výbor sa však domnieva, že užívateľov a občanov je potrebné zapojiť tak, aby bola potrebná bezpečnosť sietí a informácií v súlade s občianskymi slobodami a právom užívateľov na bezpečný prístup a dostupné ceny.

| 4.2.4 | Je potrebné zohľadniť, že úsilie o bezpečnosť informácií spôsobuje užívateľovi náklady, a to aj vo forme časových strát pri odstraňovaní alebo obchádzaní prekážok. Výbor sa domnieva, že by už od výroby mal na každom počítači byť povinne nainštalovaný systém antivírusovej ochrany, ktorý by užívateľ mohol vypínať a zapínať. |
| --- | --- |

4.2.4

Je potrebné zohľadniť, že úsilie o bezpečnosť informácií spôsobuje užívateľovi náklady, a to aj vo forme časových strát pri odstraňovaní alebo obchádzaní prekážok. Výbor sa domnieva, že by už od výroby mal na každom počítači byť povinne nainštalovaný systém antivírusovej ochrany, ktorý by užívateľ mohol vypínať a zapínať.

4.3   K dynamickejšiemu a inovatívnemu prístupu Spoločenstva

| 4.3.1 | Okrem toho by si EÚ podľa výboru mala stanoviť ctižiadostivejšie ciele, uviesť do praxe inovatívnu, integrovanú a dynamickú stratégiu a vyvinúť nové iniciatívy, napr. prostredníctvom týchto opatrení:






  — | opatrenia umožňujúce digitálnu identifikáciu jednotlivých užívateľov, keďže sa často stáva, že sú vyzývaní aby udali svoje osobné údaje, |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Okrem toho by si EÚ podľa výboru mala stanoviť ctižiadostivejšie ciele, uviesť do praxe inovatívnu, integrovanú a dynamickú stratégiu a vyvinúť nové iniciatívy, napr. prostredníctvom týchto opatrení:

—

opatrenia umožňujúce digitálnu identifikáciu jednotlivých užívateľov, keďže sa často stáva, že sú vyzývaní aby udali svoje osobné údaje,

| — | opatrenia týkajúce sa ETSI (22), ktoré môžu byť predpokladom bezpečného používania IKT a poskytovať individuálne, rýchle riešenia, ktoré by boli definované jednotným európskym bezpečnostným prahom, |
| --- | --- |

—

opatrenia týkajúce sa ETSI (22), ktoré môžu byť predpokladom bezpečného používania IKT a poskytovať individuálne, rýchle riešenia, ktoré by boli definované jednotným európskym bezpečnostným prahom,

| — | preventívne opatrenia zavádzaním minimálnych bezpečnostných požiadaviek pre informatické a sieťové systémy a uskutočňovanie pilotných akcií ako bezpečnostných kurzov na všetkých stupňoch a druhoch škôl, |
| --- | --- |

—

preventívne opatrenia zavádzaním minimálnych bezpečnostných požiadaviek pre informatické a sieťové systémy a uskutočňovanie pilotných akcií ako bezpečnostných kurzov na všetkých stupňoch a druhoch škôl,

| — | vypracovanie bezpečného a uznávaného právneho rámca na európskej úrovni. Uplatňovanie tohto rámca na oblasť spracovávania informácií a na siete by umožnilo prechod od bezpečnosti informácií k zabezpečeniu informácií, |
| --- | --- |

—

vypracovanie bezpečného a uznávaného právneho rámca na európskej úrovni. Uplatňovanie tohto rámca na oblasť spracovávania informácií a na siete by umožnilo prechod od bezpečnosti informácií k zabezpečeniu informácií,

| — | posilnenie európskych a vnútroštátnych mechanizmov na hodnotenie rizika a posilnenie kapacít na uplatňovanie zákonov a predpisov, aby sa zabránilo počítačovej kriminalite zasahujúcej osobné údaje a archívy údajov, |
| --- | --- |

—

posilnenie európskych a vnútroštátnych mechanizmov na hodnotenie rizika a posilnenie kapacít na uplatňovanie zákonov a predpisov, aby sa zabránilo počítačovej kriminalite zasahujúcej osobné údaje a archívy údajov,

| — | opatrenia zamerané na predchádzanie vzniku informatických „monokultúr “s ľahko „perforovateľnými “produktmi a riešeniami. podpora diverzifikovanej plurikultúrnej inovácie s cieľom vytvoriť jednotný európsky informačný priestor (SEIS = Single European Information Space). |
| --- | --- |

—

opatrenia zamerané na predchádzanie vzniku informatických „monokultúr “s ľahko „perforovateľnými “produktmi a riešeniami. podpora diverzifikovanej plurikultúrnej inovácie s cieľom vytvoriť jednotný európsky informačný priestor (SEIS = Single European Information Space).

| 4.3.2 | Podľa názoru EHSV by bolo účelné aj vytvorenie strediska pre bezpečnosť IKT (Security Focal Point) medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami Komisie (23), Prostredníctvom tohto strediska by potom bolo možné konať na týchto úrovniach:






  — | v rámci oddelení Komisie, |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Podľa názoru EHSV by bolo účelné aj vytvorenie strediska pre bezpečnosť IKT (Security Focal Point) medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami Komisie (23), Prostredníctvom tohto strediska by potom bolo možné konať na týchto úrovniach:

—

v rámci oddelení Komisie,

| — | na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom horizontálnych riešení aspektov interoperability, spravovania identít, ochrany súkromia, voľného prístupu k informáciám a službám, minimálnych požiadaviek na bezpečnosť, |
| --- | --- |

—

na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom horizontálnych riešení aspektov interoperability, spravovania identít, ochrany súkromia, voľného prístupu k informáciám a službám, minimálnych požiadaviek na bezpečnosť,

| — | medzinárodne, aby tak Európa v rôznych organizáciách ako OSN, G8, OBSE a ISO vystupovala ako jeden celok. |
| --- | --- |

—

medzinárodne, aby tak Európa v rôznych organizáciách ako OSN, G8, OBSE a ISO vystupovala ako jeden celok.

4.4   K silnejším a zodpovednejším koordinačným opatreniam EÚ

| 4.4.1 | EHSV pripisuje veľký význam aj vytvoreniu európskej siete pre bezpečnosť informácií a sietí, prostredníctvom ktorej by mohli byť realizované výskumy verejnej mienky, štúdie a workshopy týkajúce sa bezpečnostných mechanizmov a ich interoperability, pokročilého kódovania a ochrany súkromia. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV pripisuje veľký význam aj vytvoreniu európskej siete pre bezpečnosť informácií a sietí, prostredníctvom ktorej by mohli byť realizované výskumy verejnej mienky, štúdie a workshopy týkajúce sa bezpečnostných mechanizmov a ich interoperability, pokročilého kódovania a ochrany súkromia.

| 4.4.2 | Podľa názoru EHSV by mala byť pre tento citlivý sektor optimalizovaná úloha európskeho výskumu prostredníctvom zmysluplnej obsahovej syntézy týchto programov:






  — | program pre európsky bezpečnostný výskum (ESRP) (24) v rámci 7. rámcového programu pre výskum a vývoj, |
| --- | --- | --- |

4.4.2

Podľa názoru EHSV by mala byť pre tento citlivý sektor optimalizovaná úloha európskeho výskumu prostredníctvom zmysluplnej obsahovej syntézy týchto programov:

—

program pre európsky bezpečnostný výskum (ESRP) (24) v rámci 7. rámcového programu pre výskum a vývoj,

| — | program „Safer Internet Plus “a |
| --- | --- |

—

program „Safer Internet Plus “a

| — | európsky program na ochranu najdôležitejšej infraštruktúry (EPCIP) (25). |
| --- | --- |

—

európsky program na ochranu najdôležitejšej infraštruktúry (EPCIP) (25).

| 4.4.3 | K týmto podnetom by mohlo pribudnúť aj zavedenie „európskeho dňa bezpečnosti počítačov“, v rámci ktorého by v jednotlivých štátoch boli uskutočňované vzdelávacie kampane v školách a informačné kampane pre spotrebiteľov o postupoch na ochranu informácií pomocou počítačov. Pri tejto príležitosti by samozrejme mali byť šírené aj informácie o technologických pokrokoch, ktoré boli dosiahnuté v širokej a rýchlo sa rozvíjajúcej počítačovej oblasti. |
| --- | --- |

4.4.3

K týmto podnetom by mohlo pribudnúť aj zavedenie „európskeho dňa bezpečnosti počítačov“, v rámci ktorého by v jednotlivých štátoch boli uskutočňované vzdelávacie kampane v školách a informačné kampane pre spotrebiteľov o postupoch na ochranu informácií pomocou počítačov. Pri tejto príležitosti by samozrejme mali byť šírené aj informácie o technologických pokrokoch, ktoré boli dosiahnuté v širokej a rýchlo sa rozvíjajúcej počítačovej oblasti.

| 4.4.4 | Výbor opakovane zdôraznil, že: „Vnímaná bezpečnosť digitálnych transakcií a dôvera v ne určuje rýchlosť, s akou budú podniky pravdepodobne schopné využívať IKT vo svojej podnikateľskej činnosti. Ochotu spotrebiteľov poskytnúť číslo kreditnej karty na internetovej stránke značne ovplyvňuje to, ako vnímajú bezpečnosť tohto počínania (26).“ |
| --- | --- |

4.4.4

Výbor opakovane zdôraznil, že: „Vnímaná bezpečnosť digitálnych transakcií a dôvera v ne určuje rýchlosť, s akou budú podniky pravdepodobne schopné využívať IKT vo svojej podnikateľskej činnosti. Ochotu spotrebiteľov poskytnúť číslo kreditnej karty na internetovej stránke značne ovplyvňuje to, ako vnímajú bezpečnosť tohto počínania (26).“

| 4.4.5 | Výbor je presvedčený, že vzhľadom na obrovský potenciál rastu tohto sektora je potrebné podniknúť osobitné opatrenia a prispôsobiť súčasné opatrenia novému vývoju. Európske iniciatívy pre bezpečnosť informácií musia byť sprevádzané integrovanou stratégiou tak, aby boli odstránené hranice medzi jednotlivými sektormi a zaručené homogénne (rovnorodé) a bezpečné rozšírenie IKT v spoločnosti. |
| --- | --- |

4.4.5

Výbor je presvedčený, že vzhľadom na obrovský potenciál rastu tohto sektora je potrebné podniknúť osobitné opatrenia a prispôsobiť súčasné opatrenia novému vývoju. Európske iniciatívy pre bezpečnosť informácií musia byť sprevádzané integrovanou stratégiou tak, aby boli odstránené hranice medzi jednotlivými sektormi a zaručené homogénne (rovnorodé) a bezpečné rozšírenie IKT v spoločnosti.

| 4.4.6 | Výbor je toho názoru, že niektoré dôležité stratégie napredujú len veľmi pomaly, keďže členské štáty kladú rozhodnutiam, ktoré majú byť prijaté na úrovni Spoločenstva, do cesty byrokratické a kultúrne prekážky. |
| --- | --- |

4.4.6

Výbor je toho názoru, že niektoré dôležité stratégie napredujú len veľmi pomaly, keďže členské štáty kladú rozhodnutiam, ktoré majú byť prijaté na úrovni Spoločenstva, do cesty byrokratické a kultúrne prekážky.

| 4.4.7 | Výbor je rovnako presvedčený, že nie je vynakladané dostatočné množstvo prostriedkov Spoločenstva na uskutočnenie početných súrnych projektov, ktoré môžu byť konkrétnymi odpoveďami na problémy vznikajúce globalizáciou, pokiaľ sú uskutočňované na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.4.7

Výbor je rovnako presvedčený, že nie je vynakladané dostatočné množstvo prostriedkov Spoločenstva na uskutočnenie početných súrnych projektov, ktoré môžu byť konkrétnymi odpoveďami na problémy vznikajúce globalizáciou, pokiaľ sú uskutočňované na úrovni Spoločenstva.

4.5   K silnejšej ochrane spotrebiteľov zo strany EÚ

| 4.5.1 | Výbor si je vedomý toho, že členské štáty vyvinuli svoje technologické bezpečnostné opatrenia a postupy riadenia bezpečnosti podľa svojich vlastných potrieb a zamerali sa pritom na rôzne aspekty. Aj preto je zložité nájsť jednoznačnú a účinnú odpoveď na problémy bezpečnosti. S výnimkou niekoľkých administratívnych sietí neexistuje žiadna systematická cezhraničná spolupráca medzi jednotlivými členskými štátmi, hoci otázky bezpečnosti nemôžu vyriešiť jednotlivé členské štáty osobitne. |
| --- | --- |

4.5.1

Výbor si je vedomý toho, že členské štáty vyvinuli svoje technologické bezpečnostné opatrenia a postupy riadenia bezpečnosti podľa svojich vlastných potrieb a zamerali sa pritom na rôzne aspekty. Aj preto je zložité nájsť jednoznačnú a účinnú odpoveď na problémy bezpečnosti. S výnimkou niekoľkých administratívnych sietí neexistuje žiadna systematická cezhraničná spolupráca medzi jednotlivými členskými štátmi, hoci otázky bezpečnosti nemôžu vyriešiť jednotlivé členské štáty osobitne.

| 4.5.2 | Výbor však poukazuje na to, že Rada rozhodnutím 2005/222/JI vytvorila rámec pre spoluprácu justičných a iných príslušných orgánov, aby tak zabezpečila koherentný prístup členských štátov aproximáciou ich vnútroštátnych predpisov v oblasti trestného práva, týkajúcich sa útokov na informačné systémy v týchto oblastiach






  — | neoprávnený prístup k informačným systémom, |
| --- | --- | --- |

4.5.2

Výbor však poukazuje na to, že Rada rozhodnutím 2005/222/JI vytvorila rámec pre spoluprácu justičných a iných príslušných orgánov, aby tak zabezpečila koherentný prístup členských štátov aproximáciou ich vnútroštátnych predpisov v oblasti trestného práva, týkajúcich sa útokov na informačné systémy v týchto oblastiach

—

neoprávnený prístup k informačným systémom,

| — | pokiaľ ide o systémy, neoprávnený zásah prostredníctvom ťažkého úmyselného narušenia alebo prerušenia prevádzky informačného systému, |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o systémy, neoprávnený zásah prostredníctvom ťažkého úmyselného narušenia alebo prerušenia prevádzky informačného systému,

| — | pokiaľ ide o údaje, neoprávnený zásah do údajov s cieľom vymazať, poškodiť, čiastočne zničiť, zmeniť, potlačiť informácie v informačnom systéme alebo zamedziť prístup k nim, |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o údaje, neoprávnený zásah do údajov s cieľom vymazať, poškodiť, čiastočne zničiť, zmeniť, potlačiť informácie v informačnom systéme alebo zamedziť prístup k nim,

| — | navádzanie na uvedené delikty alebo spolupáchateľstvo. |
| --- | --- |

—

navádzanie na uvedené delikty alebo spolupáchateľstvo.

| 4.5.3 | Okrem toho sa v rámcovom rozhodnutí uvádzajú aj kritériá ručenia právnických osôb a prípadné sankcie uplatniteľné v takýchto prípadoch ručenia (27). |
| --- | --- |

4.5.3

Okrem toho sa v rámcovom rozhodnutí uvádzajú aj kritériá ručenia právnických osôb a prípadné sankcie uplatniteľné v takýchto prípadoch ručenia (27).

| 4.5.4 | V otázke dialógu s úradmi členských štátov podporuje výbor návrh Komisie, aby tieto orgány vypracovali porovnávacie hodnotenie vnútroštátnych opatrení pre bezpečnosť sietí a informácií, vrátane osobitných opatrení pre verejný sektor. Tento návrh už výbor predložil vo svojom stanovisku z roku 2001. |
| --- | --- |

4.5.4

V otázke dialógu s úradmi členských štátov podporuje výbor návrh Komisie, aby tieto orgány vypracovali porovnávacie hodnotenie vnútroštátnych opatrení pre bezpečnosť sietí a informácií, vrátane osobitných opatrení pre verejný sektor. Tento návrh už výbor predložil vo svojom stanovisku z roku 2001.

4.6   K rozsiahlejšiemu šíreniu „kultúry bezpečnosti“

| 4.6.1 | Pokiaľ ide o zapojenie priemyslu zaoberajúceho sa bezpečnosťou informácií, tento musí zabezpečiť skutočné používanie systémov materiálnej kontroly svojich vlastných inštalácií a zakódovanej komunikácie v súlade s vývojom stavu techniky, aby tak chránil práva svojich zákazníkov na ochranu súkromia a dôvernosť informácií (28). |
| --- | --- |

4.6.1

Pokiaľ ide o zapojenie priemyslu zaoberajúceho sa bezpečnosťou informácií, tento musí zabezpečiť skutočné používanie systémov materiálnej kontroly svojich vlastných inštalácií a zakódovanej komunikácie v súlade s vývojom stavu techniky, aby tak chránil práva svojich zákazníkov na ochranu súkromia a dôvernosť informácií (28).

| 4.6.2 | V otázke opatrení pre informovanosť verejnosti považuje výbor za dôležité vytvorenie skutočnej „kultúry bezpečnosti“, ktorá by bola v úplnom súlade so slobodou prístupu k informáciám, komunikácie a prejavu. Mnohí užívatelia si ostatne všetky bezpečnostné riziká ani neuvedomujú, zatiaľ čo mnohí prevádzkovatelia, predavači alebo poskytovatelia služieb nevedia odhadnúť, či má systém slabiny, a ak áno, v akom rozsahu. |
| --- | --- |

4.6.2

V otázke opatrení pre informovanosť verejnosti považuje výbor za dôležité vytvorenie skutočnej „kultúry bezpečnosti“, ktorá by bola v úplnom súlade so slobodou prístupu k informáciám, komunikácie a prejavu. Mnohí užívatelia si ostatne všetky bezpečnostné riziká ani neuvedomujú, zatiaľ čo mnohí prevádzkovatelia, predavači alebo poskytovatelia služieb nevedia odhadnúť, či má systém slabiny, a ak áno, v akom rozsahu.

| 4.6.3 | Ochrana súkromia a osobných údajov sú prvoradé ciele, spotrebitelia majú však nárok aj na skutočne efektívnu ochranu proti zneužiteľnej menovitej identifikácii prostredníctvom špionážnych programov (spyware a web bugs) alebo iným spôsobom. Rovnako rozhodne treba vystupovať proti bežnej praxi spammingu (29) (rozsiahleho posielania nevyžiadaných e-mailov), ktorá je často spojená aj s takýmto zneužívaním. Takéto zásahy sú spojené s nákladmi pre obete tohto konania (30). |
| --- | --- |

4.6.3

Ochrana súkromia a osobných údajov sú prvoradé ciele, spotrebitelia majú však nárok aj na skutočne efektívnu ochranu proti zneužiteľnej menovitej identifikácii prostredníctvom špionážnych programov (spyware a web bugs) alebo iným spôsobom. Rovnako rozhodne treba vystupovať proti bežnej praxi spammingu (29) (rozsiahleho posielania nevyžiadaných e-mailov), ktorá je často spojená aj s takýmto zneužívaním. Takéto zásahy sú spojené s nákladmi pre obete tohto konania (30).

4.7   K silnejšej a aktívnejšej agentúre EÚ

| 4.7.1 | Výbor zastáva názor, že európska agentúra pre bezpečnosti sietí a informácií (ENISA) by mala zohrávať dôležitejšiu a účinnejšiu rolu, a to tak pri senzibilizačných opatreniach, ako aj a predovšetkým pri opatreniach zameraných na informovanosť a vzdelávanie prevádzkovateľov a užívateľov, ako už zdôraznil vo svojom nedávno predloženom stanovisku (31) na tému poskytovania verejných elektronických komunikačných služieb. |
| --- | --- |

4.7.1

Výbor zastáva názor, že európska agentúra pre bezpečnosti sietí a informácií (ENISA) by mala zohrávať dôležitejšiu a účinnejšiu rolu, a to tak pri senzibilizačných opatreniach, ako aj a predovšetkým pri opatreniach zameraných na informovanosť a vzdelávanie prevádzkovateľov a užívateľov, ako už zdôraznil vo svojom nedávno predloženom stanovisku (31) na tému poskytovania verejných elektronických komunikačných služieb.

| 4.7.2 | V otázke opatrení na posilnenie aktívneho pôsobenia každej zo skupín zainteresovaných strán bol princíp subsidiarity zjavne striktne zachovaný. Naozaj je úlohou jednotlivých členských štátov a súkromného sektora uplatňovať tieto opatrenia v rámci ich vlastných právomocí. |
| --- | --- |

4.7.2

V otázke opatrení na posilnenie aktívneho pôsobenia každej zo skupín zainteresovaných strán bol princíp subsidiarity zjavne striktne zachovaný. Naozaj je úlohou jednotlivých členských štátov a súkromného sektora uplatňovať tieto opatrenia v rámci ich vlastných právomocí.

| 4.7.3 | ENISA by mala mať možnosť využívať príspevky európskej siete pre bezpečnosť sietí a informácií, aby mohla organizovať spoločné aktivity, a mala by svoj viacjazyčný internetový portál EÚ pre bezpečnosť informácií využívať na to, aby súkromným užívateľom rôzneho veku a malým a stredným podnikom sprostredkovala individuálne a interaktívne informácie ľahko zrozumiteľným jazykom. |
| --- | --- |

4.7.3

ENISA by mala mať možnosť využívať príspevky európskej siete pre bezpečnosť sietí a informácií, aby mohla organizovať spoločné aktivity, a mala by svoj viacjazyčný internetový portál EÚ pre bezpečnosť informácií využívať na to, aby súkromným užívateľom rôzneho veku a malým a stredným podnikom sprostredkovala individuálne a interaktívne informácie ľahko zrozumiteľným jazykom.

V Bruseli 16. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť sietí a informácií: Návrh spoločného európskeho politického prístupu“, Ú. v. ES C 48 z 21.2.2002, s. 33.

1

(2)  „Hodnotenie dosahu “nemá tú istú váhu ako „strategický dokument“.

2

(3)  OSN 27.3.2006, Odporúčania č. 57 a 58. Záverečný dokument z Tuniska č. 15.

3

(4)  Pozri Emerging technologies in the context of securit, Spoločné výskumné stredisko – Inštitút pre ochranu a bezpečnosť občanov, dokument v oblasti strategického výskumu, september 2005, Európska komisia,

4

Emerging technologies in the context of securit,

http://serac.jrc.it.

(5)  i2010: Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť GR pre informačnú spoločnosť a médiá. „Factsheet 8 “(jún 2006)

5

i2010: Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť

http://ec.europa.eu/information_society/doc/factsheets/001-dg-glance-it.pdf.

(6)  Proceedings of the First International Conference on Availability, Reliability and Security (ARES'06) – zväzok 00 ARES 2006 Vydavateľ: IEEE Computer Society.

6

Proceedings of the First International Conference on Availability, Reliability and Security (

(7)  spam = nevyžiadané komerčné oznámenia elektronickej pošty. Pôvodný význam výrazu spam je spiced pork and ham, druh mäsovej konzervy v aspiku, ktorá bola veľmi obľúbená počas druhej svetovej vojny, keď sa stala hlavným zdrojom obživy pre vojsko USA a obyvateľstvo UK, keďže nebola na prídel. Dlhé roky takejto stravy spôsobili to, že tento výraz napokon nadobudol negatívny odtienok.

7

spiced pork and ham,

(8)  Počítačový vírus: špeciálny počítačový program patriaci do kategórie zákerných programov (malware), ktorý je schopný po svojom spustení nainfikovať súbory tak, že sa reprodukuje vytváraním svojich kópií, zvyčajne bez toho, aby to užívateľ postrehol. Vírusy môžu viac či menej poškodiť hostiteľský operačný systém, ale aj v tom najlepšom prípade spôsobujú isté plytvanie zdrojmi v podobe RAM, CPU a priestoru na pevnom disku

8

Počítačový vírus

malware

(www. wikipedia.org/wiki/Virus_informatico).

(9)  Worm (červ) = zákerný program schopný replikácie: e-mailový červ je devastujúci útok na stú sieť, ktorý pozostáva zo zhromaždenia všetkých e-mailových adries obsiahnutých v lokálnom programe (napr. MS Outlook) a následného poslania stoviek e-mailov, ktoré obsahujú tento červ ako neviditeľnú prílohu.

9

(10)  Spyware = počítačové programy, ktoré zaznamenávajú údaje o internetových stránkach navštívených užívateľom a ktoré sa samostatne inštalujú bez upozornenia, bez jeho vedomia, povolenia či kontroly.

10

(11)  GRID infoware = umožňuje sprostredkovať, vyberať a zlučovať veľký rozsah zdrojov elektronického spracovania so zemepisným rozšírením (napríklad superpočítač, bloky počítačov, systémy memorizácie údajov, zdroje údajov, nástrojov a osôb) tým, že ich prezentuje ako jednotný samostatný zdroj na riešenie nanajvýš zložitých výpočtov a obzvlášť intenzívne spracovanie údajov.

11

(12)  Phishing = v oblasti informatiky sa definuje ako technika rozlúštenia kódov využívaná na získanie prístupu k informáciám súkromného a dôverného charakteru kvôli krádeži identity pomocou falošných správ elektronickej pošty vhodne vytvorených tak, aby vyzerali autenticky.

12

Phishing

(13)  Pirátstvo je výraz používaný počítačovými pirátmi na označenie počítačového programu, ktorý bol zbavený ochrany proti rozmnožovaniu a ktorý je daný k dispozícii na stiahnutie z internetu.

13

(14)  KOM(2001) 298, konečné znenie

14

(15)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

15

(16)  Multivariate Statistical Analysis for Network Attacks Detection. Guangzhi Qu, Salim Hariri*- 2005 USA, Arizona

16

Internet Technology Laboratory, ECE Department, The University of Arizona, http://www.ece.arizona.edu/~hpdc

Mazin Yousif, Intel Corporation, USA – Práca čiastočne financovala spoločnosť Intel Corporation IT R&D Council.

(17)  KOM (2006) 251 z 31.5.2006.

17

(18)  Pozri KOM (2006) 251, predposledný odsek kap. 3.

18

(19)  Pozri nasledujúce dokumenty:

19

| — | stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o uchovávaní údajov spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb a zmene a doplnení smernice 2002/58/ES“, – Ú. v. EÚ C 69 z 21.3.2006, s. 16, |
| --- | --- |

—

stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o uchovávaní údajov spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb a zmene a doplnení smernice 2002/58/ES“, – Ú. v. EÚ C 69 z 21.3.2006, s. 16,

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o uchovávaní údajov spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejných elektronických komunikačných služieb a zmene a doplnení smernice 2002/58/ES“

| — | stanovisko EHSV na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“, – Ú. v. EÚ C 110 z 9.5.2006, s. 83; |
| --- | --- |

—

stanovisko EHSV na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“, – Ú. v. EÚ C 110 z 9.5.2006, s. 83;

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“

| — | stanovisko EHSV na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady na zavedenie viacročného komunitárneho programu zameraného na podporu bezpečnejšieho využívania Internetu a nových on-line technológií, Ú. v. EÚ C 157 z 28.6.2005, s. 136, |
| --- | --- |

—

stanovisko EHSV na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady na zavedenie viacročného komunitárneho programu zameraného na podporu bezpečnejšieho využívania Internetu a nových on-line technológií, Ú. v. EÚ C 157 z 28.6.2005, s. 136,

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady na zavedenie viacročného komunitárneho programu zameraného na podporu bezpečnejšieho využívania Internetu a nových on-line technológií

| — | stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť sietí a informácií: Návrh európskej politickej stratégie“, – Ú. v. EŚ C 48 z 21.2.2002, s. 33. |
| --- | --- |

—

stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť sietí a informácií: Návrh európskej politickej stratégie“, – Ú. v. EŚ C 48 z 21.2.2002, s. 33.

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Bezpečnosť sietí a informácií: Návrh európskej politickej stratégie

(20)  Pozri poznámku pod čiarou 19 – 3. zarážku.

20

(21)  Pozri poznámku pod čiarou 19 – 3. zarážku.

21

(22)  ETSI = Európsky inštitút pre telekomunikačné normy; pozri najmä workshop zo 16. – 17. januára 2006. ETSI vypracoval o. i. špecifikácie týkajúce sa nelegálneho odpočúvania (TS 102 232, 102 233 a 102 234), bezdrôtového pripojenia na internet Lan-Wireless (TR 102 51) a elektronického podpisu a bezpečnostných algoritmov pre mobilné telefóny využívajúce technológiu GPRS a UMTS.

22

(23)  Takéto centrum medzi generálnymi riaditeľstvami by mohlo byť financované v rámci priorít IST prostredníctvom špecifického programu „Spolupráca “7. rámcového programu pre výskum a vývoj alebo prostredníctvom európskeho programu pre bezpečnostný výskum (ESRP).

23

(24)  Pozri 7. rámcový program pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti, špecifický program –„Spolupráca“, tematická priorita bezpečnostný výskum s rozpočtovými prostriedkami vo výške 1,35 miliardy EUR na obdobie 2007 – 2013.

24

(25)  KOM(2005) 576, 17.11.2005.

25

(26)  Pozri poznámku pod čiarou 19 – 2. zarážku.

26

(27)  Pozri poznámku pod čiarou 19 – 4. zarážku.

27

(28)  Pozri smernicu 97/66/ES (2002/58/ES) týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore telekomunikácií (Ú. v. ES L 24,1998).

28

(29)  Spam(ming) = pourriel alebo pollupostage vo francúzštine.

29

pourriel

pollupostage

(30)  Pozri stanoviská na tému „Siete elektronickej komunikácie“(Ú. v. ES C 123, 25.4.2001, s. 50), na tému „Elektronický obchodný styk“(Ú. v. ES C 169, 16.6.1999, s. 36) a na tému „Vplyv elektronického obchodovania na vnútorný trh “(Ú. v. ES C 123, 25.4.2001, s. 1).

30

Siete elektronickej komunikácie

Elektronický obchodný styk

Vplyv elektronického obchodovania na vnútorný tr

(31)  Pozri poznámku pod čiarou 19 – 1. zarážku.

31

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/27

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby“

(2007/C 97/10)

Európska komisia sa 29. júna 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 11. januára 2007. Spravodajcom bol pán McDonogh.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo dňa 15. a 16. februára 2007 (schôdza zo dňa 16. februára 2007) 139 hlasmi za, 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Pozadie

1.1   Zhrnutie

Predmetom tohto oznámenia je správa o fungovaní smerníc regulačného rámca pre elektronické siete a služby (1). Objasňuje sa v ňom, ako rámec plní svoje ciele a identifikuje oblasti, ktoré je potrebné zmeniť. Navrhované zmeny sa vysvetľujú v pracovnom dokumente oddelení Komisie (2). V súvisiacom hodnotení vplyvu (3) sa zachytáva širší rozsah možností, ktoré sa zohľadnili pred vypracovaním záverov predkladaných v oznámení.

1.2   Štruktúra rámca

Vytvorenie jednotného európskeho informačného priestoru s otvoreným a konkurenčným vnútorným trhom je jednou z hlavných výziev pre Európu (4) v rámci širšej stratégie pre rast a zamestnanosť. Elektronická komunikácia má zásadný význam pre celé hospodárstvo a na úrovni EÚ je podporená regulačným rámcom, ktorý nadobudol účinnosť v roku 2003.

Rámec poskytuje jednotný, spoločný súbor pravidiel pre všetky elektronické komunikácie prenášané prostredníctvom bezdrôtového spojenia alebo pevnej siete, vo forme dát alebo hlasu, resp. prostredníctvom internetu alebo mobilnej siete, bez ohľadu na to, či ide o verejne prístupnú alebo osobnú komunikáciu (5). Jeho cieľom je podporiť hospodársku súťaž na trhu elektronických komunikácií, zlepšiť fungovanie vnútorného trhu a chrániť záujmy občanov Európy (6).

Najdôležitejšími právnymi nástrojmi tohto právneho rámca sú:

| — | rámcová smernica ustanovujúca hlavné zásady, ciele a postupy pre regulačnú politiku EÚ v oblasti poskytovania elektronických komunikačných služieb a sietí, |
| --- | --- |

—

rámcová smernica ustanovujúca hlavné zásady, ciele a postupy pre regulačnú politiku EÚ v oblasti poskytovania elektronických komunikačných služieb a sietí,

| — | smernica o prístupe a prepojení určujúca postupy a zásady uloženia záväzkov na zvýšenie hospodárskej súťaže v oblasti prístupu a vzájomného prepojenia sietí operátorov, ktorí majú na trhu významné postavenie, |
| --- | --- |

—

smernica o prístupe a prepojení určujúca postupy a zásady uloženia záväzkov na zvýšenie hospodárskej súťaže v oblasti prístupu a vzájomného prepojenia sietí operátorov, ktorí majú na trhu významné postavenie,

| — | autorizačná smernica, ktorou sa zavádza systém všeobecného povolenia namiesto individuálnych povolení alebo povolení podľa triedy, na uľahčenie vstupu na trh a zníženie administratívnej záťaže operátorov, |
| --- | --- |

—

autorizačná smernica, ktorou sa zavádza systém všeobecného povolenia namiesto individuálnych povolení alebo povolení podľa triedy, na uľahčenie vstupu na trh a zníženie administratívnej záťaže operátorov,

| — | smernica o univerzálnej službe vyžadujúca minimálnu úroveň prístupnosti a finančnej dostupnosti základných elektronických komunikačných služieb a zaisťujúca súbor základných práv pre užívateľov a spotrebiteľov elektronických komunikačných služieb, |
| --- | --- |

—

smernica o univerzálnej službe vyžadujúca minimálnu úroveň prístupnosti a finančnej dostupnosti základných elektronických komunikačných služieb a zaisťujúca súbor základných práv pre užívateľov a spotrebiteľov elektronických komunikačných služieb,

| — | smernica o súkromí a elektronických komunikáciách určujúca pravidlá ochrany súkromia a osobných údajov spracovaných v súvislosti s komunikáciami prostredníctvom verejných komunikačných sietí, |
| --- | --- |

—

smernica o súkromí a elektronických komunikáciách určujúca pravidlá ochrany súkromia a osobných údajov spracovaných v súvislosti s komunikáciami prostredníctvom verejných komunikačných sietí,

| — | smernica Komisie o hospodárskej súťaži zjednocujúca právne opatrenia založené na článku 86 Zmluvy, ktoré už roky liberalizujú sektor telekomunikácií. (Nie je zahrnutá v tomto preskúmaní), |
| --- | --- |

—

smernica Komisie o hospodárskej súťaži zjednocujúca právne opatrenia založené na článku 86 Zmluvy, ktoré už roky liberalizujú sektor telekomunikácií. (Nie je zahrnutá v tomto preskúmaní),

| — | odporúčanie Komisie o príslušných trhoch definujúce zoznam 18 príslušných trhov, ktoré majú preskúmať vnútroštátne regulačné orgány. |
| --- | --- |

—

odporúčanie Komisie o príslušných trhoch definujúce zoznam 18 príslušných trhov, ktoré majú preskúmať vnútroštátne regulačné orgány.

Komisia okrem toho prijala rozhodnutie, ktorým sa ustanovuje skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra (622/2002/ES), ktorého cieľom je zaistiť finančnú dostupnosť a účinnosť využitia spektra v rámci vnútorného trhu.

1.3   Hodnotenie rámca – dosiahnutie cieľov

Vývoj trhu

Od úplného otvorenia trhov pre hospodársku súťaž v roku 1998 môžu užívatelia a spotrebitelia profitovať z väčšieho výberu, nižších cien a inovatívnych výrobkov a služieb. V roku 2005 bol sektor IKT odhadovaný na 614 mld. EUR (7). IKT prispieva takisto makroekonomicky k rastu produktivity a zvýšeniu konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva ako celku, a tým pôsobí na rast a tvorbu pracovných miest.

Konzultácia zainteresovaných subjektov

Odpovede na „Výzvu na poskytnutie podnetov“ (8) Komisie boli vzhľadom na vplyv regulačného rámca celkovo pozitívne. Spotrebiteľské a priemyselné skupiny podporili stratégiu rámca aj napriek vyjadrenej kritike týkajúcej sa jeho implementácie. Mnohé vyzvali na zjednodušenie postupov preskúmania trhu a celkovo privítali nové inštitucionálne dohody v oblasti harmonizácie využívania frekvenčného spektra. (9).

Inovácia, investície a hospodárska súťaž

Európske investície do tohto sektora boli za posledné roky vyššie ako v ostatných regiónoch sveta (45 mld. EUR v roku 2005) (10). Hlavnou hnacou silou je aj naďalej hospodárska súťaž. Krajiny, ktoré účinne uplatnili regulačný rámec EÚ spôsobom podporujúcim konkurencieschopnosť, získali viac investícií (11). Krajiny so silnou hospodárskou súťažou medzi telekomunikačnými a káblovými operátormi smerujú k dosiahnutiu čo najväčšieho rozšírenia širokopásmového prístupu (12).

Zhrnutie

Komisia sa domnieva, že efektívnejšie riadenie frekvenčného spektra by uvoľnilo jeho celý potenciál prispievať k ponuke inovatívnejších, rozmanitejších a finančne dostupných služieb pre občanov EÚ a posilniť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu IKT. Komisia takisto zastáva názor, že ak sa zásady a pružné nástroje regulačného rámca plne a efektívne používajú, poskytnú najvhodnejšie prostriedky na podnietenie investícií, inovácií a rozvoja trhu.

1.4   Prehľad navrhovaných zmien

Súčasný regulačný rámec priniesol značný úžitok, vyžaduje si však pozornosť v mnohých oblastiach, aby zostal naďalej efektívnym pre nadchádzajúce desaťročie. Dve hlavné oblasti, v ktorých je zmena potrebná, sú:

| — | uplatňovanie politického prístupu Komisie k riadeniu frekvenčného spektra na elektronické komunikácie, ako je stanovené v oznámení zo septembra 2005 (13), |
| --- | --- |

—

uplatňovanie politického prístupu Komisie k riadeniu frekvenčného spektra na elektronické komunikácie, ako je stanovené v oznámení zo septembra 2005 (13),

| — | zníženie procedurálnej záťaže spojenej s preskúmaním trhov vhodných na ex-ante reguláciu. |
| --- | --- |

—

zníženie procedurálnej záťaže spojenej s preskúmaním trhov vhodných na ex-ante reguláciu.

V oznámení sa okrem týchto dvoch oblastí identifikujú iné zmeny, o ktoré sa treba usilovať:

| — | konsolidácia jednotného trhu, |
| --- | --- |

—

konsolidácia jednotného trhu,

| — | posilnenie záujmov spotrebiteľov a užívateľov, |
| --- | --- |

—

posilnenie záujmov spotrebiteľov a užívateľov,

| — | zlepšenie bezpečnosti a |
| --- | --- |

—

zlepšenie bezpečnosti a

| — | odstránenie neaktuálnych opatrení. |
| --- | --- |

—

odstránenie neaktuálnych opatrení.

V tomto oznámení a súvisiacom pracovnom dokumente útvarov Komisie (14) sa uvádza analýza Komisie a súčasné nápady, ako dosiahnuť zmenu.

2.   Úvod

| 2.1 | Výbor vo veľkej miere podporuje návrhy Komisie týkajúce sa preskúmania regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby. Výbor tiež uznáva rozsiahlu prácu Komisie – zhrnutie správ odborníkov a argumentov, ktoré predniesli v procese konzultácie všetky zainteresované strany – v procese preskúmania, ktorej výsledkom sú odporúčania zahrnuté v oznámení Preskúmanie regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby (KOM(2006) 334) a sprievodnom pracovnom dokumente oddelení Komisie (SEK(2006) 816). Výbor však upozorňuje Komisiu, aby vzala do úvahy námietky v tomto stanovisku a odporúčania uvedené ďalej v tomto dokumente. |
| --- | --- |

2.1

Výbor vo veľkej miere podporuje návrhy Komisie týkajúce sa preskúmania regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby. Výbor tiež uznáva rozsiahlu prácu Komisie – zhrnutie správ odborníkov a argumentov, ktoré predniesli v procese konzultácie všetky zainteresované strany – v procese preskúmania, ktorej výsledkom sú odporúčania zahrnuté v oznámení Preskúmanie regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikačné siete a služby (KOM(2006) 334) a sprievodnom pracovnom dokumente oddelení Komisie (SEK(2006) 816). Výbor však upozorňuje Komisiu, aby vzala do úvahy námietky v tomto stanovisku a odporúčania uvedené ďalej v tomto dokumente.

| 2.2 | Regulačný rámec musí byť v súlade so stratégiou pre rozvoj sektora informačných a komunikačných technológií (IKT) a musí zohľadňovať dôležitý prínos elektronických komunikácií k hospodárskemu a sociálnemu životu Únie. Výbor preto dôrazne schvaľuje ciele preskúmania rámca zamerané na urýchlené uplatňovanie iniciatívy „i2010: Európska informačná spoločnosť 2010“ (15), ktorá stanovuje rámec prínosu sektora informačných komunikačných technológií k Lisabonskej stratégii pri podpore rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti. Konkrétne je potrebné uviesť význam regulačného rámca pri vytváraní jednotného európskeho informačného priestoru, ktorý ponúka finančne dostupné a bezpečné širokopásmové spojenie s bohatým a rôznorodým obsahom a digitálnymi službami, výskum a inovácie v oblasti IKT na úrovni svetovej kvality dostihnutím najvýznamnejších medzinárodných konkurentov Európy, a informačnú spoločnosť, ktorá je ich súčasťou, a tým poskytuje veľmi kvalitné verejné služby a podporuje kvalitu života. |
| --- | --- |

2.2

Regulačný rámec musí byť v súlade so stratégiou pre rozvoj sektora informačných a komunikačných technológií (IKT) a musí zohľadňovať dôležitý prínos elektronických komunikácií k hospodárskemu a sociálnemu životu Únie. Výbor preto dôrazne schvaľuje ciele preskúmania rámca zamerané na urýchlené uplatňovanie iniciatívy „i2010: Európska informačná spoločnosť 2010“ (15), ktorá stanovuje rámec prínosu sektora informačných komunikačných technológií k Lisabonskej stratégii pri podpore rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti. Konkrétne je potrebné uviesť význam regulačného rámca pri vytváraní jednotného európskeho informačného priestoru, ktorý ponúka finančne dostupné a bezpečné širokopásmové spojenie s bohatým a rôznorodým obsahom a digitálnymi službami, výskum a inovácie v oblasti IKT na úrovni svetovej kvality dostihnutím najvýznamnejších medzinárodných konkurentov Európy, a informačnú spoločnosť, ktorá je ich súčasťou, a tým poskytuje veľmi kvalitné verejné služby a podporuje kvalitu života.

| 2.3 | Výbor uznáva úspechy tohto rámec od svojho zavedenia. Vznikol tak celoeurópsky telekomunikačný priemysel, zvýšila sa konkurencia v poskytovaní služieb na mnohých trhoch, prudko sa rozvíja inovácia a poklesli skutočné náklady telekomunikačných služieb v EÚ. Investícií na trhu v posledných rokoch rástli a úroveň investícií v Európe prevýšila investície v USA a regióne Ázie a Tichomoria. Skutočnosť, že najvyššie miery investícií sú zaznamenané v tých krajinách, ktoré včas a účinne uplatnili rámec, dokazuje jeho prospešnosť. Bez ohľadu na tieto pozitívne účinky výbor tiež poukazuje na skutočnosť, že v rámci Európy sa naďalej zväčšuje problém „digitálnej priepasti “(digital divide). |
| --- | --- |

2.3

Výbor uznáva úspechy tohto rámec od svojho zavedenia. Vznikol tak celoeurópsky telekomunikačný priemysel, zvýšila sa konkurencia v poskytovaní služieb na mnohých trhoch, prudko sa rozvíja inovácia a poklesli skutočné náklady telekomunikačných služieb v EÚ. Investícií na trhu v posledných rokoch rástli a úroveň investícií v Európe prevýšila investície v USA a regióne Ázie a Tichomoria. Skutočnosť, že najvyššie miery investícií sú zaznamenané v tých krajinách, ktoré včas a účinne uplatnili rámec, dokazuje jeho prospešnosť. Bez ohľadu na tieto pozitívne účinky výbor tiež poukazuje na skutočnosť, že v rámci Európy sa naďalej zväčšuje problém „digitálnej priepasti “(digital divide).

| 2.4 | Výbor upozorňuje Komisiu na predchádzajúce stanoviská EHSV, v ktorých podporuje regulačný rámec a predkladá odporúčania týkajúce sa možnosti zlepšenia opatrení na rozvoj a rast sektora elektronických komunikácií (16) s cieľom podporiť stratégiu i2010.
  Výbor sa v tomto stanovisku snaží vyjadriť k oblastiam osobitného záujmu a predložiť rôzne odporúčania. |
| --- | --- |

2.4

Výbor upozorňuje Komisiu na predchádzajúce stanoviská EHSV, v ktorých podporuje regulačný rámec a predkladá odporúčania týkajúce sa možnosti zlepšenia opatrení na rozvoj a rast sektora elektronických komunikácií (16) s cieľom podporiť stratégiu i2010.

Výbor sa v tomto stanovisku snaží vyjadriť k oblastiam osobitného záujmu a predložiť rôzne odporúčania.

3.   Odporúčania

| 3.1 | Všeobecnou zásadou nariadenia je, aby verejný záujem – „verejné blaho “– prevládal nad súkromnými a obchodnými záujmami. Výbor sa tiež domnieva, že samotný trh sa nedokáže sám dostatočne regulovať tak, aby primerane zabezpečil verejné blaho. Preto je potrebný silný regulačný rámec na podporu záujmov väčšieho počtu občanov, čo je tiež cieľom Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

3.1

Všeobecnou zásadou nariadenia je, aby verejný záujem – „verejné blaho “– prevládal nad súkromnými a obchodnými záujmami. Výbor sa tiež domnieva, že samotný trh sa nedokáže sám dostatočne regulovať tak, aby primerane zabezpečil verejné blaho. Preto je potrebný silný regulačný rámec na podporu záujmov väčšieho počtu občanov, čo je tiež cieľom Lisabonskej stratégie.

| 3.2 | Vzhľadom na námietku uvedenú v bode 3.1 je potrebné, aby Európa čo najrýchlejšie smerovala k trhovo orientovanému prideľovaniu frekvencií, s posilnenými kompetenciami účastníkov trhu a zavedením širšieho obchodovania s právami na využívanie rádiových frekvencií a s redukciou byrokratických predpisov v oblasti prideľovania šírky pásma. |
| --- | --- |

3.2

Vzhľadom na námietku uvedenú v bode 3.1 je potrebné, aby Európa čo najrýchlejšie smerovala k trhovo orientovanému prideľovaniu frekvencií, s posilnenými kompetenciami účastníkov trhu a zavedením širšieho obchodovania s právami na využívanie rádiových frekvencií a s redukciou byrokratických predpisov v oblasti prideľovania šírky pásma.

| 3.3 | Je potrebné zriadiť Európsky úrad pre frekvenčné spektrum s cieľom vytvoriť súdržný a integrovaný režim pre jeho celoeurópske riadenie. |
| --- | --- |

3.3

Je potrebné zriadiť Európsky úrad pre frekvenčné spektrum s cieľom vytvoriť súdržný a integrovaný režim pre jeho celoeurópske riadenie.

| 3.4 | Spolu so zjednodušením notifikačných požiadaviek podľa článku 7 je potrebné, aby Komisia v záujme diverzifikácie ponuky zvýšila svoju bdelosť voči regulačným opatreniam, ktoré presadzujú vnútroštátne regulačné orgány (VRO). |
| --- | --- |

3.4

Spolu so zjednodušením notifikačných požiadaviek podľa článku 7 je potrebné, aby Komisia v záujme diverzifikácie ponuky zvýšila svoju bdelosť voči regulačným opatreniam, ktoré presadzujú vnútroštátne regulačné orgány (VRO).

| 3.5 | Je potrebné, aby Komisia brala ohľad na rozdielne podmienky, ktoré platia na rôznych národných trhoch, a osobitné odborné posudky na riešenie týchto podmienok v rámci VRO. Výbor má preto vážne výhrady týkajúce sa navrhovaného práva veta Komisie podľa článku 7 a zdôrazňuje potrebu nadmernej opatrnosti pred uplatnením tohto práva. |
| --- | --- |

3.5

Je potrebné, aby Komisia brala ohľad na rozdielne podmienky, ktoré platia na rôznych národných trhoch, a osobitné odborné posudky na riešenie týchto podmienok v rámci VRO. Výbor má preto vážne výhrady týkajúce sa navrhovaného práva veta Komisie podľa článku 7 a zdôrazňuje potrebu nadmernej opatrnosti pred uplatnením tohto práva.

| 3.6 | Výbor vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že neprimerané tendencie v regulačnom rámci voči veľkým viacnárodným poskytovateľom služieb a sietí môžu prípadne spôsobiť vznik oligopolu. Je potrebné, aby regulačný rámec zohľadnil tieto obavy, aby nadnárodné spoločnosti neboli nespravodlivo uprednostňované. |
| --- | --- |

3.6

Výbor vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že neprimerané tendencie v regulačnom rámci voči veľkým viacnárodným poskytovateľom služieb a sietí môžu prípadne spôsobiť vznik oligopolu. Je potrebné, aby regulačný rámec zohľadnil tieto obavy, aby nadnárodné spoločnosti neboli nespravodlivo uprednostňované.

| 3.7 | Je potrebné, aby Komisia lepšie využila Komunikačný výbor a Výbor pre rádiové spektrum, ako aj Európsku skupinu regulátorov a Skupinu pre politiku rádiového frekvenčného spektra s cieľom podporiť rozvoj vnútorného trhu, harmonizáciu politiky a konzistentnosť v oblasti regulačného prístupu. |
| --- | --- |

3.7

Je potrebné, aby Komisia lepšie využila Komunikačný výbor a Výbor pre rádiové spektrum, ako aj Európsku skupinu regulátorov a Skupinu pre politiku rádiového frekvenčného spektra s cieľom podporiť rozvoj vnútorného trhu, harmonizáciu politiky a konzistentnosť v oblasti regulačného prístupu.

| 3.8 | Výbor, s cieľom poskytnúť zákazníkom dostatočné informácie v oblasti výberu finančne dostupných služieb, navrhuje, aby VRO uverejnili webové nástroje, ktoré zákazníkom uľahčia porovnanie ponúk dostupnej elektronickej komunikácie (služby a ceny) od konkurenčného poskytovateľa na ich trhu. |
| --- | --- |

3.8

Výbor, s cieľom poskytnúť zákazníkom dostatočné informácie v oblasti výberu finančne dostupných služieb, navrhuje, aby VRO uverejnili webové nástroje, ktoré zákazníkom uľahčia porovnanie ponúk dostupnej elektronickej komunikácie (služby a ceny) od konkurenčného poskytovateľa na ich trhu.

| 3.9 | Je potrebné, aby navrhovaná Zelená kniha v roku 2007 týkajúca sa všeobecných služieb uznala potrebu zmenšiť rozširujúce sa rozdiely v infraštruktúre a službách medzi najrozvinutejšími a najmenej rozvinutými regiónmi EÚ. Ak analýza – vykonaná za pomoci nástrojov a aktuálne stanoveného harmonogramu – ukáže, že sa tieto rozdiely nedajú vyriešiť povinnosťou univerzálnej služby, potom bude nevyhnutné nájsť náhradné prostriedky, možno prostredníctvom národných investičných programov, ktoré sú podporované zo štrukturálnych fondov EÚ. |
| --- | --- |

3.9

Je potrebné, aby navrhovaná Zelená kniha v roku 2007 týkajúca sa všeobecných služieb uznala potrebu zmenšiť rozširujúce sa rozdiely v infraštruktúre a službách medzi najrozvinutejšími a najmenej rozvinutými regiónmi EÚ. Ak analýza – vykonaná za pomoci nástrojov a aktuálne stanoveného harmonogramu – ukáže, že sa tieto rozdiely nedajú vyriešiť povinnosťou univerzálnej služby, potom bude nevyhnutné nájsť náhradné prostriedky, možno prostredníctvom národných investičných programov, ktoré sú podporované zo štrukturálnych fondov EÚ.

| 3.10 | Výbor sa domnieva, že je potrebné zaradiť širokopásmové pripojenie do rozsahu definície univerzálnej služby (17), pretože rastie význam širokopásmových služieb v oblasti hospodárskeho a sociálneho rozvoja. |
| --- | --- |

3.10

Výbor sa domnieva, že je potrebné zaradiť širokopásmové pripojenie do rozsahu definície univerzálnej služby (17), pretože rastie význam širokopásmových služieb v oblasti hospodárskeho a sociálneho rozvoja.

| 3.11 | Ako už bolo uvedené v stanovisku výboru týkajúcom sa preklenutia širokopásmových rozdielov (18), je okrem iného potrebné, aby Komisia určila minimálnu rýchlosť prenosu a kvalitu služieb, ktoré sa budú vzťahovať na definíciu „širokopásmového “pripojenia na internet. |
| --- | --- |

3.11

Ako už bolo uvedené v stanovisku výboru týkajúcom sa preklenutia širokopásmových rozdielov (18), je okrem iného potrebné, aby Komisia určila minimálnu rýchlosť prenosu a kvalitu služieb, ktoré sa budú vzťahovať na definíciu „širokopásmového “pripojenia na internet.

| 3.12 | Výbor nalieha na Komisiu, aby spolupracovala s VRO na vypracovaní systému sankcií uplatniteľných na trestné činy v oblasti narušenia bezpečnosti elektronickej komunikácie, ktorý bude platný v celom Spoločenstve. Je potrebné zohľadniť tiež mechanizmy, ktoré v rámci EÚ umožnia spotrebiteľom brániť sa (jednotlivo alebo kolektívne) voči jednotlivým páchateľom prostredníctvom zrýchleného súdneho konania. |
| --- | --- |

3.12

Výbor nalieha na Komisiu, aby spolupracovala s VRO na vypracovaní systému sankcií uplatniteľných na trestné činy v oblasti narušenia bezpečnosti elektronickej komunikácie, ktorý bude platný v celom Spoločenstve. Je potrebné zohľadniť tiež mechanizmy, ktoré v rámci EÚ umožnia spotrebiteľom brániť sa (jednotlivo alebo kolektívne) voči jednotlivým páchateľom prostredníctvom zrýchleného súdneho konania.

| 3.13 | Mimo rozsahu regulačného rámca výbor nalieha na Komisiu, aby systematicky preskúmala priestupky proti bezpečnosti – ako napríklad spamming (nevyžiadanú poštu), phishing a hackerstvo – páchané osobami mimo EÚ, a usilovala sa o opravné prostriedky na medzivládnej úrovni. |
| --- | --- |

3.13

Mimo rozsahu regulačného rámca výbor nalieha na Komisiu, aby systematicky preskúmala priestupky proti bezpečnosti – ako napríklad spamming (nevyžiadanú poštu), phishing a hackerstvo – páchané osobami mimo EÚ, a usilovala sa o opravné prostriedky na medzivládnej úrovni.

4.   Pripomienky

4.1   Podpora právneho rámca a jeho preskúmania

| 4.1.1 | Pre vytvorenie súdržného celoeurópskeho trhu pre elektronické komunikačné siete a služby je potrebný dobrý regulačný rámec, ktorý spojí zložité politické, sociálne a ekonomické faktory, ktoré je nevyhnutné harmonizovať. Súčasný rámec dokázal svoju účinnosť pri vytvorení konkurencieschopného, inovatívneho a vysoko rozvinutého trhu pre komunikačné služby v Európe, a zároveň bola vyjadrená vôľa vyvážene zohľadniť potreby poskytovateľov služieb, spotrebiteľov a národné záujmy. |
| --- | --- |

4.1.1

Pre vytvorenie súdržného celoeurópskeho trhu pre elektronické komunikačné siete a služby je potrebný dobrý regulačný rámec, ktorý spojí zložité politické, sociálne a ekonomické faktory, ktoré je nevyhnutné harmonizovať. Súčasný rámec dokázal svoju účinnosť pri vytvorení konkurencieschopného, inovatívneho a vysoko rozvinutého trhu pre komunikačné služby v Európe, a zároveň bola vyjadrená vôľa vyvážene zohľadniť potreby poskytovateľov služieb, spotrebiteľov a národné záujmy.

| 4.1.2 | Súčasný rámec nadobudol účinnosť pred 3 rokmi a teraz je potrebné preskúmať jeho výrazy na základe skúseností a posúdení budúcich výziev. Odborné štúdie (19), ktoré zohľadnila Komisia, a rozsiahly konzultačný postup so všetkými zúčastnenými stranami poskytli vyčerpávajúce informácie pre postup preskúmania a návrhy Komisie poukazujú na skutočnosť, že všetky faktory boli zvážené. |
| --- | --- |

4.1.2

Súčasný rámec nadobudol účinnosť pred 3 rokmi a teraz je potrebné preskúmať jeho výrazy na základe skúseností a posúdení budúcich výziev. Odborné štúdie (19), ktoré zohľadnila Komisia, a rozsiahly konzultačný postup so všetkými zúčastnenými stranami poskytli vyčerpávajúce informácie pre postup preskúmania a návrhy Komisie poukazujú na skutočnosť, že všetky faktory boli zvážené.

| 4.1.3 | Oznámenie obsahuje návrhy, ktoré so súvisiacim pracovným dokumentom útvarov zavádzajú do súčasného rámca dobre vyvážené a primerané zmeny. |
| --- | --- |

4.1.3

Oznámenie obsahuje návrhy, ktoré so súvisiacim pracovným dokumentom útvarov zavádzajú do súčasného rámca dobre vyvážené a primerané zmeny.

| 4.1.4 | Výbor berie do úvahy návrhy na odstránenie určitých zastaraných ustanovení z rámca. |
| --- | --- |

4.1.4

Výbor berie do úvahy návrhy na odstránenie určitých zastaraných ustanovení z rámca.

4.2   Riadenie frekvenčného spektra

| 4.2.1 | V poslednom desaťročí sa podstatne zvýšil význam rádiového frekvenčného spektra ako produkčného faktora pre elektronické komunikačné služby a siete (ako napríklad mobilné, bezdrôtové a satelitné komunikácie, televízne a rozhlasové vysielanie) a iné použitie (prístroje s krátkym dosahom, obranné, dopravné, rádiolokačné a satelitné systémy GPS/Galileo). Odhaduje sa, že celková hodnota služieb závislých od rádiového spektra v EÚ presahuje 200 mld. EUR, t. j. 2 % až 2,5 % európskeho ročného hrubého domáceho produktu. |
| --- | --- |

4.2.1

V poslednom desaťročí sa podstatne zvýšil význam rádiového frekvenčného spektra ako produkčného faktora pre elektronické komunikačné služby a siete (ako napríklad mobilné, bezdrôtové a satelitné komunikácie, televízne a rozhlasové vysielanie) a iné použitie (prístroje s krátkym dosahom, obranné, dopravné, rádiolokačné a satelitné systémy GPS/Galileo). Odhaduje sa, že celková hodnota služieb závislých od rádiového spektra v EÚ presahuje 200 mld. EUR, t. j. 2 % až 2,5 % európskeho ročného hrubého domáceho produktu.

| 4.2.2 | Keďže väčšina frekvencií v EÚ je už pridelená určitým užívateľom, akékoľvek nové pridelenie je možné len na úkor súčasných užívateľov. Je nevyhnutné, aby politika prideľovania frekvencií zohľadnila potreby nielen elektronických komunikácií, ale aj všetkých ostatných užívateľov spektra vrátane výskumných, aeronautických, námorných, vesmírnych, audiovizuálnych (obsah) a obranných sektorov, pozorovania Zeme, medicínskych sektorov, zaradení, sektora cestnej bezpečnosti, vedeckých sektorov atď. Opatrenia, ktoré sa zúčastňujú súťaže o rádiové frekvenčné spektrum, sú vo veľkej miere rozvinuté a schválené pre Európsku úniu ako celok. |
| --- | --- |

4.2.2

Keďže väčšina frekvencií v EÚ je už pridelená určitým užívateľom, akékoľvek nové pridelenie je možné len na úkor súčasných užívateľov. Je nevyhnutné, aby politika prideľovania frekvencií zohľadnila potreby nielen elektronických komunikácií, ale aj všetkých ostatných užívateľov spektra vrátane výskumných, aeronautických, námorných, vesmírnych, audiovizuálnych (obsah) a obranných sektorov, pozorovania Zeme, medicínskych sektorov, zaradení, sektora cestnej bezpečnosti, vedeckých sektorov atď. Opatrenia, ktoré sa zúčastňujú súťaže o rádiové frekvenčné spektrum, sú vo veľkej miere rozvinuté a schválené pre Európsku úniu ako celok.

| 4.2.3 | Rýchly technologický rozvoj spolu s digitalizáciou prenosu, ako aj konvergenciou komunikačných služieb, zahmlil spojenie medzi rádiovými prístupovými sieťami a službami, na ktorých sa tradične zakladalo riadenie spektra. |
| --- | --- |

4.2.3

Rýchly technologický rozvoj spolu s digitalizáciou prenosu, ako aj konvergenciou komunikačných služieb, zahmlil spojenie medzi rádiovými prístupovými sieťami a službami, na ktorých sa tradične zakladalo riadenie spektra.

| 4.2.4 | Technologická inovácia podstatne znižuje riziko vzájomného pôsobenia medzi rôznymi užívateľmi spektra, znižuje potrebu zaručiť výhradný prístup k zdrojom spektra a umožňuje širšie uplatnenie všeobecných oprávnení zahŕňajúcich mierne technické obmedzenia užívania spektra. Použitie týchto inovačných technológií preto môže znížiť prekážky prístupu k frekvenčnému spektru a zvýšiť jeho účinné využitie. |
| --- | --- |

4.2.4

Technologická inovácia podstatne znižuje riziko vzájomného pôsobenia medzi rôznymi užívateľmi spektra, znižuje potrebu zaručiť výhradný prístup k zdrojom spektra a umožňuje širšie uplatnenie všeobecných oprávnení zahŕňajúcich mierne technické obmedzenia užívania spektra. Použitie týchto inovačných technológií preto môže znížiť prekážky prístupu k frekvenčnému spektru a zvýšiť jeho účinné využitie.

| 4.2.5 | Kritická potreba postarať sa o obrovský dopyt po celoeurópskom spektre prostredníctvom perspektívnych technológií elektronických komunikačných služieb a rovnako dôležitá potreba chrániť spektrum potrebné pre ostatné kritické aplikácie vyžaduje dôkladné prepracovanie mechanizmov riadenia spektra v EÚ. |
| --- | --- |

4.2.5

Kritická potreba postarať sa o obrovský dopyt po celoeurópskom spektre prostredníctvom perspektívnych technológií elektronických komunikačných služieb a rovnako dôležitá potreba chrániť spektrum potrebné pre ostatné kritické aplikácie vyžaduje dôkladné prepracovanie mechanizmov riadenia spektra v EÚ.

| 4.2.6 | Nie je rozumné očakávať, že všetky regulačné orgány v Európe, ktoré v súčasnosti riadia prideľovanie spektra, predložia jednotný európsky režim prideľovania spektra. Je rozumné oprávniť centrálny orgán – Európsky úrad pre spektrum – na koordináciu, vedenie a riadenie tohto rozhodujúceho zdroja. Keďže jeho práca sa týka základných verejných slobôd, musí tento úrad predkladať správu o svojej činnosti Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

4.2.6

Nie je rozumné očakávať, že všetky regulačné orgány v Európe, ktoré v súčasnosti riadia prideľovanie spektra, predložia jednotný európsky režim prideľovania spektra. Je rozumné oprávniť centrálny orgán – Európsky úrad pre spektrum – na koordináciu, vedenie a riadenie tohto rozhodujúceho zdroja. Keďže jeho práca sa týka základných verejných slobôd, musí tento úrad predkladať správu o svojej činnosti Európskemu parlamentu a Rade.

| 4.2.7 | Je potrebné, aby obchodné záujmy získali väčšiu slobodu pri regulovanom obchodovaní so spektrom s cieľom účinne využiť obchodné spektrum v oblasti elektronických komunikácií na prevažne ekonomicky produktívne účely. |
| --- | --- |

4.2.7

Je potrebné, aby obchodné záujmy získali väčšiu slobodu pri regulovanom obchodovaní so spektrom s cieľom účinne využiť obchodné spektrum v oblasti elektronických komunikácií na prevažne ekonomicky produktívne účely.

4.3   Vnútorný trh a hospodárska súťaž

| 4.3.1 | Dokončenie vnútorného trhu je jednou z hlavných hnacích síl rastu prosperity a zlepšenia kvality života v Európe. Zosúladením usmernenia, smernice a presadenia poskytuje regulačný rámec politický základ pre podporu vnútorného trhu elektronických komunikačných sietí a služieb. To bolo dosiahnuté za súčasného rešpektovania rôznych okolností a výziev, ktorým čelili všetky národné štáty, a za podporovania zvyšujúcej sa hospodárskej súťaže a investícií do sietí a služieb. |
| --- | --- |

4.3.1

Dokončenie vnútorného trhu je jednou z hlavných hnacích síl rastu prosperity a zlepšenia kvality života v Európe. Zosúladením usmernenia, smernice a presadenia poskytuje regulačný rámec politický základ pre podporu vnútorného trhu elektronických komunikačných sietí a služieb. To bolo dosiahnuté za súčasného rešpektovania rôznych okolností a výziev, ktorým čelili všetky národné štáty, a za podporovania zvyšujúcej sa hospodárskej súťaže a investícií do sietí a služieb.

| 4.3.2 | Je potrebné, aby proces dokončovania vnútorného trhu vždy zaistil prioritu verejného záujmu – „verejného blaha “– pred súkromnými a obchodnými záujmami. Samotný trh sa nedokáže sám správne regulovať tak, aby dosiahol verejné blaho. To platí predovšetkým pri kvalite služieb a za podmienky, že konkurencia je slabá. Preto je potrebný silný regulačný rámec na presadzovanie záujmov veľkého počtu obyvateľov, čo bolo cieľom Lisabonskej stratégie, a na zabezpečenie poskytovania najmodernejšej technológie za najlepšie možné ceny. |
| --- | --- |

4.3.2

Je potrebné, aby proces dokončovania vnútorného trhu vždy zaistil prioritu verejného záujmu – „verejného blaha “– pred súkromnými a obchodnými záujmami. Samotný trh sa nedokáže sám správne regulovať tak, aby dosiahol verejné blaho. To platí predovšetkým pri kvalite služieb a za podmienky, že konkurencia je slabá. Preto je potrebný silný regulačný rámec na presadzovanie záujmov veľkého počtu obyvateľov, čo bolo cieľom Lisabonskej stratégie, a na zabezpečenie poskytovania najmodernejšej technológie za najlepšie možné ceny.

| 4.3.3 | Väčšina poskytovateľov služieb a sietí je činná v rámci jednotného národného trhu. Výbor však vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že neprimerané tendencie v regulačnom rámci voči veľkým viacnárodným poskytovateľom služieb a sietí môže prípadne spôsobiť vznik oligopolu a dominanciu niekoľkých veľkých spoločností na trhu EÚ. Je potrebné, aby regulačný rámec zohľadnil tento záujem a nespravodlivo neuprednostňoval celonárodné spoločnosti na úkor národných operátorov. |
| --- | --- |

4.3.3

Väčšina poskytovateľov služieb a sietí je činná v rámci jednotného národného trhu. Výbor však vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že neprimerané tendencie v regulačnom rámci voči veľkým viacnárodným poskytovateľom služieb a sietí môže prípadne spôsobiť vznik oligopolu a dominanciu niekoľkých veľkých spoločností na trhu EÚ. Je potrebné, aby regulačný rámec zohľadnil tento záujem a nespravodlivo neuprednostňoval celonárodné spoločnosti na úkor národných operátorov.

| 4.3.4 | Keďže centralizovaný európsky regulátor je pravdepodobne rýchlejším a priamejším spôsobom na dokončenie vnútorného trhu pre elektronické komunikácie; tiež je možné, že strata odborných posudkov a hodnotení od vnútroštátnych regulačných orgánov bude v neprospech niektorých krajín a vnútroštátny odpor môže skutočne brzdiť dokončenie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

4.3.4

Keďže centralizovaný európsky regulátor je pravdepodobne rýchlejším a priamejším spôsobom na dokončenie vnútorného trhu pre elektronické komunikácie; tiež je možné, že strata odborných posudkov a hodnotení od vnútroštátnych regulačných orgánov bude v neprospech niektorých krajín a vnútroštátny odpor môže skutočne brzdiť dokončenie vnútorného trhu.

| 4.3.5 | V súčasnosti by bolo najvhodnejšie, aby Komisia posilnila súčasný režim decentralizovanej regulácie prostredníctvom využitia existujúcich poradných štruktúr výboru a politiky. Je lepšie schváliť spoločný prístup ako pokúšať sa o presadenie univerzálneho prístupu. |
| --- | --- |

4.3.5

V súčasnosti by bolo najvhodnejšie, aby Komisia posilnila súčasný režim decentralizovanej regulácie prostredníctvom využitia existujúcich poradných štruktúr výboru a politiky. Je lepšie schváliť spoločný prístup ako pokúšať sa o presadenie univerzálneho prístupu.

| 4.3.6 | Hoci to nie je zahrnuté v rozsahu regulačného rámca, výbor je znepokojený skutočnosťou, že rýchly rast dostupnosti medzinárodných mediálnych služieb prostredníctvom elektronických komunikačných sietí môže spôsobiť nežiaduce šírenie mediálneho obsahu nízkej kvality. Je potrebné, aby Komisia zvážila, akým spôsobom môže politika EÚ podporiť produkciu a šírenie mediálneho obsahu vysokej kvality a osobitne obsahu, ktorý rešpektuje bohatú kultúrnu rôznorodosť EÚ. |
| --- | --- |

4.3.6

Hoci to nie je zahrnuté v rozsahu regulačného rámca, výbor je znepokojený skutočnosťou, že rýchly rast dostupnosti medzinárodných mediálnych služieb prostredníctvom elektronických komunikačných sietí môže spôsobiť nežiaduce šírenie mediálneho obsahu nízkej kvality. Je potrebné, aby Komisia zvážila, akým spôsobom môže politika EÚ podporiť produkciu a šírenie mediálneho obsahu vysokej kvality a osobitne obsahu, ktorý rešpektuje bohatú kultúrnu rôznorodosť EÚ.

4.4   Práva spotrebiteľa

| 4.4.1 | So zvyšujúcou sa zložitosťou dostupných služieb a vznikom nových celoeurópskych služieb je dôležité, aby boli spotrebitelia riadne informovaní o svojom výbere. Je nevyhnutné, aby boli dobré informácie týkajúce sa konkurenčných ponúk dostupné spotrebiteľom s cieľom poskytnúť kvalitné služby a cenovú transparentnosť. Je tiež nevyhnutné, aby boli predpisy týkajúce sa práv spotrebiteľa aktuálne a zvládli novú dynamiku trhu. Výbor navrhuje, aby VRO uverejnili webové nástroje so štandardizovanými porovnávacími parametrami, ktoré spotrebiteľovi uľahčia porovnanie ponúk elektronickej komunikácie (služieb a cien) dostupných od poskytovateľov na trhu. |
| --- | --- |

4.4.1

So zvyšujúcou sa zložitosťou dostupných služieb a vznikom nových celoeurópskych služieb je dôležité, aby boli spotrebitelia riadne informovaní o svojom výbere. Je nevyhnutné, aby boli dobré informácie týkajúce sa konkurenčných ponúk dostupné spotrebiteľom s cieľom poskytnúť kvalitné služby a cenovú transparentnosť. Je tiež nevyhnutné, aby boli predpisy týkajúce sa práv spotrebiteľa aktuálne a zvládli novú dynamiku trhu. Výbor navrhuje, aby VRO uverejnili webové nástroje so štandardizovanými porovnávacími parametrami, ktoré spotrebiteľovi uľahčia porovnanie ponúk elektronickej komunikácie (služieb a cien) dostupných od poskytovateľov na trhu.

| 4.4.2 | Uznáva sa, že je nevyhnutné aktualizovať smernicu o univerzálnej službe a víta sa návrh Komisie predstaviť v nasledujúcom roku diskusný dokument týkajúci sa zelenej knihy. Je však dôležité, aby občania žijúci v menej rozvinutých regiónoch neboli ďalej znevýhodňovaní dominantnými poskytovateľmi služieb zrušením povinností univerzálnej služby. Problém „digitálnej priepasti “bude ešte naliehavejší, ak budú nové obchodné modely poháňať rozvoj služieb WebTV pre tých občanov, ktorí majú vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie. |
| --- | --- |

4.4.2

Uznáva sa, že je nevyhnutné aktualizovať smernicu o univerzálnej službe a víta sa návrh Komisie predstaviť v nasledujúcom roku diskusný dokument týkajúci sa zelenej knihy. Je však dôležité, aby občania žijúci v menej rozvinutých regiónoch neboli ďalej znevýhodňovaní dominantnými poskytovateľmi služieb zrušením povinností univerzálnej služby. Problém „digitálnej priepasti “bude ešte naliehavejší, ak budú nové obchodné modely poháňať rozvoj služieb WebTV pre tých občanov, ktorí majú vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie.

| 4.4.3 | V prípade rozhodnutia, že povinnosť univerzálnej služby nie je spravodlivým alebo praktickým spôsobom zaručenia poskytovania základných elektronických komunikačných služieb 21. storočia, ako napríklad širokopásmového pripojenia, je nevyhnutné nájsť alternatívne mechanizmy financovania na preklenutie „digitálnej priepasti “– možno aj prostredníctvom štrukturálnych fondov EÚ. |
| --- | --- |

4.4.3

V prípade rozhodnutia, že povinnosť univerzálnej služby nie je spravodlivým alebo praktickým spôsobom zaručenia poskytovania základných elektronických komunikačných služieb 21. storočia, ako napríklad širokopásmového pripojenia, je nevyhnutné nájsť alternatívne mechanizmy financovania na preklenutie „digitálnej priepasti “– možno aj prostredníctvom štrukturálnych fondov EÚ.

4.5   Bezpečnosť

| 4.5.1 | Výbor sa odvoláva na stanovisko EHSV k dokumentu KOM(2006) 251 týkajúcemu sa Stratégie pre bezpečnú informačnú spoločnosť a na výzvu výboru na vytvorenie stratégie integrovanej informačnej bezpečnosti spájajúcej európske iniciatívy. |
| --- | --- |

4.5.1

Výbor sa odvoláva na stanovisko EHSV k dokumentu KOM(2006) 251 týkajúcemu sa Stratégie pre bezpečnú informačnú spoločnosť a na výzvu výboru na vytvorenie stratégie integrovanej informačnej bezpečnosti spájajúcej európske iniciatívy.

| 4.5.2 | Porušenie bezpečnosti v oblasti elektronických komunikačných sietí vážne oslabuje dôveru spotrebiteľov a využívanie služieb. Okrem toho, porušenie bezpečnosti môže napadnúť práva občanov EÚ na súkromie. Je dôležité, aby Komisia konala naliehavo s cieľom chrániť bezpečnosť sietí a práva občanov. Výbor víta opatrenia navrhnuté v preskúmaní rámca na riešenie týchto záujmov. |
| --- | --- |

4.5.2

Porušenie bezpečnosti v oblasti elektronických komunikačných sietí vážne oslabuje dôveru spotrebiteľov a využívanie služieb. Okrem toho, porušenie bezpečnosti môže napadnúť práva občanov EÚ na súkromie. Je dôležité, aby Komisia konala naliehavo s cieľom chrániť bezpečnosť sietí a práva občanov. Výbor víta opatrenia navrhnuté v preskúmaní rámca na riešenie týchto záujmov.

| 4.5.3 | Bezpečnosť elektronických komunikácií je dôležitá pre prijatie a rozvoj informačných technológií a služieb. V rámci celej EÚ je potrebné zaviesť prísne pokuty a zabrániť, aby tento druh trestnej činnosti oslabil dôveru spotrebiteľa a brzdil rozvoj informačnej spoločnosti. Výbor nalieha na Komisiu, aby spolupracovala s VRO na sformulovaní systému pokút v rámci celého Spoločenstva pre trestné činy v oblasti bezpečnosti elektronickej komunikácie. Je potrebné brať do úvahy tiež mechanizmy, ktoré spotrebiteľom uľahčia „obranu “proti páchateľom. |
| --- | --- |

4.5.3

Bezpečnosť elektronických komunikácií je dôležitá pre prijatie a rozvoj informačných technológií a služieb. V rámci celej EÚ je potrebné zaviesť prísne pokuty a zabrániť, aby tento druh trestnej činnosti oslabil dôveru spotrebiteľa a brzdil rozvoj informačnej spoločnosti. Výbor nalieha na Komisiu, aby spolupracovala s VRO na sformulovaní systému pokút v rámci celého Spoločenstva pre trestné činy v oblasti bezpečnosti elektronickej komunikácie. Je potrebné brať do úvahy tiež mechanizmy, ktoré spotrebiteľom uľahčia „obranu “proti páchateľom.

| 4.5.4 | Okrem problémov v oblasti bezpečnosti, ktoré spôsobili osoby v rámci EÚ, je bezpečnosť európskych sietí a občanov denne napádaná z krajín mimo EÚ. Je potrebné dôsledne stíhať páchateľov týchto útokov, a zároveň za spôsobené škody brať na zodpovednosť tie štáty, z ktorých sa útoky uskutočnili. |
| --- | --- |

4.5.4

Okrem problémov v oblasti bezpečnosti, ktoré spôsobili osoby v rámci EÚ, je bezpečnosť európskych sietí a občanov denne napádaná z krajín mimo EÚ. Je potrebné dôsledne stíhať páchateľov týchto útokov, a zároveň za spôsobené škody brať na zodpovednosť tie štáty, z ktorých sa útoky uskutočnili.

V Bruseli 16. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Smernice 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES, 2002/22/ES (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7) a 2002/58/ES (Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37).

1

(2)  SEK(2006) 816.

2

(3)  SEK(2006) 817.

3

(4)  KOM(2005) 24, konečné znenie, 2.2.2005.

4

(5)  Nariadenia o službách s komerčným obsahom – ako napríklad službách informačnej spoločnosti a vysielania – ktoré sa môžu ponúkať prostredníctvom transmisnej infraštruktúry, sú zahrnuté v ostatných nástrojoch Spoločenstva (napríklad v smernici 2000/31/ES o elektronickom obchode a smernici 89/552/EHS Televízia bez hraníc). Služby informačnej spoločnosti určuje smernica 2000/31/ES ustanovujúca postup pre poskytovanie informácií v oblasti technických noriem a predpisov, kde sú definované ako „každá služba, ktorá sa bežne poskytuje za odmenu, na diaľku, elektronickým spôsobom a na základe individuálnej žiadosti príjemcu služieb“(článok 1).

5

každá služba, ktorá sa bežne poskytuje za odmenu, na diaľku, elektronickým spôsobom a na základe individuálnej žiadosti príjemcu služieb

(6)  KOM(2003) 784, konečné znenie.

6

(7)  KOM(2006) 68, konečné znenie, 20.2.2006.

7

(8)  Odpovede sú dostupné na internetovej stránke

8

http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/info_centre/documentation/public_consult/review/index_en.htm.

(9)  Rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre č. 676/2002/ES umožňuje technickú harmonizáciu podmienok využívania frekvenčného spektra (prostredníctvom Výboru pre rádiové frekvenčné spektrum); strategické poradenstvo v oblasti politiky rádiového spektra prostredníctvom Skupiny pre politiku rádiového spektra.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou 6.

10

(11)  Štúdia London Economics v spolupráci s PricewaterhouseCoopers pre GR Informačná spoločnosť a médiá Európskej komisie o „Hodnotení regulačného rámca pre elektronické komunikácie – Rast a investície v sektore e-komunikácií EÚ “(dosiaľ neuverejnená).

11

(12)  Pozri súvisiaci pracovný dokument oddelení Komisie, odsek 2.

12

(13)  KOM(2005) 411, konečné znenie, 6.9.2005.

13

(14)  SEK(2006) 816.

14

(15)  KOM(2005) 229, konečné znenie, pozri

15

http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/i2010/index_en.htm.

(16)  Vrátane stanovísk EHSV týkajúcich sa týchto návrhov Komisie:

16

| — | Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Prispôsobenie opatrení v oblasti elektronického obchodného styku meniacemu sa prostrediu: ponaučenia z iniciatívy Go Digital a výzvy do budúcnosti – Ú. v. EÚ C 108, 30.4.2004 s. 23. |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Prispôsobenie opatrení v oblasti elektronického obchodného styku meniacemu sa prostrediu: ponaučenia z iniciatívy Go Digital a výzvy do budúcnosti – Ú. v. EÚ C 108, 30.4.2004 s. 23.

| — | Návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady na zavedenie viacročného komunitárneho programu zameraného na podporu bezpečnejšieho využívania internetu a nových on-line technológií – Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005 s. 136. |
| --- | --- |

—

Návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady na zavedenie viacročného komunitárneho programu zameraného na podporu bezpečnejšieho využívania internetu a nových on-line technológií – Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005 s. 136.

| — | Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spájanie Európy veľkou rýchlosťou: nedávny pokrok v sektore elektronických komunikácií – Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005 s. 22. |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spájanie Európy veľkou rýchlosťou: nedávny pokrok v sektore elektronických komunikácií – Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005 s. 22.

| — | Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť – Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006 s. 83. |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť – Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006 s. 83.

| — | Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Prístupnosť elektronických technológií – Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006 s. 26. |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Prístupnosť elektronických technológií – Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006 s. 26.

| — | Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Preklenutie širokopásmových rozdielov – CESE 1181/2006. |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Preklenutie širokopásmových rozdielov – CESE 1181/2006.

| — | Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť – Dialóg, partnerstvo a aktívne pôsobenie – R/CESE 1474/2006, pripravuje sa. |
| --- | --- |

—

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Stratégia pre bezpečnú informačnú spoločnosť – Dialóg, partnerstvo a aktívne pôsobenie – R/CESE 1474/2006, pripravuje sa.

(17)  KOM(2005) 203 a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES o univerzálnych službách a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb.

17

(18)  Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Preklenutie širokopásmových rozdielov – CESE 1181/2006.

18

(19)  Vrátane analýzy Príprava ďalších krokov v regulácii elektronických komunikácií (Preparing the next steps in regulation of electronic communications)(2006); Hodnotenie regulačného rámca pre elektronické komunikácie – Rast a investície v sektore e-komunikácií EÚ, London Economics v spolupráci s Price Waterhouse (2006).

19

Vrátane analýzy Príprava ďalších krokov v regulácii elektronických komunikácií (Preparing the next steps in regulation of electronic communications)(2006); Hodnotenie regulačného rámca pre elektronické komunikácie – Rast a investície v sektore e-komunikácií EÚ, London Economics v spolupráci s Price Waterhouse (2006).

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/33

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie podľa článku 138 ods. 2 Zmluvy o ES o posilnení námorných pracovných noriem“

KOM(2006) 287, konečné znenie

(2007/C 97/11)

Európska komisia sa 16. júna 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k danej téme.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť, ktorá bola poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 11. januára 2007. Spravodajcom bol pán Etty.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí 15. a 16. februára 2007 (schôdza z 15. februára) 190 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Konsolidovaný Dohovor o námorných pracovných normách z roku 2006 je dôležitým novým nástrojom Medzinárodnej organizácie práce (MOP), v ktorom sa spája ochrana práv námorníkov na primerané pracovné podmienky s vytvorením podmienok pre majiteľov plavidiel na korektnú hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

1.1

Konsolidovaný Dohovor o námorných pracovných normách z roku 2006 je dôležitým novým nástrojom Medzinárodnej organizácie práce (MOP), v ktorom sa spája ochrana práv námorníkov na primerané pracovné podmienky s vytvorením podmienok pre majiteľov plavidiel na korektnú hospodársku súťaž.

| 1.2 | Tento dohovor bol označený za štvrtý pilier medzinárodného regulačného režimu kvalitnej lodnej dopravy, ktorý dopĺňa tri základné dohovory prijaté pod záštitou Medzinárodnej námornej organizácie (IMO): Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS), Medzinárodný dohovor o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (STCW) a Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovania z lodí (MARPOL). |
| --- | --- |

1.2

Tento dohovor bol označený za štvrtý pilier medzinárodného regulačného režimu kvalitnej lodnej dopravy, ktorý dopĺňa tri základné dohovory prijaté pod záštitou Medzinárodnej námornej organizácie (IMO): Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS), Medzinárodný dohovor o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (STCW) a Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovania z lodí (MARPOL).

| 1.3 | Nový dohovor nahrádza 68 súčasných nástrojov MOP v oblasti námornej dopravy. Účinnosť nadobudne po ratifikácii 30 členskými štátmi MOP, ktoré predstavujú najmenej 33 % svetovej tonáže. |
| --- | --- |

1.3

Nový dohovor nahrádza 68 súčasných nástrojov MOP v oblasti námornej dopravy. Účinnosť nadobudne po ratifikácii 30 členskými štátmi MOP, ktoré predstavujú najmenej 33 % svetovej tonáže.

2.   Pripomienky

| 2.1 | Normy stanovené v tomto dohovore sa vzťahujú na zamestnancov pracujúcich na námorných lodiach s hrubou registrovanou nosnosťou 500 ton a viac, ktoré zabezpečujú medzinárodnú prepravu alebo plavbu medzi prístavmi v zahraničí. Týkajú sa:






  — | minimálnych požiadaviek na námorníkov v súvislosti s prácou na lodi, |
| --- | --- | --- |

2.1

Normy stanovené v tomto dohovore sa vzťahujú na zamestnancov pracujúcich na námorných lodiach s hrubou registrovanou nosnosťou 500 ton a viac, ktoré zabezpečujú medzinárodnú prepravu alebo plavbu medzi prístavmi v zahraničí. Týkajú sa:

—

minimálnych požiadaviek na námorníkov v súvislosti s prácou na lodi,

| — | podmienok zamestnávania, |
| --- | --- |

—

podmienok zamestnávania,

| — | ubytovania, zariadení na zotavenie a stravovania, |
| --- | --- |

—

ubytovania, zariadení na zotavenie a stravovania,

| — | ochrany zdravia, zdravotnej a sociálnej starostlivosti, ochrany sociálneho zabezpečenia, |
| --- | --- |

—

ochrany zdravia, zdravotnej a sociálnej starostlivosti, ochrany sociálneho zabezpečenia,

| — | dodržiavania a uplatňovania. |
| --- | --- |

—

dodržiavania a uplatňovania.

| 2.2 | EHSV môže pochváliť Komisiu za podporu vyjadrenú práci MOP, výsledkom ktorej je tento nový dohovor, a za dobrú spoluprácu s vládami členských štátov a ich organizáciami zamestnávateľov a zamestnancov v tripartitnom prostredí MOP. Určite to položilo pevný základ pre prácu, ktorú je potrebné urobiť teraz, po vytvorení nového nástroja, čiže ratifikovať dohovor členskými štátmi a tam, kde je to potrebné, prispôsobiť acquis communautaire. |
| --- | --- |

2.2

EHSV môže pochváliť Komisiu za podporu vyjadrenú práci MOP, výsledkom ktorej je tento nový dohovor, a za dobrú spoluprácu s vládami členských štátov a ich organizáciami zamestnávateľov a zamestnancov v tripartitnom prostredí MOP. Určite to položilo pevný základ pre prácu, ktorú je potrebné urobiť teraz, po vytvorení nového nástroja, čiže ratifikovať dohovor členskými štátmi a tam, kde je to potrebné, prispôsobiť acquis communautaire.

| 2.3 | EHSV môže poukázať na to, že dohovor je výsledkom krehkej rovnováhy, ktorá sa dosiahla pri rozhodovaní na medzinárodnej úrovni a v tripartitnom prostredí. Činnosť Komisie by mala byť zameraná na posilnenie a podporu tohto výsledku a mala by sa vyhýbať krokom, ktoré by mohli ohroziť jeho úspešné uplatňovanie. |
| --- | --- |

2.3

EHSV môže poukázať na to, že dohovor je výsledkom krehkej rovnováhy, ktorá sa dosiahla pri rozhodovaní na medzinárodnej úrovni a v tripartitnom prostredí. Činnosť Komisie by mala byť zameraná na posilnenie a podporu tohto výsledku a mala by sa vyhýbať krokom, ktoré by mohli ohroziť jeho úspešné uplatňovanie.

| 2.4 | EHSV by mohol podporiť odhodlanie Komisie podnietiť včasnú ratifikáciu dohovoru členskými štátmi. Ratifikácia dohovoru 27 členskými štátmi, ktoré tvoria 28 % svetovej flotily, by bola rozhodne obrovským krokom vpred. |
| --- | --- |

2.4

EHSV by mohol podporiť odhodlanie Komisie podnietiť včasnú ratifikáciu dohovoru členskými štátmi. Ratifikácia dohovoru 27 členskými štátmi, ktoré tvoria 28 % svetovej flotily, by bola rozhodne obrovským krokom vpred.

| 2.5 | Ratifikácia je výlučne záležitosťou členských štátov, pretože EÚ nie je členom MOP. EHSV by mohol upozorniť a vyjadriť svoj záujem o rozhodnutie Komisie vyzvať sociálnych partnerov na európskej úrovni, aby sa otvorili rokovania s cieľom dosiahnuť dohodu. Keby sa takúto dohodu podarilo dosiahnuť, určite by sa tým uľahčila ratifikácia dohovoru členskými štátmi. EHSV očakáva, že členské štáty tento dohovor ratifikujú čo najskôr, možno už v roku 2008. |
| --- | --- |

2.5

Ratifikácia je výlučne záležitosťou členských štátov, pretože EÚ nie je členom MOP. EHSV by mohol upozorniť a vyjadriť svoj záujem o rozhodnutie Komisie vyzvať sociálnych partnerov na európskej úrovni, aby sa otvorili rokovania s cieľom dosiahnuť dohodu. Keby sa takúto dohodu podarilo dosiahnuť, určite by sa tým uľahčila ratifikácia dohovoru členskými štátmi. EHSV očakáva, že členské štáty tento dohovor ratifikujú čo najskôr, možno už v roku 2008.

| 2.6 | Rokovania medzi sociálnymi partnermi sa už začali. Za týchto okolností by EHSV mohol považovať za vhodné nevyjadrovať sa zatiaľ k trom hlavným otázkam, ktoré Komisia predložila vo svojom oznámení:






  — | otázka prispôsobenia acquis communautaire, |
| --- | --- | --- |

2.6

Rokovania medzi sociálnymi partnermi sa už začali. Za týchto okolností by EHSV mohol považovať za vhodné nevyjadrovať sa zatiaľ k trom hlavným otázkam, ktoré Komisia predložila vo svojom oznámení:

—

otázka prispôsobenia acquis communautaire,

| — | otázka prijatia doplňujúcich právnych predpisov, |
| --- | --- |

—

otázka prijatia doplňujúcich právnych predpisov,

| — | otázka presiahnutia rámca ustanovení dohovoru. |
| --- | --- |

—

otázka presiahnutia rámca ustanovení dohovoru.

To isté sa týka otázky prípadného ustanovenia záväznosti časti B dohovoru (usmernenia).

Ak sa sociálnym partnerom nepodarí dosiahnuť dohodu, EHSV sa k týmto bodom vráti.

| 2.7 | Čo sa týka vytvorenia tripartitného výboru, ako to stanovuje dohovor, EHSV by mohol upozorniť na to, že Zmluva takýto mechanizmus nepredpokladá. Vzhľadom na túto skutočnosť by EHSV možno chcel podotknúť, že akékoľvek riešenie Komisia navrhne s cieľom zabezpečiť koordináciu Spoločenstva v tripartitnom rozhodovacom procese, v žiadnom prípade by nemalo oslabiť tripartitné ustanovenia MOP na národnej úrovni. |
| --- | --- |

2.7

Čo sa týka vytvorenia tripartitného výboru, ako to stanovuje dohovor, EHSV by mohol upozorniť na to, že Zmluva takýto mechanizmus nepredpokladá. Vzhľadom na túto skutočnosť by EHSV možno chcel podotknúť, že akékoľvek riešenie Komisia navrhne s cieľom zabezpečiť koordináciu Spoločenstva v tripartitnom rozhodovacom procese, v žiadnom prípade by nemalo oslabiť tripartitné ustanovenia MOP na národnej úrovni.

| 2.8 | EHSV by možno chcel odporučiť, aby Komisia podporila stretnutia expertov MOP týkajúce sa vytvorenia operačných usmernení pre kontrolu zo strany vlajkových a prístavných štátov. |
| --- | --- |

2.8

EHSV by možno chcel odporučiť, aby Komisia podporila stretnutia expertov MOP týkajúce sa vytvorenia operačných usmernení pre kontrolu zo strany vlajkových a prístavných štátov.

V Bruseli 15. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/34

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vzťahy medzi EÚ a Japonskom: úloha občianskej spoločnosti“

(2007/C 97/12)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na plenárnom zasadnutí 17. januára 2007 na základe článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko k danej „Vzťahy medzi EÚ a Japonskom: úloha občianskej spoločnosti.“

Pani Benita Ferrero Waldner, členka Európskej komisie zodpovedná za vonkajšie vzťahy a európsku susedskú politiku, povzbudila túto iniciatívu listom zo 6. apríla 2006.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy, poverená prípravou práce výboru na túto tému, prijala svoje stanovisko 24. januára 2007. Spravodajkyňou bola pani Päärendson.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 433. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo dňa 15. a 16. februára 2007 (schôdza z 16. februára 2007) 112 hlasmi za, 3 hlasmi proti, pričom 28 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie a odporúčania

| 1.1 | Európska Komisia požiadala výbor, aby preskúmal rozvoj občianskej spoločnosti v Japonsku a spôsoby, ako by s ňou Európska únia (EÚ) mohla spolupracovať, s cieľom posilniť vzťahy medzi EÚ a Japonskom. |
| --- | --- |

1.1

Európska Komisia požiadala výbor, aby preskúmal rozvoj občianskej spoločnosti v Japonsku a spôsoby, ako by s ňou Európska únia (EÚ) mohla spolupracovať, s cieľom posilniť vzťahy medzi EÚ a Japonskom.

| 1.2 | EÚ a Japonsko majú mnoho spoločných hodnôt a záujmov. V mnohých oblastiach bola nadviazaná spolupráca na oficiálnej úrovni, ktorá sa úspešne rozvíja. |
| --- | --- |

1.2

EÚ a Japonsko majú mnoho spoločných hodnôt a záujmov. V mnohých oblastiach bola nadviazaná spolupráca na oficiálnej úrovni, ktorá sa úspešne rozvíja.

| 1.3 | Japonský záujem o regionálnu spoluprácu podľa modelu tzv. „funkčnej integrácie “narastá. |
| --- | --- |

1.3

Japonský záujem o regionálnu spoluprácu podľa modelu tzv. „funkčnej integrácie “narastá.

| 1.4 | Úloha občianskej spoločnosti v Japonsku sa sústavne posilňuje, no vo väčšine prípadov sa zameriava na miestne a regionálne otázky. |
| --- | --- |

1.4

Úloha občianskej spoločnosti v Japonsku sa sústavne posilňuje, no vo väčšine prípadov sa zameriava na miestne a regionálne otázky.

| 1.5 | V súčasnosti existuje pomerne málo oblastí, v ktorých sa rozvinuli silné kontakty medzi EÚ a občianskou spoločnosťou v Japonsku, hoci sa stále častejšie vynárajú spoločné problémy, čo naznačuje, že dozrel čas na intenzívnejšie kontakty. |
| --- | --- |

1.5

V súčasnosti existuje pomerne málo oblastí, v ktorých sa rozvinuli silné kontakty medzi EÚ a občianskou spoločnosťou v Japonsku, hoci sa stále častejšie vynárajú spoločné problémy, čo naznačuje, že dozrel čas na intenzívnejšie kontakty.

| 1.6 | Vytvorenie väčšieho množstva a silnejších väzieb si vyžiada značný čas, pričom kľúčom k úspechu bude nájsť vhodných partnerov. |
| --- | --- |

1.6

Vytvorenie väčšieho množstva a silnejších väzieb si vyžiada značný čas, pričom kľúčom k úspechu bude nájsť vhodných partnerov.

| 1.7 | Významným prvým krokom by mohlo byť usporiadanie stretnutia, na ktorom by sa definovali spoločné problémy a uvažovalo by sa o ich riešení. |
| --- | --- |

1.7

Významným prvým krokom by mohlo byť usporiadanie stretnutia, na ktorom by sa definovali spoločné problémy a uvažovalo by sa o ich riešení.

| 1.8 | Na semináre a podobné podujatia v tejto oblasti by sa mali bežne pozývať príslušné organizácie občianskej spoločnosti z obidvoch partnerských strán. |
| --- | --- |

1.8

Na semináre a podobné podujatia v tejto oblasti by sa mali bežne pozývať príslušné organizácie občianskej spoločnosti z obidvoch partnerských strán.

| 1.9 | Neskôr by bolo možné uvažovať o dialógu s pevnejšou štruktúrou na spôsob okrúhleho stola. |
| --- | --- |

1.9

Neskôr by bolo možné uvažovať o dialógu s pevnejšou štruktúrou na spôsob okrúhleho stola.

| 1.10 | Dva európske inštitúty (ďalej Centrá EÚ) pôsobiace v Japonsku už možno využiť ako základňu pre vytváranie sietí a partnerstiev. |
| --- | --- |

1.10

Dva európske inštitúty (ďalej Centrá EÚ) pôsobiace v Japonsku už možno využiť ako základňu pre vytváranie sietí a partnerstiev.

| 1.11 | Finančná náročnosť by sa mala znížiť častejším využívaním technológií ako videokonferencie a prenos hlasu prostredníctvom internetu. |
| --- | --- |

1.11

Finančná náročnosť by sa mala znížiť častejším využívaním technológií ako videokonferencie a prenos hlasu prostredníctvom internetu.

2.   Úvod

| 2.1 | V roku 2001 sa EÚ a Japonsko rozhodli nadviazať na skoršie kontakty a začať desaťročnicu vzájomnej spolupráce pod názvom „Vytváranie spoločnej budúcnosti“ (1). Tento akčný plán obsahoval štyri časti (označené ako „ciele“). Záverečný cieľ (cieľ IV) bol nazvaný „Zbližovanie ľudí a kultúr “a zahŕňal rozvíjanie kontaktov v rámci občianskej spoločnosti a podporovanie výmen medzi regiónmi. Treba spomenúť aj cieľ III „Riešenie globálnych a spoločenských otázok“. |
| --- | --- |

2.1

V roku 2001 sa EÚ a Japonsko rozhodli nadviazať na skoršie kontakty a začať desaťročnicu vzájomnej spolupráce pod názvom „Vytváranie spoločnej budúcnosti“ (1). Tento akčný plán obsahoval štyri časti (označené ako „ciele“). Záverečný cieľ (cieľ IV) bol nazvaný „Zbližovanie ľudí a kultúr “a zahŕňal rozvíjanie kontaktov v rámci občianskej spoločnosti a podporovanie výmen medzi regiónmi. Treba spomenúť aj cieľ III „Riešenie globálnych a spoločenských otázok“.

| 2.2 | Z nedávnych podujatí, do ktorých bola zapojená aj občianska spoločnosť, spomeňme veľmi úspešný „Rok medziľudských kontaktov “v roku 2005, založenie dvoch Centier EÚ v Japonsku (2) v mestách Tokio (3) a Kansai (4) a spoločné sympózium, na ktorom sa v apríli 2006 v Bruseli diskutovalo o pokroku pri plnení akčného plánu „Vytváranie spoločnej budúcnosti “a o prípadných zmenách potrebných na prispôsobenie sa meniacej sa situácii v Japonsku, EÚ a inde. |
| --- | --- |

2.2

Z nedávnych podujatí, do ktorých bola zapojená aj občianska spoločnosť, spomeňme veľmi úspešný „Rok medziľudských kontaktov “v roku 2005, založenie dvoch Centier EÚ v Japonsku (2) v mestách Tokio (3) a Kansai (4) a spoločné sympózium, na ktorom sa v apríli 2006 v Bruseli diskutovalo o pokroku pri plnení akčného plánu „Vytváranie spoločnej budúcnosti “a o prípadných zmenách potrebných na prispôsobenie sa meniacej sa situácii v Japonsku, EÚ a inde.

| 2.3 | Cieľom tohto stanoviska je obzrieť sa za vývojom v oblasti občianskej spoločnosti v Japonsku a zamyslieť sa nad tým, ako by s ňou mohla spolupracovať občianska spoločnosť v EÚ a najmä EHSV, a posilniť tak vzťahy medzi EÚ a Japonskom (5). |
| --- | --- |

2.3

Cieľom tohto stanoviska je obzrieť sa za vývojom v oblasti občianskej spoločnosti v Japonsku a zamyslieť sa nad tým, ako by s ňou mohla spolupracovať občianska spoločnosť v EÚ a najmä EHSV, a posilniť tak vzťahy medzi EÚ a Japonskom (5).

| 2.4 | „Občianska spoločnosť “podľa EHSV predstavuje „všetky organizačné štruktúry, ktorých členovia sledujú všeobecný záujem a zároveň zohrávajú úlohu sprostredkovateľa medzi politickými silami a občanmi“ (6). |
| --- | --- |

2.4

„Občianska spoločnosť “podľa EHSV predstavuje „všetky organizačné štruktúry, ktorých členovia sledujú všeobecný záujem a zároveň zohrávajú úlohu sprostredkovateľa medzi politickými silami a občanmi“ (6).

3.   Celkový kontext

| 3.1 | Japonsko je významným aktérom vo východnej Ázii – v oblasti s rastúcim hospodárskym významom, rozvíjajúcou sa regionálnou spoluprácou, no zároveň narastajúcimi problémami súvisiacimi s bezpečnosťou. S postupným zvyšovaním významu východnej Ázie (vrátane Číny) pre EÚ pomôžu užšie vzťahy s Japonskom nastoliť rovnováhu a mali by zahŕňať aj intenzívnejšiu spoluprácu v oblasti regionálnych otázok (7). |
| --- | --- |

3.1

Japonsko je významným aktérom vo východnej Ázii – v oblasti s rastúcim hospodárskym významom, rozvíjajúcou sa regionálnou spoluprácou, no zároveň narastajúcimi problémami súvisiacimi s bezpečnosťou. S postupným zvyšovaním významu východnej Ázie (vrátane Číny) pre EÚ pomôžu užšie vzťahy s Japonskom nastoliť rovnováhu a mali by zahŕňať aj intenzívnejšiu spoluprácu v oblasti regionálnych otázok (7).

| 3.2 | Japonsko je navyše jedným zo strategických partnerov EÚ. Napriek tomu, že Európa a Japonsko ležia na opačných stranách zemegule a hoci majú veľmi zložitú a osobitú kultúru, máme veľa spoločného. Európa aj Japonsko sú poprednými hospodárskymi subjektmi a usilujú sa zohrávať významnejšiu úlohu na medzinárodnej scéne. Vyznávame podobné základné hodnoty a máme mnoho spoločných záujmov a problémov. Európska únia aj Japonsko sú demokratickými spoločnosťami. Je v našom spoločnom záujme upevniť a prehĺbiť vzájomné vzťahy a porozumenie. |
| --- | --- |

3.2

Japonsko je navyše jedným zo strategických partnerov EÚ. Napriek tomu, že Európa a Japonsko ležia na opačných stranách zemegule a hoci majú veľmi zložitú a osobitú kultúru, máme veľa spoločného. Európa aj Japonsko sú poprednými hospodárskymi subjektmi a usilujú sa zohrávať významnejšiu úlohu na medzinárodnej scéne. Vyznávame podobné základné hodnoty a máme mnoho spoločných záujmov a problémov. Európska únia aj Japonsko sú demokratickými spoločnosťami. Je v našom spoločnom záujme upevniť a prehĺbiť vzájomné vzťahy a porozumenie.

| 3.3 | Z hospodárskeho hľadiska je Japonsko s podielom 6,6 % piatym najväčším vývozným partnerom EÚ, pričom EÚ predstavuje pre Japonsko druhé najväčšie odbytisko. Miera rastu HDP Japonska je približne 2,7 % ročne, nezamestnanosť dosahuje zhruba 4,5 %. Japonsko vytvára okolo 14 % svetového HNP (Čína: 3,4 %) a dosahuje priemerný príjem na obyvateľa vo výške 32 230 USD (Čína: 780 USD). |
| --- | --- |

3.3

Z hospodárskeho hľadiska je Japonsko s podielom 6,6 % piatym najväčším vývozným partnerom EÚ, pričom EÚ predstavuje pre Japonsko druhé najväčšie odbytisko. Miera rastu HDP Japonska je približne 2,7 % ročne, nezamestnanosť dosahuje zhruba 4,5 %. Japonsko vytvára okolo 14 % svetového HNP (Čína: 3,4 %) a dosahuje priemerný príjem na obyvateľa vo výške 32 230 USD (Čína: 780 USD).

| 3.4 | V raných štádiách sa spolupráca sústredila najmä na otázky spoločného významu ako obchodné a iné hospodárske faktory, vrátane rozsiahlych zahraničných investícií v oboch smeroch. Obidve strany potrebujú hospodárske reformy, ktoré by zlepšili ich konkurencieschopnosť v globalizovanom svete, no zároveň im umožnili udržať si vlastný sociálny model a zohľadniť požiadavky trvalo udržateľného rastu. |
| --- | --- |

3.4

V raných štádiách sa spolupráca sústredila najmä na otázky spoločného významu ako obchodné a iné hospodárske faktory, vrátane rozsiahlych zahraničných investícií v oboch smeroch. Obidve strany potrebujú hospodárske reformy, ktoré by zlepšili ich konkurencieschopnosť v globalizovanom svete, no zároveň im umožnili udržať si vlastný sociálny model a zohľadniť požiadavky trvalo udržateľného rastu.

| 3.5 | V súčasnosti je spolupráca medzi EÚ a Japonskom rozbehnutá vo viacerých oblastiach. Existujú napríklad stále diskusné fóra pre otázky priemyselnej politiky, vedy a technológií, informačných technológií, zamestnanosti, sociálnej problematiky, elektronického obchodovania, výskumu, rozvojovej pomoci a ochrany životného prostredia. V roku 2006 prejavili japonskí sociálni partneri narastajúci záujem o prax v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. Takisto už 12 rokov prebieha dialóg o reformách regulačného prostredia medzi EÚ a Japonskom (Regulatory Reform Dialogue), ktorý sa dôsledne zaoberá otázkami právnych predpisov. Podrobnosti o vybraných programoch sú uvedené v Prílohe I. Dialógu sa zúčastňujú mnohé generálne riaditeľstvá Európskej komisie a členské krajiny EÚ. |
| --- | --- |

3.5

V súčasnosti je spolupráca medzi EÚ a Japonskom rozbehnutá vo viacerých oblastiach. Existujú napríklad stále diskusné fóra pre otázky priemyselnej politiky, vedy a technológií, informačných technológií, zamestnanosti, sociálnej problematiky, elektronického obchodovania, výskumu, rozvojovej pomoci a ochrany životného prostredia. V roku 2006 prejavili japonskí sociálni partneri narastajúci záujem o prax v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. Takisto už 12 rokov prebieha dialóg o reformách regulačného prostredia medzi EÚ a Japonskom (Regulatory Reform Dialogue), ktorý sa dôsledne zaoberá otázkami právnych predpisov. Podrobnosti o vybraných programoch sú uvedené v Prílohe I. Dialógu sa zúčastňujú mnohé generálne riaditeľstvá Európskej komisie a členské krajiny EÚ.

| 3.6 | V Japonsku sa postupne zosilňuje niečo ako „pocit spolupatričnosti “s Európou. Avšak štáty, ktoré sa členmi EÚ stali len nedávno, sú v Japonsku stále málo známe. |
| --- | --- |

3.6

V Japonsku sa postupne zosilňuje niečo ako „pocit spolupatričnosti “s Európou. Avšak štáty, ktoré sa členmi EÚ stali len nedávno, sú v Japonsku stále málo známe.

4.   Rozvoj občianskej spoločnosti

| 4.1 | Ako už bolo spomenuté, japonská kultúra a spoločenské podmienky sa značne odlišujú od situácie v Európe (8). Nie je preto prekvapujúce, že aj občianska spoločnosť v tejto krajine je odlišná. Najmarkantnejším rozdielom je, že štát až do nedávna zohrával pomerne dominantnú úlohu pri vytváraní občianskej spoločnosti. Na založenie organizácií (okrem sociálnych partnerov) bol potrebný súhlas úradov, ktoré na činnosť organizácií aj naďalej dozerali. |
| --- | --- |

4.1

Ako už bolo spomenuté, japonská kultúra a spoločenské podmienky sa značne odlišujú od situácie v Európe (8). Nie je preto prekvapujúce, že aj občianska spoločnosť v tejto krajine je odlišná. Najmarkantnejším rozdielom je, že štát až do nedávna zohrával pomerne dominantnú úlohu pri vytváraní občianskej spoločnosti. Na založenie organizácií (okrem sociálnych partnerov) bol potrebný súhlas úradov, ktoré na činnosť organizácií aj naďalej dozerali.

| 4.2 | Verejnosť tento stav prijímala, keďže spojenie elitnej centrálnej byrokracie prepojenej s hlavnými priemyselnými záujmovými skupinami (s podporou parlamentných kruhov) umožňovalo rýchle a efektívne prijímanie rozhodnutí o politikách v jednotlivých oblastiach a ich zavádzanie do praxe, pričom hospodársky rast bol veľmi rýchly (9). Za týchto okolností bola úloha občianskej spoločnosti na riadení spoločnosti veľmi obmedzená. V tom čase sa v bežnom slovníku dokonca pojmy ako občianska spoločnosť, správa spoločnosti a zodpovednosť voči občanom ani často nevyskytovali. |
| --- | --- |

4.2

Verejnosť tento stav prijímala, keďže spojenie elitnej centrálnej byrokracie prepojenej s hlavnými priemyselnými záujmovými skupinami (s podporou parlamentných kruhov) umožňovalo rýchle a efektívne prijímanie rozhodnutí o politikách v jednotlivých oblastiach a ich zavádzanie do praxe, pričom hospodársky rast bol veľmi rýchly (9). Za týchto okolností bola úloha občianskej spoločnosti na riadení spoločnosti veľmi obmedzená. V tom čase sa v bežnom slovníku dokonca pojmy ako občianska spoločnosť, správa spoločnosti a zodpovednosť voči občanom ani často nevyskytovali.

| 4.3 | Koncom 80. rokov 20. storočia tzv. ekonomická bublina praskla. Nasledovalo obdobie deflácie a ekonomickej stagnácie, ktoré krajina prekonala len nedávno. V deväťdesiatych rokoch vypuklo viacero škandálov, do ktorých boli zapojení vysokí predstavitelia štátneho aparátu, čo viedlo k nahlodaniu dôvery verejnosti v dominantné postavenie štátu a najväčších priemyselných záujmových skupín. Tento vývoj, ako aj zle zvládnuté záchranné a obnovovacie práce pri veľkom zemetrasení v Kóbe (región Hanshin-Awaji) v roku 1995 upriamili pozornosť verejnosti na efektivitu a potenciál niektorých organizácií občianskej spoločnosti. Následkom týchto udalostí bol v roku 1998 prijatý nový zákon o neziskových organizáciách, ktorý uznával, že organizácie občianskej spoločnosti môžu zohrávať dôležitú úlohu pri dobrej správe spoločnosti (10). Tento zákon odstránil mnohé prekážky rozvoja neziskových organizácií a odbúral veľkú časť ťažkopádneho byrokratického dozoru. Išlo o jednu zo zmien, ktoré priniesli odľahčenie predpisov a znížili centralizáciu japonskej spoločnosti a politiky. |
| --- | --- |

4.3

Koncom 80. rokov 20. storočia tzv. ekonomická bublina praskla. Nasledovalo obdobie deflácie a ekonomickej stagnácie, ktoré krajina prekonala len nedávno. V deväťdesiatych rokoch vypuklo viacero škandálov, do ktorých boli zapojení vysokí predstavitelia štátneho aparátu, čo viedlo k nahlodaniu dôvery verejnosti v dominantné postavenie štátu a najväčších priemyselných záujmových skupín. Tento vývoj, ako aj zle zvládnuté záchranné a obnovovacie práce pri veľkom zemetrasení v Kóbe (región Hanshin-Awaji) v roku 1995 upriamili pozornosť verejnosti na efektivitu a potenciál niektorých organizácií občianskej spoločnosti. Následkom týchto udalostí bol v roku 1998 prijatý nový zákon o neziskových organizáciách, ktorý uznával, že organizácie občianskej spoločnosti môžu zohrávať dôležitú úlohu pri dobrej správe spoločnosti (10). Tento zákon odstránil mnohé prekážky rozvoja neziskových organizácií a odbúral veľkú časť ťažkopádneho byrokratického dozoru. Išlo o jednu zo zmien, ktoré priniesli odľahčenie predpisov a znížili centralizáciu japonskej spoločnosti a politiky.

| 4.4 | Odvtedy sa občianska spoločnosť začala meniť, vzniklo množstvo nových organizácií, pričom najrýchlejšie sa rozvíjajú tie skupiny, ktoré zdôrazňujú svoju nezávislosť od štátu. V Japonsku sa momentálne diskutuje o tom, ako by bolo možné lepšie využiť celkový potenciál japonskej spoločnosti. Nepochybne sa tým zvýši aj význam a vplyv organizácií občianskej spoločnosti. Ľudia už lepšie rozumejú procesom participatívnej demokracie a všetky návrhy zákonov sa sprístupňujú na Internete na pripomienkové konanie. Napriek tomu podľa vyjadrení organizácií občianskej spoločnosti nemajú často ich názory (okrem sociálnych partnerov) dostatočný vplyv na konečné rozhodnutia. |
| --- | --- |

4.4

Odvtedy sa občianska spoločnosť začala meniť, vzniklo množstvo nových organizácií, pričom najrýchlejšie sa rozvíjajú tie skupiny, ktoré zdôrazňujú svoju nezávislosť od štátu. V Japonsku sa momentálne diskutuje o tom, ako by bolo možné lepšie využiť celkový potenciál japonskej spoločnosti. Nepochybne sa tým zvýši aj význam a vplyv organizácií občianskej spoločnosti. Ľudia už lepšie rozumejú procesom participatívnej demokracie a všetky návrhy zákonov sa sprístupňujú na Internete na pripomienkové konanie. Napriek tomu podľa vyjadrení organizácií občianskej spoločnosti nemajú často ich názory (okrem sociálnych partnerov) dostatočný vplyv na konečné rozhodnutia.

| 4.5 | V diskusiách o japonskej občianskej spoločnosti sa väčšinou objavujú dve hlavné skupiny. Na jednej strane existujú mimovládne organizácie (MVO), ktoré sa primárne zameriavajú na poskytovanie rozvojovej a humanitárnej pomoci v zahraničí. Financované sú najmä štátom (Ministerstvo zahraničných vecí), v rámci oficiálnych rozvojových programov pracujú v úzkom spojení so štátnymi orgánmi a na rozvíjanie dialógu a spolupráce sa pravidelne stretávajú s predstaviteľmi štátnej správy. Ich finančné a ľudské zdroje sú však obmedzené. |
| --- | --- |

4.5

V diskusiách o japonskej občianskej spoločnosti sa väčšinou objavujú dve hlavné skupiny. Na jednej strane existujú mimovládne organizácie (MVO), ktoré sa primárne zameriavajú na poskytovanie rozvojovej a humanitárnej pomoci v zahraničí. Financované sú najmä štátom (Ministerstvo zahraničných vecí), v rámci oficiálnych rozvojových programov pracujú v úzkom spojení so štátnymi orgánmi a na rozvíjanie dialógu a spolupráce sa pravidelne stretávajú s predstaviteľmi štátnej správy. Ich finančné a ľudské zdroje sú však obmedzené.

| 4.6 | Druhou skupinou sú neziskové organizácie, ktoré pôsobia v najrôznejších oblastiach. Patria sem sociálni partneri, obchodné a profesijné združenia, ako aj asociácie pôsobiace v oblasti životného prostredia, ochrany spotrebiteľa, poľnohospodárstva, kultúry a v iných sektoroch. Veľmi dôležitú úlohu zohrávajú okrem toho organizácie v oblasti zdravotníctva. Títo aktéri budú mať čoraz významnejšiu úlohu v dialógu, ktorý sa rozbieha v japonských a zahraničných podnikoch na tému ich sociálnej zodpovednosti a prebieha na dobrovoľnej báze. V niektorých prípadoch môžu získať financie od štátnej správy. Veľká časť uvedených organizácií sa sústreďuje na hľadanie miestnych a regionálnych riešení na miestne a regionálne problémy, pracujú teda pre miestne spoločenstvá. Preto v Japonsku pôsobí menej celoštátnych neziskových organizácií. |
| --- | --- |

4.6

Druhou skupinou sú neziskové organizácie, ktoré pôsobia v najrôznejších oblastiach. Patria sem sociálni partneri, obchodné a profesijné združenia, ako aj asociácie pôsobiace v oblasti životného prostredia, ochrany spotrebiteľa, poľnohospodárstva, kultúry a v iných sektoroch. Veľmi dôležitú úlohu zohrávajú okrem toho organizácie v oblasti zdravotníctva. Títo aktéri budú mať čoraz významnejšiu úlohu v dialógu, ktorý sa rozbieha v japonských a zahraničných podnikoch na tému ich sociálnej zodpovednosti a prebieha na dobrovoľnej báze. V niektorých prípadoch môžu získať financie od štátnej správy. Veľká časť uvedených organizácií sa sústreďuje na hľadanie miestnych a regionálnych riešení na miestne a regionálne problémy, pracujú teda pre miestne spoločenstvá. Preto v Japonsku pôsobí menej celoštátnych neziskových organizácií.

| 4.7 | Dobre zastúpená je aj mládež, a to prostredníctvom študentských a iných organizácií. |
| --- | --- |

4.7

Dobre zastúpená je aj mládež, a to prostredníctvom študentských a iných organizácií.

5.   Prebiehajúce kontakty medzi občianskymi organizáciami v Japonsku a EÚ

| 5.1 | Napriek početným a pravidelným kontaktom medzi štátnymi orgánmi a inštitúciami EÚ a Japonska (pozri bod 3.5 a prílohy), ktorých význam pravidelne vyzdvihujú aj politickí predstavitelia na obidvoch stranách, sú väzby medzi organizáciami občianskej spoločnosti väčšinou zriedkavejšie. V niektorých oblastiach sa napriek tomu rozvinuli silné a aktívne spojenia. |
| --- | --- |

5.1

Napriek početným a pravidelným kontaktom medzi štátnymi orgánmi a inštitúciami EÚ a Japonska (pozri bod 3.5 a prílohy), ktorých význam pravidelne vyzdvihujú aj politickí predstavitelia na obidvoch stranách, sú väzby medzi organizáciami občianskej spoločnosti väčšinou zriedkavejšie. V niektorých oblastiach sa napriek tomu rozvinuli silné a aktívne spojenia.

5.2   Sociálni partneri

Zamestnávatelia – Nippon Keidanren (Japonská obchodná federácia) je všeobecná hospodárska organizácia, ktorá vznikla v máji 2002 zlúčením federácií Keidanren (Japonská federácia ekonomických organizácií) a Nikkeiren (Japonská federácia združení zamestnávateľov). Spolu má 1 662 členov, z čoho je 1 351 podnikov, 130 priemyselných združení a 47 regionálnych hospodárskych organizácií (stav k 20. júnu 2006).

Odbory sú pomerne slabé, či už počtom alebo čo sa týka zdrojov. V odboroch je organizovaných približne 20 % zamestnancov. Z nich sú približne dve tretiny združené v najväčšej odborovej organizácii (RENGO (11)), ktorá má zastúpenie aj v Bruseli. Získava mnohé informácie z ETUC (Európskej konfederácie odborov) a často vysiela zástupcov na schôdze organizácií zamestnancov v jednotlivých členských krajinách

| 5.3 | Už desať rokov sa každoročne koná zasadnutie pri okrúhlom stole v rámci obchodného dialógu (so zamestnávateľmi) medzi EÚ a Japonskom (EU-Japan Business Dialogue Roundtable), na ktorom sa diskutuje o spôsoboch zlepšenia hospodárskych a obchodných vzťahov a čoraz väčšmi aj o globálnych otázkach ako napr. energetika. Odporúčania, ktoré vzídu z týchto diskusií sa postupujú na každoročné bilaterálne stretnutie na najvyššej úrovni EÚ – Japonsko politickým činiteľom, ktorí sa nimi zaoberajú. Okrem toho už dlhé roky prebiehajú diskusie o mnohých otázkach medzi obchodnými organizáciami z EÚ a Japonska. |
| --- | --- |

5.3

Už desať rokov sa každoročne koná zasadnutie pri okrúhlom stole v rámci obchodného dialógu (so zamestnávateľmi) medzi EÚ a Japonskom (EU-Japan Business Dialogue Roundtable), na ktorom sa diskutuje o spôsoboch zlepšenia hospodárskych a obchodných vzťahov a čoraz väčšmi aj o globálnych otázkach ako napr. energetika. Odporúčania, ktoré vzídu z týchto diskusií sa postupujú na každoročné bilaterálne stretnutie na najvyššej úrovni EÚ – Japonsko politickým činiteľom, ktorí sa nimi zaoberajú. Okrem toho už dlhé roky prebiehajú diskusie o mnohých otázkach medzi obchodnými organizáciami z EÚ a Japonska.

| 5.4 | Organizácie na ochranu spotrebiteľov z EÚ a Japonska sa stretávajú už vyše šesť rokov a riešia celosvetové otázky ako bezpečnosť potravín a označovanie výrobkov. Ďalšie príklady spolupráce možno nájsť vo forme výročných dialógov medzi novinármi, občianskymi hnutiami, mimovládnymi organizáciami a ochrancami životného prostredia. Takisto sa rozvíja akademická spolupráca medzi univerzitami, vysokými školami a výskumnými inštitútmi, ktorá sa posilní aj nedávnym založením dvoch Európskych inštitútov v Japonsku. Akademické inštitúcie v Japonsku udržiavajú veľmi úzke kontakty medzi sebou ako aj s inými inštitúciami svojho druhu v EÚ. |
| --- | --- |

5.4

Organizácie na ochranu spotrebiteľov z EÚ a Japonska sa stretávajú už vyše šesť rokov a riešia celosvetové otázky ako bezpečnosť potravín a označovanie výrobkov. Ďalšie príklady spolupráce možno nájsť vo forme výročných dialógov medzi novinármi, občianskymi hnutiami, mimovládnymi organizáciami a ochrancami životného prostredia. Takisto sa rozvíja akademická spolupráca medzi univerzitami, vysokými školami a výskumnými inštitútmi, ktorá sa posilní aj nedávnym založením dvoch Európskych inštitútov v Japonsku. Akademické inštitúcie v Japonsku udržiavajú veľmi úzke kontakty medzi sebou ako aj s inými inštitúciami svojho druhu v EÚ.

| 5.5 | EÚ a Japonsko si uvedomili, že na lepšie porozumenie je potrebné rozvíjať aj osobné kontakty a spoločne sa rozhodli v roku 2005 usporiadať „Rok medziľudských kontaktov“. V rámci tohto úspešného programu prebehlo približne 1 900 akcií a momentálne sa diskutuje o jeho pokračovaní. Hlavný dôraz sa kladie na zachovanie a rozvoj dosiahnutých výsledkov. |
| --- | --- |

5.5

EÚ a Japonsko si uvedomili, že na lepšie porozumenie je potrebné rozvíjať aj osobné kontakty a spoločne sa rozhodli v roku 2005 usporiadať „Rok medziľudských kontaktov“. V rámci tohto úspešného programu prebehlo približne 1 900 akcií a momentálne sa diskutuje o jeho pokračovaní. Hlavný dôraz sa kladie na zachovanie a rozvoj dosiahnutých výsledkov.

| 5.6 | Uvedené prebiehajúce kontakty sú veľmi užitočné a dokazujú, že je možné vytvoriť trvalé väzby, ak existuje jasné povedomie o spoločných výzvach v meniacom sa svete, kde sa postupy a normy čoraz väčšmi zjednocujú a kde rastie potreba zachovať si konkurencieschopnosť. Medzi hlavné spoločné otázky patrí trvalo udržateľný rozvoj (predovšetkým energetická bezpečnosť – tzv. „ekologické obstarávanie“ (12) a prírodné zdroje), rozvojová pomoc (EÚ a Japonsko patria medzi najväčších darcov na svete), starnutie obyvateľstva (a jeho vplyvy na dôchodkové systémy, zdravotníctvo a sociálne služby), prisťahovalectvo, práca v multietnickej spoločnosti, skĺbenie práce a rodinného života a zamestnanosť. Jednou z oblastí, kde spoločné záujmy vyvstávajú čoraz jasnejšie, je sociálna zodpovednosť podnikov, ako aj rodová rovnosť. Výmena názorov na uvedené témy by bola prospešná. |
| --- | --- |

5.6

Uvedené prebiehajúce kontakty sú veľmi užitočné a dokazujú, že je možné vytvoriť trvalé väzby, ak existuje jasné povedomie o spoločných výzvach v meniacom sa svete, kde sa postupy a normy čoraz väčšmi zjednocujú a kde rastie potreba zachovať si konkurencieschopnosť. Medzi hlavné spoločné otázky patrí trvalo udržateľný rozvoj (predovšetkým energetická bezpečnosť – tzv. „ekologické obstarávanie“ (12) a prírodné zdroje), rozvojová pomoc (EÚ a Japonsko patria medzi najväčších darcov na svete), starnutie obyvateľstva (a jeho vplyvy na dôchodkové systémy, zdravotníctvo a sociálne služby), prisťahovalectvo, práca v multietnickej spoločnosti, skĺbenie práce a rodinného života a zamestnanosť. Jednou z oblastí, kde spoločné záujmy vyvstávajú čoraz jasnejšie, je sociálna zodpovednosť podnikov, ako aj rodová rovnosť. Výmena názorov na uvedené témy by bola prospešná.

| 5.7 | EESC nadviazal neformálne kontakty s Centrom EÚ v Kansai. Tieto kontakty predstavujú momentálne jediné väzby EHSV, no mnohí členovia výboru majú skúsenosti so spoluprácou s japonskými organizáciami. |
| --- | --- |

5.7

EESC nadviazal neformálne kontakty s Centrom EÚ v Kansai. Tieto kontakty predstavujú momentálne jediné väzby EHSV, no mnohí členovia výboru majú skúsenosti so spoluprácou s japonskými organizáciami.

6.   Možnosti budovania a rozvoja vzťahov medzi občianskou spoločnosťou EÚ a Japonska

| 6.1 | Čo sa týka zdolávania spoločných výziev, je očividné, že občianska spoločnosť v EÚ aj v Japonsku môže zohrávať dôležitú úlohu pri spoločných aktivitách a upevňovaní vzájomných vzťahov. Organizácie občianskej spoločnosti prispejú k prebiehajúcemu politickému procesu medzi EÚ a Japonskom bilaterálnymi diskusiami a formulovaním vlastných názorov. Nepochybne tu existuje značný priestor na zlepšovanie a rozvoj jednotlivých častí akčného plánu spolupráce medzi EÚ a Japonskom (13) aj s prispením občianskej spoločnosti. Takéto pôsobenie môže byť cenným prínosom pre vzťahy medzi EÚ a Japonskom. |
| --- | --- |

6.1

Čo sa týka zdolávania spoločných výziev, je očividné, že občianska spoločnosť v EÚ aj v Japonsku môže zohrávať dôležitú úlohu pri spoločných aktivitách a upevňovaní vzájomných vzťahov. Organizácie občianskej spoločnosti prispejú k prebiehajúcemu politickému procesu medzi EÚ a Japonskom bilaterálnymi diskusiami a formulovaním vlastných názorov. Nepochybne tu existuje značný priestor na zlepšovanie a rozvoj jednotlivých častí akčného plánu spolupráce medzi EÚ a Japonskom (13) aj s prispením občianskej spoločnosti. Takéto pôsobenie môže byť cenným prínosom pre vzťahy medzi EÚ a Japonskom.

| 6.2 | Prvým cieľom budovania kontaktov medzi organizovanou občianskou spoločnosťou v Japonsku a EÚ musí byť vzájomné spoznávanie a porozumenie, ktoré povedie k vytváraniu kontaktov a sietí. Len vtedy môžeme začať skutočne spolupracovať a stavať na pevných kontaktoch medzi štátnymi orgánmi a inštitúciami na obdivoch stranách. Vyžiada si to určitý čas, pričom prínosom by bola aj podpora Komisie a japonských orgánov pri zorganizovaní úvodného stretnutia, kde by sa zadefinovali spoločné problémy a diskutovalo by sa o možnostiach ich riešenia, vrátane otázky, ktoré organizácie by mohli najlepšie zastupovať obe strany (14). Po tomto úvode by mala nasledovať práca v jednotlivých oblastiach, vrátane spoločných aktivít. Podujatia by sa mali zúčastniť zástupcovia občianskej spoločnosti z EÚ a Japonska, ktorí by tvorili základ budúcej siete kontaktov, väčšinu delegátov za EÚ by mali určiť EHSV a sociálni partneri na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

6.2

Prvým cieľom budovania kontaktov medzi organizovanou občianskou spoločnosťou v Japonsku a EÚ musí byť vzájomné spoznávanie a porozumenie, ktoré povedie k vytváraniu kontaktov a sietí. Len vtedy môžeme začať skutočne spolupracovať a stavať na pevných kontaktoch medzi štátnymi orgánmi a inštitúciami na obdivoch stranách. Vyžiada si to určitý čas, pričom prínosom by bola aj podpora Komisie a japonských orgánov pri zorganizovaní úvodného stretnutia, kde by sa zadefinovali spoločné problémy a diskutovalo by sa o možnostiach ich riešenia, vrátane otázky, ktoré organizácie by mohli najlepšie zastupovať obe strany (14). Po tomto úvode by mala nasledovať práca v jednotlivých oblastiach, vrátane spoločných aktivít. Podujatia by sa mali zúčastniť zástupcovia občianskej spoločnosti z EÚ a Japonska, ktorí by tvorili základ budúcej siete kontaktov, väčšinu delegátov za EÚ by mali určiť EHSV a sociálni partneri na úrovni EÚ.

| 6.3 | Komisia by sa mala zamyslieť nad zaangažovaním organizácií občianskej spoločnosti z EÚ a Japonska pri usporadúvaní príslušných seminárov a podobných podujatí a mali by sme navrhnúť japonským orgánom, aby postupovali rovnako. Časom by sa takto nastolilo porozumenie medzi partnermi a vytvorila by sa sieť, ktorú bude neskôr možné využiť na rôzne kontakty. Navrhovanie takýchto podujatí by sa malo stať pravidelným bodom na programe stretnutí medzi Komisiou a jej partnermi z Japonska. |
| --- | --- |

6.3

Komisia by sa mala zamyslieť nad zaangažovaním organizácií občianskej spoločnosti z EÚ a Japonska pri usporadúvaní príslušných seminárov a podobných podujatí a mali by sme navrhnúť japonským orgánom, aby postupovali rovnako. Časom by sa takto nastolilo porozumenie medzi partnermi a vytvorila by sa sieť, ktorú bude neskôr možné využiť na rôzne kontakty. Navrhovanie takýchto podujatí by sa malo stať pravidelným bodom na programe stretnutí medzi Komisiou a jej partnermi z Japonska.

| 6.4 | Najdôležitejšie bude zvoliť vhodné témy na diskusiu s organizáciami občianskej spoločnosti. Keď sa na stretnutiach na oficiálnej úrovni určia témy, k riešeniu ktorých by mohli prispieť aj organizácie občianskej spoločnosti, Komisia a japonské orgány by mali zvážiť, či sa neobrátia na EHSV a jeho japonských partnerov. Na takýchto spoločných schôdzach by mohli odbory diskutovať napr. o základných normách Medzinárodnej organizácie práce. Na úvod by sa tejto roly mohli zhostiť dočasné skupiny, v nutných prípadoch by mohli vzniknúť aj dočasné menšie poradné skupiny (15). |
| --- | --- |

6.4

Najdôležitejšie bude zvoliť vhodné témy na diskusiu s organizáciami občianskej spoločnosti. Keď sa na stretnutiach na oficiálnej úrovni určia témy, k riešeniu ktorých by mohli prispieť aj organizácie občianskej spoločnosti, Komisia a japonské orgány by mali zvážiť, či sa neobrátia na EHSV a jeho japonských partnerov. Na takýchto spoločných schôdzach by mohli odbory diskutovať napr. o základných normách Medzinárodnej organizácie práce. Na úvod by sa tejto roly mohli zhostiť dočasné skupiny, v nutných prípadoch by mohli vzniknúť aj dočasné menšie poradné skupiny (15).

| 6.5 | Na znak uznania rastúceho významu regionálnej spolupráce pre Japonsko by európske organizácie občianskej spoločnosti mohli ponúknuť pomoc a skúsenosti pri integrácii aj štátom na rôznych stupňoch rozvoja, v súlade s doktrínou tzv. „funkčnej integrácie“. Niektoré novšie členské krajiny by napríklad mohli poskytnúť cenné príklady a skúsenosti pri vytváraní životaschopných organizácií občianskej spoločnosti a úsilí dosiahnuť, aby ich štátne orgány zapájali do konzultácií a do rozhodovania. Úspech EÚ pri obmedzovaní a znižovaní potenciálu rivality a konfliktov by mohol poskytnúť aj užitočný model, ktorý by bol prínosom aj v oblasti regionálnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

6.5

Na znak uznania rastúceho významu regionálnej spolupráce pre Japonsko by európske organizácie občianskej spoločnosti mohli ponúknuť pomoc a skúsenosti pri integrácii aj štátom na rôznych stupňoch rozvoja, v súlade s doktrínou tzv. „funkčnej integrácie“. Niektoré novšie členské krajiny by napríklad mohli poskytnúť cenné príklady a skúsenosti pri vytváraní životaschopných organizácií občianskej spoločnosti a úsilí dosiahnuť, aby ich štátne orgány zapájali do konzultácií a do rozhodovania. Úspech EÚ pri obmedzovaní a znižovaní potenciálu rivality a konfliktov by mohol poskytnúť aj užitočný model, ktorý by bol prínosom aj v oblasti regionálnej bezpečnosti.

| 6.6 | Možnosti na rozvoj porozumenia a spolupráce v rámci sietí plynú aj zo založenia dvoch Centier EÚ v Japonsku (Centrum EÚ v Tokiu a Centrum EÚ v Kansai), napríklad:






  — | EHSV by mohol vystupovať ako kontaktný bod pre obidve Centrá EÚ pri pomoci a šírení informácií, |
| --- | --- | --- |

6.6

Možnosti na rozvoj porozumenia a spolupráce v rámci sietí plynú aj zo založenia dvoch Centier EÚ v Japonsku (Centrum EÚ v Tokiu a Centrum EÚ v Kansai), napríklad:

—

EHSV by mohol vystupovať ako kontaktný bod pre obidve Centrá EÚ pri pomoci a šírení informácií,

| — | sem by mohlo patriť aj zbližovanie tých, ktorí hľadajú kontakty (za určitým účelom) na území druhej strany, |
| --- | --- |

—

sem by mohlo patriť aj zbližovanie tých, ktorí hľadajú kontakty (za určitým účelom) na území druhej strany,

| — | takisto by si strany mohli navzájom ponúkať miesta – či už rečníkov alebo účastníkov – na vhodných seminároch (alebo iných podujatiach), |
| --- | --- |

—

takisto by si strany mohli navzájom ponúkať miesta – či už rečníkov alebo účastníkov – na vhodných seminároch (alebo iných podujatiach),

| — | EHSV by mohol ponúknuť prednášky a príspevky na témy súvisiace s EÚ, ktorým sa venuje, ako napr. rozhodovacie procesy v EÚ, úloha organizácií občianskej spoločnosti v EÚ a na národnej úrovni, úloha sociálnych partnerov, priebeh pripomienkovej a realizačnej fázy legislatívy EÚ v podnikoch, |
| --- | --- |

—

EHSV by mohol ponúknuť prednášky a príspevky na témy súvisiace s EÚ, ktorým sa venuje, ako napr. rozhodovacie procesy v EÚ, úloha organizácií občianskej spoločnosti v EÚ a na národnej úrovni, úloha sociálnych partnerov, priebeh pripomienkovej a realizačnej fázy legislatívy EÚ v podnikoch,

| — | EHSV by mohol ponúknuť pravidelné stáže v Centrách EÚ, o ktoré by sa mali záujemcovia možnosť uchádzať. |
| --- | --- |

—

EHSV by mohol ponúknuť pravidelné stáže v Centrách EÚ, o ktoré by sa mali záujemcovia možnosť uchádzať.

Centrum EÚ v Kansai už uvažuje o možnosti podieľať sa na usporiadaní série seminárov či workshopov zameraných na konkrétne témy. Medzi prvými zvolenými témami sa pravdepodobne objaví označovanie potravín, ochrana životného prostredia a starnutie obyvateľstva.

| 6.7 | Takisto treba poznamenať, že univerzity (a podobné inštitúcie) majú v japonskej spoločnosti významné postavenie a predstavujú ďalšiu možnosť pri rozvíjaní porozumenia medzi organizáciami občianskej spoločnosti. Okrem toho je ich prostredníctvom možné zasiahnuť aj mládež, čo je kľúčový faktor pri budovaní dlhodobých kontaktov. |
| --- | --- |

6.7

Takisto treba poznamenať, že univerzity (a podobné inštitúcie) majú v japonskej spoločnosti významné postavenie a predstavujú ďalšiu možnosť pri rozvíjaní porozumenia medzi organizáciami občianskej spoločnosti. Okrem toho je ich prostredníctvom možné zasiahnuť aj mládež, čo je kľúčový faktor pri budovaní dlhodobých kontaktov.

| 6.8 | EHSV by mohol okrem iného uvažovať aj o vytvorení malej kontaktnej skupiny, ktorá by zabezpečovala aktuálne informácie a pôsobila by ako kontaktný bod pre japonských partnerov. Keď si občianske spoločnosti jednotlivých krajín lepšie porozumejú a vytvoria sa dlhodobejšie vzťahy, mohol by sa vytvoriť určitý stály orgán, napríklad na spôsob okrúhleho stola. |
| --- | --- |

6.8

EHSV by mohol okrem iného uvažovať aj o vytvorení malej kontaktnej skupiny, ktorá by zabezpečovala aktuálne informácie a pôsobila by ako kontaktný bod pre japonských partnerov. Keď si občianske spoločnosti jednotlivých krajín lepšie porozumejú a vytvoria sa dlhodobejšie vzťahy, mohol by sa vytvoriť určitý stály orgán, napríklad na spôsob okrúhleho stola.

| 6.9 | Mali by sa udržiavať kontakty so zmiešaným parlamentným výborom EÚ – Japonsko, aby sa osvetlila a vhodne využila úloha a potenciál občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

6.9

Mali by sa udržiavať kontakty so zmiešaným parlamentným výborom EÚ – Japonsko, aby sa osvetlila a vhodne využila úloha a potenciál občianskej spoločnosti.

| 6.10 | Dôležitá bude aj finančná stránka, ako vo všetkých prípadoch. Náklady na uvedené aktivity by nemali byť vysoké a často je možné využiť nové technológie, ako napr. videokonferencie a konferenčné hovory cez Internet. Možno ich napríklad veľmi výhodne uplatniť pri kontaktoch menších dočasných skupín. |
| --- | --- |

6.10

Dôležitá bude aj finančná stránka, ako vo všetkých prípadoch. Náklady na uvedené aktivity by nemali byť vysoké a často je možné využiť nové technológie, ako napr. videokonferencie a konferenčné hovory cez Internet. Možno ich napríklad veľmi výhodne uplatniť pri kontaktoch menších dočasných skupín.

V Bruseli 16. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  „Vytváranie spoločnej budúcnosti“, akčný plán spolupráce medzi EÚ a Japonskom, stretnutie na najvyššej úrovni EÚ – Japonsko, Brusel, 2001.

1

(2)  Centrá EÚ financuje EÚ a majú za úlohu zbližovať Japonsko a EÚ a šíriť informácie o Európskej únii medzi študentmi všetkých smerov.

2

(3)  Zúčastnené inštitúcie: Univerzita Hitocubaši, Medzinárodná kresťanská univerzita, Tokijská univerzita medzinárodných štúdií a Tsuda College

3

(http://www.euij-tc.org).

(4)  Zúčastnené inštitúcie: Univerzita v Kóbe, Univerzita Kwansei Gakuin a Univerzita v Ósake

4

(http://euij-kansai.jp/index_en.html).

(5)  Pozri list členky komisie pani Ferrero-Waldner D/06/468 zo 6. apríla 2006.

5

(6)  Úplná definícia je uvedená v dokumente KOM(2005) 290.

6

(7)  V súčasnosti existuje viacero regionálnych organizácií. Na práci niektorých sa zúčastňujú aj európski členovia – ako príklad možno uviesť ASEM – Asia-Europe Meeting a ASEF – Asia-Europe Foundation. Zapojenie do práce takýchto organizácii by mohlo posilniť spoluprácu medzi občianskymi spoločnosťami EÚ a Japonska.

7

Asia-Europe Meeting

Asia-Europe Foundation

(8)  Japonská kultúra má veľmi dlhú históriu a bola výrazne ovplyvnená tým, že táto krajina bola dlhé storočia odrezaná od zvyšku sveta.

8

(9)  Tento úspech viedol k vzniku tzv. „legitimity výstupov“, kde bola legitimita založená na výsledkoch pri plnení cieľov, na úkor „legitimity vstupov “vychádzajúcej z demokratického participatívneho procesu.

9

(10)  Z pohľadu Japonska prešla krízami aj samotná EÚ. Ako príklad možno uviesť udalosti vedúce k odstúpeniu Komisie pod vedením J. Santera, ku ktorým došlo približne v rovnakom čase a mali za následok prehodnotenie riadenia EÚ, čo viedlo k vyššiemu zapojeniu európskej občianskej spoločnosti do politického procesu.

10

(11)  Členmi RENGO je 6 500 000 zamestnancov (údaj z júna 2006).

11

(12)  „Ekologické obstarávanie “je systém, v rámci ktorého musia značnú časť verejného obstarávania tvoriť výrobky šetriace životné prostredie.

12

(13)  Pozri bod 2.1.

13

(14)  V tejto súvislosti by mohli pomôcť niektorí japonskí partneri, napr. Japonské centrum pre medzinárodné výmeny (JCIE) a Európske inštitúty EUIJ, no na začiatku bude tiež potrebné zabezpečiť podporu zo strany japonských orgánov.

14

(15)  Problémom tu, ako aj v iných oblastiach, bude jazyk.

15

---

| 28.4.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 97/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 97/39

---

Uznesenie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Uplatňovanie obnovenej Lisabonskej stratégie“

(2007/C 97/13)

Európska rada v záveroch predsedníctva (bod 12) z 23. a 24. marca 2006 privítala iniciatívu Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zvýšiť osvojenie si Lisabonskej stratégie na úrovni Spoločenstva. Rada podporila Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby pokračoval vo svojej činnosti, a požiadala ho o vypracovanie súhrnnej správy na podporu Partnerstva pre rast a zamestnanosť najneskôr začiatkom roka 2008. EHSV týmto uznesením sumarizuje svoj postoj k obnovenej Lisabonskej stratégii a poukazuje tiež na svoje práce na túto tému.

Uplatňovanie obnovenej Lisabonskej stratégie

Na schôdzi grémia 14. februára 2007 sa Európsky hospodársky a sociálny výbor rozhodol predložiť uznesenie na jarnom zasadnutí Európskej rady. Na plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 15. a 16. februára 2007 (schôdza z 15. februára 2007), Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal nasledujúce uznesenie 125 hlasmi za, pričom členov sa zdržalo hlasovania.

| 1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta následné opatrenia Európskej komisie k národným reformným programom (NRP), ktoré predložili členské štáty. EHSV sa však obáva, že ani obnovenie Lisabonskej stratégie v roku 2005 ešte nedokázalo zabezpečiť všeobecné povedomie o tejto stratégii a jej podporu. EHSV zdôrazňuje, že je kľúčové, aby si členské štáty politicky osvojili záväzky spoločne odsúhlasené na pôde Rady. Okrem uvedených zodpovedností členských štátov je nevyhnutné nadviazať efektívne partnerstvá a nové spojenia so sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou. Je potrebné zaručiť efektívne viacúrovňové riadenie, vrátane konzultácií so zainteresovanými stranami, ktoré by mala Európska komisia dôsledne monitorovať. |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | EHSV je presvedčený, že súčasné metódy hodnotenia by mali byť doplnené o transparentnejšie štandardy výsledkov členských štátov s ohľadom na uplatňovanie stratégie. V tejto súvislosti by odporúčania, vytvorené na mieru pre každý členský štát mali viesť k cielenej diskusii a prípadne preskúmaniu v Rade, čo by pomohlo stanoviť kľúčové oblasti pre budúcu činnosť. |
| --- | --- |

1.1

EHSV je presvedčený, že súčasné metódy hodnotenia by mali byť doplnené o transparentnejšie štandardy výsledkov členských štátov s ohľadom na uplatňovanie stratégie. V tejto súvislosti by odporúčania, vytvorené na mieru pre každý členský štát mali viesť k cielenej diskusii a prípadne preskúmaniu v Rade, čo by pomohlo stanoviť kľúčové oblasti pre budúcu činnosť.

| 1.2 | EHSV zastáva názor, že do definovania a uplatňovania NPR musia byť zaradené včasné konzultácie s občianskou spoločnosťou na národnej úrovni tak, aby v snahe o dosiahnutie skutočného partnerstva a účasti všetky zúčastnené strany prevzali zodpovednosť za tento proces. Národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány by mali vo svojich domovských krajinách zohrávať dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

1.2

EHSV zastáva názor, že do definovania a uplatňovania NPR musia byť zaradené včasné konzultácie s občianskou spoločnosťou na národnej úrovni tak, aby v snahe o dosiahnutie skutočného partnerstva a účasti všetky zúčastnené strany prevzali zodpovednosť za tento proces. Národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány by mali vo svojich domovských krajinách zohrávať dôležitú úlohu.

| 1.3 | EHSV plne podporuje hlbšie zameranie sa na obnovenú stratégiu. V lete t. r. EHSV predloží štyri informačné správy na témy: Investície do vedomostí a inovácií, Potenciál podnikov, najmä so zreteľom na MSP, Zamestnanosť prioritných kategórií a Energetická politika pre Európu, ktoré budú základom jeho súhrnnej správy pre Európsku radu za rok 2008. Tieto správy budú vypracované v úzkej spolupráci s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a podobnými orgánmi zastupujúcimi občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

1.3

EHSV plne podporuje hlbšie zameranie sa na obnovenú stratégiu. V lete t. r. EHSV predloží štyri informačné správy na témy: Investície do vedomostí a inovácií, Potenciál podnikov, najmä so zreteľom na MSP, Zamestnanosť prioritných kategórií a Energetická politika pre Európu, ktoré budú základom jeho súhrnnej správy pre Európsku radu za rok 2008. Tieto správy budú vypracované v úzkej spolupráci s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a podobnými orgánmi zastupujúcimi občiansku spoločnosť.

| 1.4 | EHSV zdôrazňuje, že plné uplatňovanie obnovenej Lisabonskej stratégie predpokladá koordinovanú makroekonomickú politiku, ktorá aktívne podporuje rast a zamestnanosť. Súčasný pozitívny hospodársky výhľad by nemal oslabiť ambície Rady v otázke uplatňovania stratégie. Vzájomná prepojenosť národných ekonomík znamená, že štrukturálne reformy by mali byť zavádzané z európskej perspektívy. NRP by preto mali byť začlenené do celoeurópskeho makroekonomického politického rámca, do ktorého by mali prispieť všetky zúčastnené strany. Neustále je potrebné zohľadňovať globálne súvislosti. |
| --- | --- |

1.4

EHSV zdôrazňuje, že plné uplatňovanie obnovenej Lisabonskej stratégie predpokladá koordinovanú makroekonomickú politiku, ktorá aktívne podporuje rast a zamestnanosť. Súčasný pozitívny hospodársky výhľad by nemal oslabiť ambície Rady v otázke uplatňovania stratégie. Vzájomná prepojenosť národných ekonomík znamená, že štrukturálne reformy by mali byť zavádzané z európskej perspektívy. NRP by preto mali byť začlenené do celoeurópskeho makroekonomického politického rámca, do ktorého by mali prispieť všetky zúčastnené strany. Neustále je potrebné zohľadňovať globálne súvislosti.

| 1.5 | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné súbežne zabezpečiť nepretržité priemyselné zmeny, kvalitu práce a kvalitu života. Cieľom by mala byť symbióza konkurencieschopnosti, sociálnej súdržnosti a udržateľného rozvoja. Pri snahe o dosiahnutie tohto cieľa musí Európa a členské štáty objasňovať posolstvo obnovenej Lisabonskej stratégie tak, aby občania na miestnej úrovni jasne pochopili jej ciele. To si vyžaduje efektívnu komunikáciu, ktorá doposiaľ chýbala. |
| --- | --- |

1.5

EHSV zdôrazňuje, že je potrebné súbežne zabezpečiť nepretržité priemyselné zmeny, kvalitu práce a kvalitu života. Cieľom by mala byť symbióza konkurencieschopnosti, sociálnej súdržnosti a udržateľného rozvoja. Pri snahe o dosiahnutie tohto cieľa musí Európa a členské štáty objasňovať posolstvo obnovenej Lisabonskej stratégie tak, aby občania na miestnej úrovni jasne pochopili jej ciele. To si vyžaduje efektívnu komunikáciu, ktorá doposiaľ chýbala.

| 2. | EHSV považuje celú stratégiu za dynamický proces, ktorý si vyžaduje neustále dolaďovanie medzi členskými štátmi a Radou, ako aj Európskou komisiou. Kvôli tomu je potrebné zaoberať sa nasledujúcimi otázkami: |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Na národnej a regionálnej úrovni:






  — | priority týkajúce sa Lisabonskej stratégie, vrátane prislúchajúcich zdrojov, by mali byť v národných rozpočtoch jasnejšie identifikované, |
| --- | --- | --- |

2.1

—

priority týkajúce sa Lisabonskej stratégie, vrátane prislúchajúcich zdrojov, by mali byť v národných rozpočtoch jasnejšie identifikované,

| — | celý reťazec systémov vzdelávania a odbornej prípravy by mal byť podrobne preskúmaný a náplň by mala byť z hľadiska všeobecnej kultúry a vedeckej a technickej odbornej prípravy na čo najvyššej úrovni s cieľom umožniť prispôsobenie sa meniacemu sa prostrediu a podporiť účasť občanov, vytváranie kvalitnejších pracovných miest, podnikanie a inovácie, |
| --- | --- |

—

celý reťazec systémov vzdelávania a odbornej prípravy by mal byť podrobne preskúmaný a náplň by mala byť z hľadiska všeobecnej kultúry a vedeckej a technickej odbornej prípravy na čo najvyššej úrovni s cieľom umožniť prispôsobenie sa meniacemu sa prostrediu a podporiť účasť občanov, vytváranie kvalitnejších pracovných miest, podnikanie a inovácie,

| — | je potrebné zaoberať sa demografickými zmenami a ich vplyvom na oblasť financií, trh práce a zdravotnú starostlivosť, |
| --- | --- |

—

je potrebné zaoberať sa demografickými zmenami a ich vplyvom na oblasť financií, trh práce a zdravotnú starostlivosť,

| — | inovačná reforma pracovného trhu by sa mala riadiť predpismi o flexicurity, ktoré podporujú konkurencieschopnosť a zároveň zabezpečujú náležitú sociálnu istotu, |
| --- | --- |

—

inovačná reforma pracovného trhu by sa mala riadiť predpismi o flexicurity, ktoré podporujú konkurencieschopnosť a zároveň zabezpečujú náležitú sociálnu istotu,

| — | je potrebné dosiahnuť barcelonské ciele zamerané na investície v oblasti výskumu a vývoja, |
| --- | --- |

—

je potrebné dosiahnuť barcelonské ciele zamerané na investície v oblasti výskumu a vývoja,

| — | členské štáty by mali efektívne využívať výmeny osvedčených postupov, ktoré taktiež posilňujú konvergenciu cieľov v celej Európe. |
| --- | --- |

—

členské štáty by mali efektívne využívať výmeny osvedčených postupov, ktoré taktiež posilňujú konvergenciu cieľov v celej Európe.

| 2.2 | Na európskej úrovni:






  — | Rada a Komisia by mali stanoviť časové plány a termíny týkajúce sa dohodnutých priorít, |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Rada a Komisia by mali stanoviť časové plány a termíny týkajúce sa dohodnutých priorít,

| — | je potrebná spoločná energetická politika, |
| --- | --- |

—

je potrebná spoločná energetická politika,

| — | je veľmi dôležité riešiť klimatické zmeny, |
| --- | --- |

—

je veľmi dôležité riešiť klimatické zmeny,

| — | európske fondy (regionálny fond, sociálny fond a 7. rámcový program v oblasti výskumu) a iné finančné nástroje EÚ, ako rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu, by mali byť zamerané na priority Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

—

európske fondy (regionálny fond, sociálny fond a 7. rámcový program v oblasti výskumu) a iné finančné nástroje EÚ, ako rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu, by mali byť zamerané na priority Lisabonskej stratégie.

| 2.3 | Všetky úrovne vyžadujú:






  — | špecifickejšiu a konkrétnejšiu spoluprácu so sociálnymi partnermi a inými zainteresovanými stranami pri vytváraní politík a následných opatrení súvisiacich s Lisabonskou stratégiou, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

špecifickejšiu a konkrétnejšiu spoluprácu so sociálnymi partnermi a inými zainteresovanými stranami pri vytváraní politík a následných opatrení súvisiacich s Lisabonskou stratégiou,

| — | lepšie právne predpisy a dobre fungujúci vnútorný trh, zamerané na ciele hospodárskeho, sociálneho a ekologického rozvoja v kontexte globálnych zmien. |
| --- | --- |

—

lepšie právne predpisy a dobre fungujúci vnútorný trh, zamerané na ciele hospodárskeho, sociálneho a ekologického rozvoja v kontexte globálnych zmien.

| 3. | EHSV vyzýva Európsku radu, aby plne podporila načrtnutý prístup a zapojila organizovanú občiansku spoločnosť ako aktívnejšieho aktéra do uplatňovania obnovenej Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

3.

V Bruseli 15. februára 2007.

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---