# Eiropas Savienības C 164/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 164 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 18. jūlijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 164

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 18. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2007/C 164/01 | Padomes ieteikums — 2007. gada 31. maijā par traumu profilaksi un drošības veicināšanu (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2007/C 164/01

Padomes ieteikums — 2007. gada 31. maijā par traumu profilaksi un drošības veicināšanu (
  1
  )

1

1

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 164/02 | Kombinētās Nomenklatūras (KN) vienveidīga piemērošana (Preču klasifikācija) | 3 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 164/02

Kombinētās Nomenklatūras (KN) vienveidīga piemērošana (Preču klasifikācija)

3

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 164/03 | Euro maiņas kurss | 5 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 164/03

Euro maiņas kurss

5

| | V   Atzinumi un paziņojumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Cedefop |
| 2007/C 164/04 | Atklāts aicinājums iesniegt priekšlikumus — GP/D/ReferNet-FPA/001/07 — ReferNet — Eiropas arodizglītības un mācību (VET) uzziņu un pieredzes apmaiņas tīkls | 6 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 164/05 | Valsts atbalsts — Francija — Valsts atbalsts Nr. C 17/07 (ex NN 19/07) — Regulēti elektroenerģijas tarifi Francijā — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 164/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4742 — Oxbow/SSM) (
  1
  ) | 20 |
| 2007/C 164/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 21 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Komisija |
| 2007/C 164/08 | Paziņojums potenciālajiem importētājiem Eiropas Savienībā par tādu ierobežojamo vielu ievešanu 2008. gadā, kuras noārda ozona slāni, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni, | 22 |
| 2007/C 164/09 | Paziņojums potenciālajiem eksportētājiem no Eiropas Savienības par ierobežojamo vielu izvešanu 2008. gadā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni | 30 |
| 2007/C 164/10 | Paziņojums to ierobežojamo vielu lietotājiem, kas atļautas izmantošanai Kopienā būtiskām vajadzībām 2008. gadā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni | 37 |

V   Atzinumi un paziņojumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Cedefop

2007/C 164/04

Atklāts aicinājums iesniegt priekšlikumus — GP/D/ReferNet-FPA/001/07 — ReferNet — Eiropas arodizglītības un mācību (VET) uzziņu un pieredzes apmaiņas tīkls

6

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 164/05

Valsts atbalsts — Francija — Valsts atbalsts Nr. C 17/07 (ex NN 19/07) — Regulēti elektroenerģijas tarifi Francijā — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

9

2007/C 164/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4742 — Oxbow/SSM) (
  1
  )

1

20

2007/C 164/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

21

CITI TIESĪBU AKTI

Komisija

2007/C 164/08

Paziņojums potenciālajiem importētājiem Eiropas Savienībā par tādu ierobežojamo vielu ievešanu 2008. gadā, kuras noārda ozona slāni, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni,

22

2007/C 164/09

Paziņojums potenciālajiem eksportētājiem no Eiropas Savienības par ierobežojamo vielu izvešanu 2008. gadā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni

30

2007/C 164/10

Paziņojums to ierobežojamo vielu lietotājiem, kas atļautas izmantošanai Kopienā būtiskām vajadzībām 2008. gadā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni

37

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2007/C 164/11 | Labojums Paziņojumā saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu (OV C 153, 6.7.2007.) | 45 |

Labojumi

2007/C 164/11

Labojums Paziņojumā saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu (OV C 153, 6.7.2007.)

(OV C 153, 6.7.2007.)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/1

---

PADOMES IETEIKUMS

2007. gada 31. maijā

par traumu profilaksi un drošības veicināšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 164/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punkta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Katru gadu aptuveni 235 000 Kopienas iedzīvotāju iet bojā nelaimes gadījumos vai vardarbības dēļ. Traumas ir ceturtais izplatītākais nāves cēlonis dalībvalstīs pēc sirds un asinsvadu slimībām, vēža un elpceļu slimībām. |
| --- | --- |

(1)

Katru gadu aptuveni 235 000 Kopienas iedzīvotāju iet bojā nelaimes gadījumos vai vardarbības dēļ. Traumas ir ceturtais izplatītākais nāves cēlonis dalībvalstīs pēc sirds un asinsvadu slimībām, vēža un elpceļu slimībām.

| (2) | Bērnu, pusaudžu un jauniešu vidū nelaimes gadījumi un traumas ir galvenais nāves cēlonis. |
| --- | --- |

(2)

Bērnu, pusaudžu un jauniešu vidū nelaimes gadījumi un traumas ir galvenais nāves cēlonis.

| (3) | Daudzi no tiem, kas pārcietuši nopietnas traumas, visu atlikušo mūžu cieš dēļ pasliktinātas veselības. Nelaimes gadījumi un traumas ir galvenais cēlonis, kā dēļ jaunieši iegūst hronisku invaliditāti, kuras rezultātā nevajadzīgi tiek zaudēti daudzi veselīgas dzīves gadi. |
| --- | --- |

(3)

Daudzi no tiem, kas pārcietuši nopietnas traumas, visu atlikušo mūžu cieš dēļ pasliktinātas veselības. Nelaimes gadījumi un traumas ir galvenais cēlonis, kā dēļ jaunieši iegūst hronisku invaliditāti, kuras rezultātā nevajadzīgi tiek zaudēti daudzi veselīgas dzīves gadi.

| (4) | Vidēji 6,8 miljoni hospitalizācijas gadījumu ir saistīti ar traumām, t.i., 11 % no visiem hospitalizācijas gadījumiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Vidēji 6,8 miljoni hospitalizācijas gadījumu ir saistīti ar traumām, t.i., 11 % no visiem hospitalizācijas gadījumiem Eiropas Savienībā.

| (5) | Traumas rada milzīgu finansiālo slogu veselības aizsardzības un labklājības sistēmām, jo tās ir iemesls 20 % slimības atvaļinājumu un galvenais darba ražīguma mazināšanās faktors. |
| --- | --- |

(5)

Traumas rada milzīgu finansiālo slogu veselības aizsardzības un labklājības sistēmām, jo tās ir iemesls 20 % slimības atvaļinājumu un galvenais darba ražīguma mazināšanās faktors.

| (6) | Traumu gūšanas risks starp dalībvalstīm un sabiedrības grupām sadalās nevienmērīgi un mainās arī atkarībā no vecuma un dzimuma. Dalībvalstīs, kurās ir visaugstākais traumatisma līmenis, risks nomirt no gūtajām traumām ir piecas reizes lielāks nekā dalībvalstīs ar viszemāko traumatisma līmeni. |
| --- | --- |

(6)

Traumu gūšanas risks starp dalībvalstīm un sabiedrības grupām sadalās nevienmērīgi un mainās arī atkarībā no vecuma un dzimuma. Dalībvalstīs, kurās ir visaugstākais traumatisma līmenis, risks nomirt no gūtajām traumām ir piecas reizes lielāks nekā dalībvalstīs ar viszemāko traumatisma līmeni.

| (7) | Traumas, pretstatā daudziem citiem slimību vai pāragras nāves cēloņiem, var novērst, padarot drošāku mūsu dzīves vidi un lietotos produktus un pakalpojumus. Daudzkārt ir pierādīts, cik efektīvi ir negadījumu novēršanas pasākumi, ko Kopienā vēl joprojām plaši neizmanto. |
| --- | --- |

(7)

Traumas, pretstatā daudziem citiem slimību vai pāragras nāves cēloņiem, var novērst, padarot drošāku mūsu dzīves vidi un lietotos produktus un pakalpojumus. Daudzkārt ir pierādīts, cik efektīvi ir negadījumu novēršanas pasākumi, ko Kopienā vēl joprojām plaši neizmanto.

| (8) | Vairums šādu pasākumu ir izrādījušies rentabli, jo profilakses priekšrocības veselības aizsardzības sistēmās bieži vien vairākas reizes pārsniedz pasākuma izmaksas. |
| --- | --- |

(8)

Vairums šādu pasākumu ir izrādījušies rentabli, jo profilakses priekšrocības veselības aizsardzības sistēmās bieži vien vairākas reizes pārsniedz pasākuma izmaksas.

| (9) | Būtu jāturpina ievērojamie panākumi, kas gūti vairākās ar drošību saistītās jomās, piemēram, satiksmes vai darba drošībā. Turklāt būtu jāpievērš uzmanība citām jomām, kurām līdz šim pievērsta mazāka uzmanība, piemēram, drošībai mājās, brīvā laika pavadīšanai un sportam, nelaimes gadījumiem un profilaksei attiecībā uz bērniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jāturpina ievērojamie panākumi, kas gūti vairākās ar drošību saistītās jomās, piemēram, satiksmes vai darba drošībā. Turklāt būtu jāpievērš uzmanība citām jomām, kurām līdz šim pievērsta mazāka uzmanība, piemēram, drošībai mājās, brīvā laika pavadīšanai un sportam, nelaimes gadījumiem un profilaksei attiecībā uz bērniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem.

| (10) | Tāpat jāizvērtē arī alkohola un narkotiku lietošanas saistība ar traumu un nelaimes gadījumu skaitu, kā arī tīši izraisītas traumas, jo īpaši vardarbība pret sievietēm un bērniem ģimenē. |
| --- | --- |

(10)

Tāpat jāizvērtē arī alkohola un narkotiku lietošanas saistība ar traumu un nelaimes gadījumu skaitu, kā arī tīši izraisītas traumas, jo īpaši vardarbība pret sievietēm un bērniem ģimenē.

| (11) | Tādēļ šķiet nepieciešams labāk izmantot pieejamos datus un attiecīgos gadījumos izstrādāt tādu uzraudzības un ziņošanas sistēmu traumu gadījumiem, ar ko varētu nodrošināt koordinētu pieeju visās dalībvalstīs, lai attīstītu un izveidotu valsts politiku traumu profilaksei, tostarp arī paraugprakses apmaiņu. Šādu sistēmu varētu izstrādāt, izmantojot Kopienas Sabiedrības veselības programmu (2), jebkuras turpmākās programmas un jebkuras citas atbilstīgas Kopienas programmas, un tā būtu jāizveido, pamatojoties uz reprezentatīviem valstu uzraudzības un ziņošanas līdzekļiem attiecībā uz traumām, kas ir saskaņoti un cits citu papildina. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ šķiet nepieciešams labāk izmantot pieejamos datus un attiecīgos gadījumos izstrādāt tādu uzraudzības un ziņošanas sistēmu traumu gadījumiem, ar ko varētu nodrošināt koordinētu pieeju visās dalībvalstīs, lai attīstītu un izveidotu valsts politiku traumu profilaksei, tostarp arī paraugprakses apmaiņu. Šādu sistēmu varētu izstrādāt, izmantojot Kopienas Sabiedrības veselības programmu (2), jebkuras turpmākās programmas un jebkuras citas atbilstīgas Kopienas programmas, un tā būtu jāizveido, pamatojoties uz reprezentatīviem valstu uzraudzības un ziņošanas līdzekļiem attiecībā uz traumām, kas ir saskaņoti un cits citu papildina.

| (12) | Lai racionalizētu Kopienas Sabiedrības veselības programmas un jebkuru citu atbilstīgu Kopienas programmu resursus un pēc iespējas efektīvāk risinātu traumu profilakses jautājumus, ir noteiktas prioritārās jomas: bērnu un pusaudžu drošība, vecāka gadagājuma iedzīvotāju drošība, neaizsargātu satiksmes dalībnieku drošība, sporta un brīvā laika traumu profilakse, tādu traumu profilakse, kas gūtas, lietojot produktus un pakalpojumus, pašsavainošanās profilakse un vardarbības — jo īpaši vardarbības pret sievietēm un bērniem ģimenē — novēršana. Minētās prioritārās jomas ir noteiktas, ņemot vērā traumu skaita un to smaguma sociālo ietekmi, pierādījumus par veicamo pasākumu efektivitāti un iespēju tos veiksmīgi īstenot dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(12)

Lai racionalizētu Kopienas Sabiedrības veselības programmas un jebkuru citu atbilstīgu Kopienas programmu resursus un pēc iespējas efektīvāk risinātu traumu profilakses jautājumus, ir noteiktas prioritārās jomas: bērnu un pusaudžu drošība, vecāka gadagājuma iedzīvotāju drošība, neaizsargātu satiksmes dalībnieku drošība, sporta un brīvā laika traumu profilakse, tādu traumu profilakse, kas gūtas, lietojot produktus un pakalpojumus, pašsavainošanās profilakse un vardarbības — jo īpaši vardarbības pret sievietēm un bērniem ģimenē — novēršana. Minētās prioritārās jomas ir noteiktas, ņemot vērā traumu skaita un to smaguma sociālo ietekmi, pierādījumus par veicamo pasākumu efektivitāti un iespēju tos veiksmīgi īstenot dalībvalstīs.

AR ŠO IESAKA:

Lai sasniegtu augstu veselības aizsardzības līmeni, dalībvalstīm būtu:

| 1) | labāk jāizmanto pieejamie dati un atbilstīgos gadījumos jāizstrādā uzticami uzraudzības un ziņošanas līdzekļi attiecībā uz traumām, lai iegūtu salīdzināmu informāciju, jākontrolē traumu risku attīstība un profilakses pasākumu ietekme laika gaitā, kā arī jāizvērtē vajadzība ieviest papildu iniciatīvas attiecībā uz produktu un pakalpojumu drošumu un citām jomām; |
| --- | --- |

1)

labāk jāizmanto pieejamie dati un atbilstīgos gadījumos jāizstrādā uzticami uzraudzības un ziņošanas līdzekļi attiecībā uz traumām, lai iegūtu salīdzināmu informāciju, jākontrolē traumu risku attīstība un profilakses pasākumu ietekme laika gaitā, kā arī jāizvērtē vajadzība ieviest papildu iniciatīvas attiecībā uz produktu un pakalpojumu drošumu un citām jomām;

| 2) | jāizstrādā valstu plāni vai līdzvērtīgi pasākumi — tostarp jāveicina sabiedrības izpratne par drošības jautājumiem — attiecībā uz nelaimes gadījumu novēršanu un traumām. Šādiem plāniem un pasākumiem būtu jārosina un jāsekmē ministriju un starptautiskā sadarbība, un tajos būtu efektīvi jāizmanto ar profilakses pasākumiem un drošības sekmēšanu saistītās finansēšanas iespējas. Tos ieviešot, īpaša uzmanība būtu jāpievērš dzimuma jautājumiem un tādām neaizsargātām grupām kā bērni, vecāka gadagājuma cilvēki, personas ar invaliditāti, neaizsargāti satiksmes dalībnieki, kā arī sporta un brīvā laika traumām un tādām traumām, kas gūtas, lietojot produktus vai pakalpojumus, vardarbīgā ceļā vai pašsavainojoties; |
| --- | --- |

2)

jāizstrādā valstu plāni vai līdzvērtīgi pasākumi — tostarp jāveicina sabiedrības izpratne par drošības jautājumiem — attiecībā uz nelaimes gadījumu novēršanu un traumām. Šādiem plāniem un pasākumiem būtu jārosina un jāsekmē ministriju un starptautiskā sadarbība, un tajos būtu efektīvi jāizmanto ar profilakses pasākumiem un drošības sekmēšanu saistītās finansēšanas iespējas. Tos ieviešot, īpaša uzmanība būtu jāpievērš dzimuma jautājumiem un tādām neaizsargātām grupām kā bērni, vecāka gadagājuma cilvēki, personas ar invaliditāti, neaizsargāti satiksmes dalībnieki, kā arī sporta un brīvā laika traumām un tādām traumām, kas gūtas, lietojot produktus vai pakalpojumus, vardarbīgā ceļā vai pašsavainojoties;

| 3) | jāsekmē traumu profilakses ieviešana un drošības veicināšana skolās, kā arī veselības un citu darbinieku apmācībā, lai minētās grupas traumu profilakses jomā varētu būt kompetenti dalībnieki un padomdevēji. |
| --- | --- |

3)

jāsekmē traumu profilakses ieviešana un drošības veicināšana skolās, kā arī veselības un citu darbinieku apmācībā, lai minētās grupas traumu profilakses jomā varētu būt kompetenti dalībnieki un padomdevēji.

AR ŠO AICINA KOMISIJU:

| 1) | pamatojoties uz valstu uzraudzības līdzekļiem attiecībā uz traumām, Kopienas mērogā vākt un apstrādāt informāciju par traumu gadījumiem un sniegt attiecīgus ziņojumus; |
| --- | --- |

1)

pamatojoties uz valstu uzraudzības līdzekļiem attiecībā uz traumām, Kopienas mērogā vākt un apstrādāt informāciju par traumu gadījumiem un sniegt attiecīgus ziņojumus;

| 2) | atvieglināt informācijas apmaiņu par paraugpraksi un politikas darbībām noteiktajās prioritārajās jomās, kā arī informācijas izplatīšanu attiecīgajām ieinteresētajām pusēm; |
| --- | --- |

2)

atvieglināt informācijas apmaiņu par paraugpraksi un politikas darbībām noteiktajās prioritārajās jomās, kā arī informācijas izplatīšanu attiecīgajām ieinteresētajām pusēm;

| 3) | atbalstīt dalībvalstis, lai zināšanas par traumu profilaksi tiktu iekļautas veselības jomas darbinieku un citu darbinieku apmācībā; |
| --- | --- |

3)

atbalstīt dalībvalstis, lai zināšanas par traumu profilaksi tiktu iekļautas veselības jomas darbinieku un citu darbinieku apmācībā;

| 4) | veikt iepriekšminētās Kopienas darbības, izmantojot Kopienas Sabiedrības veselības programmas resursus, vispārējo sistēmu Kopienas rīcības finansēšanai, atbalstot patērētāju aizsardzības politiku (3), Pētniecības pamatprogrammu (4) un citas atbilstīgas Kopienas programmas; |
| --- | --- |

4)

veikt iepriekšminētās Kopienas darbības, izmantojot Kopienas Sabiedrības veselības programmas resursus, vispārējo sistēmu Kopienas rīcības finansēšanai, atbalstot patērētāju aizsardzības politiku (3), Pētniecības pamatprogrammu (4) un citas atbilstīgas Kopienas programmas;

| 5) | četrus gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas sagatavot novērtējuma ziņojumu, lai noskaidrotu, vai ierosinātie pasākumi darbojas efektīvi, un izvērtētu vajadzību veikt turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

5)

četrus gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas sagatavot novērtējuma ziņojumu, lai noskaidrotu, vai ierosinātie pasākumi darbojas efektīvi, un izvērtētu vajadzību veikt turpmākus pasākumus.

Briselē, 2007. gada 31. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. MÜNTEFERING

---

(1)  Nav vēl publicēts OV.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1786/2002/EK (2002. gada 23. septembris) par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.-2008.) (OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 20/2004/EK (2003. gada 8. decembris), ar ko izveido vispārēju sistēmu Kopienas rīcības finansēšanai, atbalstot patērētāju aizsardzības politiku no 2004. līdz 2007. gadam (OV L 5, 9.1.2004., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1513/2002/EK (2002. gada 27. jūnijs) par sesto Eiropas Kopienas pamatprogrammu attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam) (OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.).

4

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/3

---

KOMBINĒTĀS NOMENKLATŪRAS (KN) VIENVEIDĪGA PIEMĒROŠANA

(Preču klasifikācija)

(2007/C 164/02)

Skaidrojumi, kuri pieņemti saskaņā ar procedūru, kas noteikta 10. panta 1. punktā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1)

Eiropas Kopienu kombinētās nomenklatūras skaidrojumus (2) groza šādi:

354. lappusē iekļauj šādu tekstu.

| “8701 90 11 līdz 8701 90 90 | Citi
  Šajās apakšpozīcijās ietilpst tā saucamie “visurgājēji”, ko paredzēts izmantot kā traktoru un kam ir šādi parametri:






  — | viena sēdvieta, kas paredzēta vadītājam; |
| --- | --- | --- |

“8701 90 11 līdz 8701 90 90

Citi

Šajās apakšpozīcijās ietilpst tā saucamie “visurgājēji”, ko paredzēts izmantot kā traktoru un kam ir šādi parametri:

—

viena sēdvieta, kas paredzēta vadītājam;

| — | vilkšanai paredzēts standarta āķis; |
| --- | --- |

—

vilkšanai paredzēts standarta āķis;

| — | transportlīdzekli vada ar stieņa tipa stūri, kas apvienota ar divām svirām, kuras apvienotas ar vadības slēdžiem; |
| --- | --- |

—

transportlīdzekli vada ar stieņa tipa stūri, kas apvienota ar divām svirām, kuras apvienotas ar vadības slēdžiem;

| — | stūrēšanu panāk, pagriežot abus priekšējos riteņus, un tādēļ, ka stūres sistēmas pamatā ir vieglā automobiļa stūres sistēma (Akermana princips); |
| --- | --- |

—

stūrēšanu panāk, pagriežot abus priekšējos riteņus, un tādēļ, ka stūres sistēmas pamatā ir vieglā automobiļa stūres sistēma (Akermana princips);

| — | visi riteņi aprīkoti ar bremzēm; |
| --- | --- |

—

visi riteņi aprīkoti ar bremzēm;

| — | automātiskais sajūgs un atpakaļgaitas pārnesums; |
| --- | --- |

—

automātiskais sajūgs un atpakaļgaitas pārnesums;

| — | dzinējs īpaši konstruēts ekspluatācijai sarežģīta reljefa apvidū un tā, lai tas ar zemu motora apgriezienu skaitu spētu radīt pietiekami lielu jaudu pievienoto agregātu vilkšanai; |
| --- | --- |

—

dzinējs īpaši konstruēts ekspluatācijai sarežģīta reljefa apvidū un tā, lai tas ar zemu motora apgriezienu skaitu spētu radīt pietiekami lielu jaudu pievienoto agregātu vilkšanai;

| — | jaudu uz riteņiem pārvada vārpstas, nevis ķēde; |
| --- | --- |

—

jaudu uz riteņiem pārvada vārpstas, nevis ķēde;

| — | visiem transportlīdzekļiem uzmontētajām riepām ir dziļš protektora rievojums, kas pielāgots nelīdzenam apvidum; |
| --- | --- |

—

visiem transportlīdzekļiem uzmontētajām riepām ir dziļš protektora rievojums, kas pielāgots nelīdzenam apvidum;

| — | spēja vilkt piekabi, kas nav aprīkota ar bremzēm un kuras masa ir divas reizes (vai vairāk) lielāka par “visurgājēja” masu. |
| --- | --- |

—

spēja vilkt piekabi, kas nav aprīkota ar bremzēm un kuras masa ir divas reizes (vai vairāk) lielāka par “visurgājēja” masu.

Ja tie atbilst visiem iepriekš minētajiem parametriem un ir saskaņā ar apakšpozīcijas 8701 90 11 līdz 8701 90 50 skaidrojumiem, transportlīdzekļus var klasificēt kā lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktorus. Citādā gadījumā uz tiem attiecas apakšpozīcija 8701 90 90.

Ja tie neatbilst iepriekš minētajiem parametriem, tā saucamie “visurgājēji” jāklasificē pozīcijā 8703.

Minētajās apakšpozīcijās neietilpst arī tā saucamie “kvadricikli” (pozīcija 8703 vai apakšpozīcija 9503 00 10 (skatīt minētās apakšpozīcijas skaidrojumus)).”

372. lappusē iekļauj šādu tekstu:

372. lappusē iekļauj šādu tekstu:

| “9403 | Citādas mēbeles un to daļas
  Galdus, kuri izgatavoti no dažādiem materiāliem, klasificē, pamatojoties uz to, kāds ir to pamata (galda kājas un rāmis) materiāls, ja vien, piemērojot kombinētās nomeklatūras interpretācijas vispārīgo noteikumu 3. punkta b) apakšpunktu, materiāls, no kura veidota galda virsma, nepiešķir galdam tā būtiskāko pamatīpašību, jo ir visvērtīgākais (attiecināms uz gadījumiem, kad virsma veidota no dārgmetāla, stikla, marmora, cēlkoka).” |
| --- | --- |

“9403

Citādas mēbeles un to daļas

Galdus, kuri izgatavoti no dažādiem materiāliem, klasificē, pamatojoties uz to, kāds ir to pamata (galda kājas un rāmis) materiāls, ja vien, piemērojot kombinētās nomeklatūras interpretācijas vispārīgo noteikumu 3. punkta b) apakšpunktu, materiāls, no kura veidota galda virsma, nepiešķir galdam tā būtiskāko pamatīpašību, jo ir visvērtīgākais (attiecināms uz gadījumiem, kad virsma veidota no dārgmetāla, stikla, marmora, cēlkoka).”

375. lappusē iekļauj šādu tekstu:

375. lappusē iekļauj šādu tekstu:

| “9505 | Karnevāla un citi svētku un izklaides izstrādājumi, ieskaitot priekšmetus burvju mākslas un triku rādīšanai
  Papildus HS skaidrojošājām piezīmēm attiecībā uz pozīciju 9505 (A daļa), lai izstrādājumu klasificētu kā svētku izstrādājumu, priekšmetiem jābūt ar dekoratīvu vērtību (dizains un rotājumi), un tiem ir jābūt veidotiem, ražotiem šādam mērķim un atzītiem par tādiem. Šādus izstrādājumus izmanto tikai konkrētā svētku dienā vai svētku sezonas laikā.
  Šie izstrādājumi, pamatojoties uz to konstrukciju un dizainu (apdruka, rotājumi, simboli vai gravējumi), ir paredzēti lietošanai attiecīgajos svētkos.
  “Svētki” ir konkrēta diena vai sezona gadā, kuru sabiedrība atzīmē ar šiem svētkiem raksturīgiem simboliem un šajā laikā ievēro ar svētkiem saistītas tradīcijas. Ir svētki, kuru pirmsākumi meklējami senatnē, un, tos svinot, tiek ievēroti rituāli, kas saistīti ar reliģiskiem notikumiem; ir tādi svētki, kuru svinības notiek ļoti plaši un veido svarīgu valsts dzīves daļu. Ziemassvētki, Lieldienas, Visu Svēto diena, Sv. Valentīna diena, dzimšanas dienas un kāzas ir šādu svētku pasākumu piemērs.
  Sekojošus izstrādājumus arī uzskata par svētku izstrādājumiem:






  — | figūras svētku tērpos, kas atspoguļo sezonas tematiku vai sezonas darbu veikšanu; |
| --- | --- | --- |

“9505

Karnevāla un citi svētku un izklaides izstrādājumi, ieskaitot priekšmetus burvju mākslas un triku rādīšanai

Papildus HS skaidrojošājām piezīmēm attiecībā uz pozīciju 9505 (A daļa), lai izstrādājumu klasificētu kā svētku izstrādājumu, priekšmetiem jābūt ar dekoratīvu vērtību (dizains un rotājumi), un tiem ir jābūt veidotiem, ražotiem šādam mērķim un atzītiem par tādiem. Šādus izstrādājumus izmanto tikai konkrētā svētku dienā vai svētku sezonas laikā.

Šie izstrādājumi, pamatojoties uz to konstrukciju un dizainu (apdruka, rotājumi, simboli vai gravējumi), ir paredzēti lietošanai attiecīgajos svētkos.

“Svētki” ir konkrēta diena vai sezona gadā, kuru sabiedrība atzīmē ar šiem svētkiem raksturīgiem simboliem un šajā laikā ievēro ar svētkiem saistītas tradīcijas. Ir svētki, kuru pirmsākumi meklējami senatnē, un, tos svinot, tiek ievēroti rituāli, kas saistīti ar reliģiskiem notikumiem; ir tādi svētki, kuru svinības notiek ļoti plaši un veido svarīgu valsts dzīves daļu. Ziemassvētki, Lieldienas, Visu Svēto diena, Sv. Valentīna diena, dzimšanas dienas un kāzas ir šādu svētku pasākumu piemērs.

Sekojošus izstrādājumus arī uzskata par svētku izstrādājumiem:

—

figūras svētku tērpos, kas atspoguļo sezonas tematiku vai sezonas darbu veikšanu;

| — | mākslīgie ķirbji Visu Svēto dienas svinībām (smaidoši vai ne); |
| --- | --- |

—

mākslīgie ķirbji Visu Svēto dienas svinībām (smaidoši vai ne);

| — | ražojumi, kuras parasti izmanto Lieldienu svinībās (piemēram, mākslīgās Lieldienu olas (kuras neizmanto iepakošanai), dzelteni Lieldienu cālīši un Lieldienu zaķi); |
| --- | --- |

—

ražojumi, kuras parasti izmanto Lieldienu svinībās (piemēram, mākslīgās Lieldienu olas (kuras neizmanto iepakošanai), dzelteni Lieldienu cālīši un Lieldienu zaķi);

| — | ar konkrēto svētku tematikas elementiem rotātas papīra dekorācijas kūku izrotāšanai; |
| --- | --- |

—

ar konkrēto svētku tematikas elementiem rotātas papīra dekorācijas kūku izrotāšanai;

| — | keramikas izstrādājumi, kuru dizains saistīts ar svētkiem un kuru funkcija ir tikai dekoratīva. |
| --- | --- |

—

keramikas izstrādājumi, kuru dizains saistīts ar svētkiem un kuru funkcija ir tikai dekoratīva.

Izstrādājumi, kuru funkcija ir utilitāra, netiek iekļauti, pat ja to dizains un rotājums atbilst svētku tematikai.

Šajā pozīcijā neietilpst:

| a) | rotaļlietas, tostarp plīša dzīvnieciņi un spēles; |
| --- | --- |

a)

rotaļlietas, tostarp plīša dzīvnieciņi un spēles;

| b) | ilgstošas fiksācijas magnēti ar rotājumiem (tā dēvētie “ledusskapja magnēti”); |
| --- | --- |

b)

ilgstošas fiksācijas magnēti ar rotājumiem (tā dēvētie “ledusskapja magnēti”);

| c) | fotogrāfiju ietvarrāmīši; |
| --- | --- |

c)

fotogrāfiju ietvarrāmīši;

| d) | mākslīgās Lieldienu olas, kuras izmanto iepakošanai; |
| --- | --- |

d)

mākslīgās Lieldienu olas, kuras izmanto iepakošanai;

| e) | eņģeļu skulptūras; |
| --- | --- |

e)

eņģeļu skulptūras;

| f) | miniatūri rotājumi (piemēram, rokassomiņas vai zvana formā), kuras izmanto šokolādes vai konfekšu iepakošanai; |
| --- | --- |

f)

miniatūri rotājumi (piemēram, rokassomiņas vai zvana formā), kuras izmanto šokolādes vai konfekšu iepakošanai;

| g) | konteineri un kastes (piemēram, Ziemassvētku eglītes vai Ziemassvētku vecīša formā); |
| --- | --- |

g)

konteineri un kastes (piemēram, Ziemassvētku eglītes vai Ziemassvētku vecīša formā);

| h) | svečturi ar svētku rotājumiem; |
| --- | --- |

h)

svečturi ar svētku rotājumiem;

| ij) | keramikas preces, kuru dizains saistīts ar svētkiem un kuru funkcija ir utilitāra; |
| --- | --- |

ij)

keramikas preces, kuru dizains saistīts ar svētkiem un kuru funkcija ir utilitāra;

| k) | galdauti, galda pārsegi un salvetes ar svētku rotājumiem; |
| --- | --- |

k)

galdauti, galda pārsegi un salvetes ar svētku rotājumiem;

| l) | apģērbs un kostīmi.” |
| --- | --- |

l)

apģērbs un kostīmi.”

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 580/2007 (OJ L 138, 30.5.2007, p. 1).

1

(2)  OV C 50, 28.2.2006., 1. lpp.

2

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/5

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 17. jūlijs

(2007/C 164/03)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3771 |
| JPY | Japānas jēna | 168,07 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4412 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,6732 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1613 |
| CHF | Šveices franks | 1,6554 |
| ISK | Islandes krona | 82,8 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8845 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5842 |
| CZK | Čehijas krona | 28,271 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 245,83 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6973 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,7511 |
| RON | Rumānijas leja | 3,1279 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,161 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7617 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5755 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,438 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,7682 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7398 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0895 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 264,45 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,6166 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,4149 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2925 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 469,64 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7441 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,217 |
| RUB | Krievijas rublis | 35,073 |
| THB | Taizemes bats | 41,588 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3771

JPY

Japānas jēna

168,07

DKK

Dānijas krona

7,4412

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,6732

SEK

Zviedrijas krona

9,1613

CHF

Šveices franks

1,6554

ISK

Islandes krona

82,8

NOK

Norvēģijas krona

7,8845

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5842

CZK

Čehijas krona

28,271

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

245,83

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6973

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,7511

RON

Rumānijas leja

3,1279

SKK

Slovākijas krona

33,161

TRY

Turcijas lira

1,7617

AUD

Austrālijas dolārs

1,5755

CAD

Kanādas dolārs

1,438

HKD

Hongkongas dolārs

10,7682

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7398

SGD

Singapūras dolārs

2,0895

KRW

Dienvidkorejas vons

1 264,45

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,6166

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,4149

HRK

Horvātijas kuna

7,2925

IDR

Indonēzijas rūpija

12 469,64

MYR

Malaizijas ringits

4,7441

PHP

Filipīnu peso

62,217

RUB

Krievijas rublis

35,073

THB

Taizemes bats

41,588

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi un paziņojumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Cedefop

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/6

---

ATKLĀTS AICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS — GP/D/ReferNet-FPA/001/07

ReferNet — Eiropas arodizglītības un mācību (VET) uzziņu un pieredzes apmaiņas tīkls

(2007/C 164/04)

1.   Mērķi un raksturojums

Eiropas VET uzziņu un pieredzes apmaiņas tīklā (ReferNet) ietilpst visu dalībvalstu, Islandes un Norvēģijas valsts konsorciji, kurus veido reprezentatīvas VET organizācijas. Katru konsorciju vada attiecīgās valsts konsorcija vadītājs.

Lai atvieglinātu šāda veida darbību, valsts konsorciji un svarīgākās VET iesaistītās organizācijas ir aicinātas atsaukties šim aicinājumam iesniegt priekšlikumus. Labumguvēji — viens pārstāvis no katras valsts — tiks izvēlēti no dalībvalstīm, Islandes un Norvēģijas. Īstenojot un validējot pasākumus, valsts konsorciji sadarbosies ar ReferNet valsts pārstāvjiem un Cedefop.

Šā aicinājuma vispārīgais mērķis ir izvēlēties vienu sekmīgu kandidātu (vienu organizāciju vai vienu konsorciju) no katras atbilstīgās valsts un noslēgt ar šo kandidātu četru gadu ilgu partnerības pamatvienošanos, lai izveidotu un vadītu reprezentatīvu valsts konsorciju, kurā ietilptu svarīgākās VET iesaistītās organizācijas un kura mērķis būtu atbalstīt Cedefop un kopīgi ar konsorcija partneriem katru gadu īstenot ikgadējā rīcības plānā apstiprinātus pasākumus (skatīt 3. sadaļu). ReferNet partnerību pamatvienošanās varēs īstenot, ja Cedefop vadības padome 2007. gada pēdējā ceturksnī pieņems lēmumu par atbilstošu gada darba programmas pielāgošanu.

Vienlaikus ar pamatpartnerību izveides pieteikumiem pieteikumu iesniedzējiem jāiesniedz arī 2008. gada rīcības plāns.

Katra konsorcija rīcības plāna pasākumi tiks atlasīti no “pasākumu apjomā” minētajiem pasākumiem. Lai gan konsorciju vadītājiem būs jāpierāda, ka konsorcijs spēj īstenot visus uzskaitītos pasākumus, jāievēro, ka konsorcijam nav obligāti katru gadu jāīsteno visi uzskaitītie pasākumi.

Konsorciju gada darbības finansēšanai piešķirs dotācijas, par kurām katru gadu tiks noslēgti īpaši dotāciju līgumi. Dotāciju lielumu noteiks atbilstoši katras valsts lielumam un darbības (pasākumu kopuma) apjomam.

2.   Budžets un projektu ilgums

Budžets, ko paredzēts piešķirt partnerību pamatvienošanos četru gadu periodam, ievērojot budžeta iestādes lēmumus, ir EUR 4 000 000.

Kopējais pieejamais 27 dalībvalstu, Islandes un Norvēģijas 2008. gada pasākumiem atvēlētais budžets (projektu ilgums — 12 mēneši) ir EUR 925 000.

Kopējo pieejamo budžetu ir paredzēts sadalīt starp trim valstu grupām, ievērojot šo valstu iedzīvotāju skaitu:

| — | 1. valstu grupa: Kipra, Igaunija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Slovēnija un Islande. Maksimālais dotāciju lielums EUR 22 580. |
| --- | --- |

—

1. valstu grupa: Kipra, Igaunija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Slovēnija un Islande. Maksimālais dotāciju lielums EUR 22 580.

| — | 2. valstu grupa: Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Somija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Zviedrija un Norvēģija. Maksimālais dotāciju lielums: EUR 32 590. |
| --- | --- |

—

2. valstu grupa: Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Somija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Zviedrija un Norvēģija. Maksimālais dotāciju lielums: EUR 32 590.

| — | 3. valstu grupa: Francija, Vācija, Itālija, Polija, Spānija, Apvienotā Karaliste. Maksimālais dotāciju lielums: EUR 42 585. |
| --- | --- |

—

3. valstu grupa: Francija, Vācija, Itālija, Polija, Spānija, Apvienotā Karaliste. Maksimālais dotāciju lielums: EUR 42 585.

Kopienas dotācijas piešķir, lai daļēji segtu labumguvēju (un/vai saistītu labumguvēju) izmaksas, un tās jāpapildina ar pašu labumguvēju finanšu ieguldījumiem un/vai citiem vietējiem, reģionāliem, valsts un/vai privātiem ieguldījumiem. Kopienas dotācijas nedrīkst pārsniegt 70 % no atbilstīgajām izmaksām.

Cedefop patur tiesības nepiešķirt visus pieejamos budžeta līdzekļus.

3.   Atbilstības kritēriji

Pieteikumus, kas atbildīs atbilstības kritērijiem, vērtēs saskaņā ar novērtējuma kritērijiem.

3.1.   Atbilstīgās organizācijas

Pieteikumu iesniedzējiem (valsts konsorciju vadītājiem) jāatbilst šādiem kritērijiem:

| — | jābūt valsts vai privātām organizācijām ar tiesisku statusu un juridiskām personām (tas nozīmē, ka fizisku personu jeb atsevišķu indivīdu pieteikumus nepieņems); |
| --- | --- |

—

jābūt valsts vai privātām organizācijām ar tiesisku statusu un juridiskām personām (tas nozīmē, ka fizisku personu jeb atsevišķu indivīdu pieteikumus nepieņems);

| — | jābūt tādu valsts konsorciju vadītājiem, kuri reprezentē dažādas attiecīgās valsts iesaistītās puses; |
| --- | --- |

—

jābūt tādu valsts konsorciju vadītājiem, kuri reprezentē dažādas attiecīgās valsts iesaistītās puses;

| — | jāspēj īstenot visus pasākumus, kas sīkāk aprakstīti aicinājuma iesniegt priekšlikumus pilnajā tekstā (informācijas vākšana un analīze, pētniecība, dokumentēšana un datubāzes, izplatīšanas un popularizēšanas pasākumi). |
| --- | --- |

—

jāspēj īstenot visus pasākumus, kas sīkāk aprakstīti aicinājuma iesniegt priekšlikumus pilnajā tekstā (informācijas vākšana un analīze, pētniecība, dokumentēšana un datubāzes, izplatīšanas un popularizēšanas pasākumi).

3.2.   Atbilstīgās valstis

Par atbilstīgām ir uzskatāmas un pieteikumus var iesniegt šādas valstis:

| — | ES 27 valstis (Austrija, Beļģija, Bulgārija, Kipra, Čehija, Dānija, Igaunija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste); |
| --- | --- |

—

ES 27 valstis (Austrija, Beļģija, Bulgārija, Kipra, Čehija, Dānija, Igaunija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Itālija, Īrija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste);

| — | Norvēģija un Islande; |
| --- | --- |

—

Norvēģija un Islande;

Organizācijas no valstīm, kas nav uzskaitīto valstu vidū, nav uzskatāmas par atbilstīgām.

3.3.   Atbilstīgie priekšlikumi

Pieteikumu iesniedzējiem jāievēro pieteikumu iesniegšanas termiņi un visi pārējie oficiālie atbilstības kritēriji, kas minēti aicinājuma iesniegt priekšlikumus pilnā teksta 13. sadaļā.

Cedefop patur tiesības noraidīt priekšlikumus, kas līdz noteiktajam termiņam nav pienācīgi noformēti. Tāpat Cedefop patur tiesības pieprasīt papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pieņemtu galīgo lēmumu par finanšu atbalsta piešķiršanu.

4.   Termiņi

Partnerību pamatvienošanos UN 2008. gada rīcības plānu pieteikumi jānosūta vēlākais 2007. gada 14. septembrī.

Iesniegtos 2008. gada rīcības plānus, kas pretendē uz konkrētiem 2008. gada dotāciju līgumiem (skatīt aicinājuma iesniegt priekšlikumus pilnā teksta I pielikumu), jāsāk īstenot 2008. gada janvārī un īstenošanai jāturpinās 12 mēnešus.

5.   Papildu informācija

Sīkāka informācija par aicinājumu iesniegt priekšlikumus un pieteikuma veidlapa ar pielikumiem ir pieejama Cedefop tīmekļa vietnē šādā adresē:

http://www.cedefop.europa.eu/index.asp?section=3&sub=2.

Pieteikumiem jāatbilst aicinājuma pilnajā tekstā minētajām prasībām un tie jāiesniedz, izmantojot oficiālās veidlapas.

Priekšlikumi tiks vērtēti, ievērojot pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principu.

Visus atbilstīgos pieteikumus vērtēs komisija saskaņā ar aicinājuma pilnajā tekstā minētajiem kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem dotāciju piešķiršanas kritērijiem. Vērtēšanā piedalīsies īpaši uzaicināti ārēji eksperti.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/9

---

VALSTS ATBALSTS — FRANCIJA

Valsts atbalsts Nr. C 17/07 (ex NN 19/07) — Regulēti elektroenerģijas tarifi Francijā

Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 164/05)

Ar 2007. gada 13. jūnija vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija ir paziņojusi Francijai par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu.

Mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus par atbalstu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, nosūtot tos uz šādu adresi:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe des Aides d'Etats |
| B-1049 Bruxelles |
| Fakss: (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe des Aides d'Etats

B-1049 Bruxelles

Fakss: (32-2) 296 12 42

Šos apsvērumus paziņos Francijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, un norāda šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

1.   PASĀKUMA APRAKSTS

Galapatērētāji Francijā elektroenerģiju var iegādāties divos tirgos: liberalizētajā tirgū un regulētajā tirgū.

Liberalizētajā tirgū patērētāji pērk elektroenerģiju no piegādātājiem, kas var būt gan vēsturiskie operatori, gan jauni tirgus dalībnieki. Klients un piegādātājs brīvi vienojas par to cenas daļu, ko veido samaksa par elektroenerģiju. Tā bieži vien ietver izmaksas, kas piegādātājam rodas, iegādājoties elektroenerģiju vairumtirgū. Turklāt patērētājam jāsedz arī elektroenerģijas transportēšanas un tīkla izmantošanas izmaksas, ko galvenokārt veido izdevumi par elektroenerģijas pārvadi un sadali.

Regulētā tirgū patērētāji elektroenerģiju iegādājas tikai no valsts izraudzītiem piegādātājiem. Visbiežāk tas ir uzņēmums “Electricité de France”. Cenās ir ietvertas visas izmaksas, un valsts tās pilnībā regulē, izdodot ministrijas rīkojumu. Šīs regulētās cenas sauc arī par tarifiem.

Pēdējos gados elektroenerģijas tirgus cenas ir ievērojami palielinājušās, savukārt tarifi nav īpaši mainījušies. Tāpēc vairāku kategoriju regulētie tarifi patlaban ir ievērojami zemāki par tirgus cenām. Jo īpaši tas attiecas uz tā sauktajiem “dzeltenajiem” un “zaļajiem” tarifiem.

Līdz 2007. gada sākumam klienti, kuri aizgāja no regulētā tirgus, vairs nevarēja tajā atgriezties. Lēmums pievienoties liberalizētajam tirgum bija neatsaucams. Ieviešot “atgriešanās tarifu” sistēmu, Francijas iestādes nesen ir daļēji pavērušas iespēju ar konkrētiem nosacījumiem atgriezties regulētajā tirgū.

Saskaņā ar šo sistēmu klienti, kuri ir aizgājuši no regulētā tirgus un pievienojušies liberalizētajam tirgum, var iesniegt pieteikumu, lai turpmākos divus gadus varētu iegādāties elektroenerģiju, atkal izmantojot regulētā tarifa priekšrocības. Šajā gadījumā viņiem jāmaksā uzcenojums 10 %–23 % apmērā no regulētā tarifa. Neraugoties uz šo uzcenojumu, “dzeltenās” un “zaļās” kategorijas tarifi joprojām ir daudz zemāki par tirgus cenām.

Minētās sistēmas finansēšanai Francija ir ieviesusi divu veidu nodokļus; vienu piemēro visiem patērētājiem Francijā, otru — lielajiem elektroenerģijas ražotājiem, kuri izmanto ūdens enerģiju un kodolenerģiju.

2.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

Komisija ir izvērtējusi valsts atbalsta elementu, kurš ietverts abās regulēto tarifu sistēmās, ja tās piemēro patērētājiem, kas nav mājsaimniecības. Tā konstatēja, ka šos regulētos tarifus vismaz daļēji finansē no valsts līdzekļiem. Komisija turklāt secināja, ka “dzeltenais” un “zaļais” tarifa komponents rada selektīvas priekšrocības patērētājiem, kas nav mājsaimniecības, un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šie secinājumi attiecas arī uz tarifiem, kas piemērojami klientiem, kuri vēl nav izmantojuši savas tiesības izvēlēties tirgu, kā arī uz “atgriešanās tarifiem”.

Komisija ir izvērtējusi atbalstu, lai noteiktu, vai to var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Šajā novērtēšanas posmā tā ir secinājusi, ka nav piemērojama neviena no EK līguma 87. panta 2. un 3. pantā paredzētajām atkāpēm.

Turklāt Komisija ir izvērtējusi atbalstu, lai noteiktu, vai to var uzskatīt par kompensāciju par sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu vispārējās ekonomiskās interesēs atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīvai 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu (1) (turpmāk tekstā — “Direktīva”).

Direktīvas 3. pantā paredzēti noteikumi, kas piemērojami pakalpojumiem, kurus sniedz vispārējās ekonomiskās interesēs. Minētā panta 3. punktā teikts: “Dalībvalstīm jānodrošina tas, ka visi mājsaimniecību patērētāji un, ja dalībvalstis uzskata par vajadzīgu, mazie uzņēmumi, (t.i., uzņēmumi, kuros strādā mazāk par 50 darbiniekiem un kuru gada apgrozījums vai bilance nepārsniedz 10 miljonus euro), var saņemt universālo pakalpojumu, kas ietver tiesības saņemt konkrētas kvalitātes elektroenerģijas piegādi savā teritorijā par saprātīgām, viegli un skaidri salīdzināmām un pārredzamām cenām.”

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija pašreizējā novērtēšanas posmā ir secinājusi, ka regulētos tarifus nevar uzskatīt par pakalpojumu, ko sniedz kopējās ekonomiskās interesēs, ja šos tarifus piemēro patērētājiem, kas nav mājsaimniecības, taču nav arī mazie uzņēmumi. Komisija turklāt norāda, ka saistībām piegādāt elektroenerģiju par regulētiem tarifiem nav paredzēti laika ierobežojumi un īpaši nosacījumi. Tāpēc tā šaubās par regulēto tarifu saderību ar kopējo tirgu, ja tos piemēro patērētājiem, kas nav mājsaimniecības, taču nav arī mazie uzņēmumi.

3.   SECINĀJUMI

Attiecībā uz pasākumiem Komisija uzsāk oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu.

Komisija pieprasa Francijai sniegt visu informāciju, kas varētu palīdzēt izvērtēt šo pasākumu.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu no saņēmēja var atgūt visu nelikumīgo atbalstu.

Komisija aicina visas ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus viena mēneša laikā pēc šīs publikācijas dienas.

VĒSTULES TEKSTS

“Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par les autorités françaises sur les mesures citées en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

| 1. | Dans le cadre de l'examen de mesures d'aides d'État dans le secteur de l'électricité concernant d'autres États membres, la Commission est venue à connaître des modalités du régime de tarifs réglementés de l'électricité en France. La Commission a ouvert un dossier à cet égard le 9 novembre 2006 sous le numéro de registre CP 245/2006. |
| --- | --- |

1.

Dans le cadre de l'examen de mesures d'aides d'État dans le secteur de l'électricité concernant d'autres États membres, la Commission est venue à connaître des modalités du régime de tarifs réglementés de l'électricité en France. La Commission a ouvert un dossier à cet égard le 9 novembre 2006 sous le numéro de registre CP 245/2006.

| 2. | Par courrier réf. D/59883 du 24 novembre 2006 la Commission a demandé aux autorités françaises des informations sur les mesures en objet. Les autorités françaises ont transmis ces informations par courrier du 26 décembre 2006, enregistré par la Commission le même jour. |
| --- | --- |

2.

Par courrier réf. D/59883 du 24 novembre 2006 la Commission a demandé aux autorités françaises des informations sur les mesures en objet. Les autorités françaises ont transmis ces informations par courrier du 26 décembre 2006, enregistré par la Commission le même jour.

2.   DESCRIPTION DES MESURES EN EXAMEN

| 3. | Le fonctionnement du secteur de l'électricité en France est régi par la loi no 2000-108 du 10 février 2000 relative à la modernisation et au développement du service public de l'électricité (2) (ci-après dénommée “loi no 2000-108”). |
| --- | --- |

3.

Le fonctionnement du secteur de l'électricité en France est régi par la loi no 2000-108 du 10 février 2000 relative à la modernisation et au développement du service public de l'électricité (2) (ci-après dénommée “loi no 2000-108”).

| 4. | Deux catégories de clients finaux coexistent dans ce secteur. les clients éligibles et les clients non éligibles. Les clients éligibles peuvent choisir leur fournisseur d'électricité. En application des dispositions de la directive 2003/54/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 concernant des règles communes pour le marché intérieur de l'électricité et abrogeant la directive 96/92/CE (3), tous les clients non résidentiels (4) sont éligibles depuis le 1er juillet 2004. A compter du 1er juillet 2007, tous les clients, y compris les clients résidentiels (5), seront éligibles. |
| --- | --- |

4.

Deux catégories de clients finaux coexistent dans ce secteur. les clients éligibles et les clients non éligibles. Les clients éligibles peuvent choisir leur fournisseur d'électricité. En application des dispositions de la directive 2003/54/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 concernant des règles communes pour le marché intérieur de l'électricité et abrogeant la directive 96/92/CE (3), tous les clients non résidentiels (4) sont éligibles depuis le 1er juillet 2004. A compter du 1er juillet 2007, tous les clients, y compris les clients résidentiels (5), seront éligibles.

| 5. | L'article 22 de la loi no 2000-108 dispose que les clients éligibles peuvent choisir librement leur fournisseur d'électricité. Les clients éligibles ayant exercé ce droit (ci-après dénommés “les clients ayant exercé leur éligibilité”) achètent leur électricité dans des conditions de marché, à un prix final dont la part correspondant à l'énergie fournie est le résultat d'une libre négociation entre client et fournisseur. Le prix final contient également une part correspondant à l'acheminement de l'électricité et aux charges d'utilisation du réseau. Le montant de cette part demeure réglementé par l'État. |
| --- | --- |

5.

L'article 22 de la loi no 2000-108 dispose que les clients éligibles peuvent choisir librement leur fournisseur d'électricité. Les clients éligibles ayant exercé ce droit (ci-après dénommés “les clients ayant exercé leur éligibilité”) achètent leur électricité dans des conditions de marché, à un prix final dont la part correspondant à l'énergie fournie est le résultat d'une libre négociation entre client et fournisseur. Le prix final contient également une part correspondant à l'acheminement de l'électricité et aux charges d'utilisation du réseau. Le montant de cette part demeure réglementé par l'État.

| 6. | Pour les clients non éligibles, ainsi que les clients éligibles n'ayant pas exercé leur éligibilité, la loi instaure un “service public de l'électricité”. Le service public de l'électricité est un système de fourniture d'électricité aux clients finaux qui reste intégralement réglementé par l'État. Dans ce système, les clients achètent l'électricité à un fournisseur désigné par l'État et à des prix réglementés, appelé “tarifs réglementés de vente d'électricité”. |
| --- | --- |

6.

Pour les clients non éligibles, ainsi que les clients éligibles n'ayant pas exercé leur éligibilité, la loi instaure un “service public de l'électricité”. Le service public de l'électricité est un système de fourniture d'électricité aux clients finaux qui reste intégralement réglementé par l'État. Dans ce système, les clients achètent l'électricité à un fournisseur désigné par l'État et à des prix réglementés, appelé “tarifs réglementés de vente d'électricité”.

| 7. | L'État désigne les fournisseurs chargés de la distribution d'électricité dans le cadre du service public de l'électricité selon des zones de compétence géographique. Il s'agit dans la très grande majorité des cas (6) de l'entreprise Électricité de France (ci-après dénommée “EDF”). Dans certaines zones d'étendue limitée, d'autres entreprises qu'EDF sont désignées. Ces entreprises sont généralement connues sous le nom de Distributeurs Non Nationalisés (ci-après “DNNs”) ou parfois d' “entreprises locales de distribution”, les deux appellations recouvrant la même notion. Les DNNs sont le plus souvent des régies, des sociétés d'économie mixte ou des sociétés d'intérêt collectif agricole d'électricité. |
| --- | --- |

7.

L'État désigne les fournisseurs chargés de la distribution d'électricité dans le cadre du service public de l'électricité selon des zones de compétence géographique. Il s'agit dans la très grande majorité des cas (6) de l'entreprise Électricité de France (ci-après dénommée “EDF”). Dans certaines zones d'étendue limitée, d'autres entreprises qu'EDF sont désignées. Ces entreprises sont généralement connues sous le nom de Distributeurs Non Nationalisés (ci-après “DNNs”) ou parfois d' “entreprises locales de distribution”, les deux appellations recouvrant la même notion. Les DNNs sont le plus souvent des régies, des sociétés d'économie mixte ou des sociétés d'intérêt collectif agricole d'électricité.

| 8. | EDF possède sa propre branche de génération d'électricité. Les DNNs, quant à eux, s'approvisionnent le plus souvent en électricité auprès d'EDF, à des prix eux-mêmes réglementés, appelés “tarifs de cession de l'électricité aux distributeurs non nationalisés”. |
| --- | --- |

8.

EDF possède sa propre branche de génération d'électricité. Les DNNs, quant à eux, s'approvisionnent le plus souvent en électricité auprès d'EDF, à des prix eux-mêmes réglementés, appelés “tarifs de cession de l'électricité aux distributeurs non nationalisés”.

| 9. | Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont fixés par arrêté ministériel. Ils font l'objet d'un avis de la Commission de Régulation de l'Énergie (ci-après dénommée “CRE”). La périodicité de leur révision n'est pas systématique. Le dernier arrêté de fixation des tarifs en date est l'arrêté du 10 août 2006 relatif aux prix de l'électricité (7). Les tarifs y étaient augmentés de 1,7 % en moyenne par rapport aux tarifs précédents, qui n'avaient pas été modifiés depuis 2004. |
| --- | --- |

9.

Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont fixés par arrêté ministériel. Ils font l'objet d'un avis de la Commission de Régulation de l'Énergie (ci-après dénommée “CRE”). La périodicité de leur révision n'est pas systématique. Le dernier arrêté de fixation des tarifs en date est l'arrêté du 10 août 2006 relatif aux prix de l'électricité (7). Les tarifs y étaient augmentés de 1,7 % en moyenne par rapport aux tarifs précédents, qui n'avaient pas été modifiés depuis 2004.

| 10. | Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont segmentés par catégories d'utilisateurs, dites “options tarifaires”. Les options tarifaires sont fonction de paramètres tels que la puissance de raccordement, la durée d'utilisation ou la possibilité d'effacement du client. Certains clients peuvent être couverts par plusieurs options tarifaires et doivent alors choisir entre celles-ci. |
| --- | --- |

10.

Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont segmentés par catégories d'utilisateurs, dites “options tarifaires”. Les options tarifaires sont fonction de paramètres tels que la puissance de raccordement, la durée d'utilisation ou la possibilité d'effacement du client. Certains clients peuvent être couverts par plusieurs options tarifaires et doivent alors choisir entre celles-ci.

| 11. | Les options sont regroupées en trois grands groupes, appelés tarifs “bleus”, “jaunes” et “verts”.






  — | Les tarifs bleus regroupent les clients raccordés au réseau en basse tension, et dont la puissance souscrite est inférieure ou égale à 36 kVA. Il s'agit généralement des clients résidentiels et des petits clients non résidentiels. |
| --- | --- | --- |

11.

Les options sont regroupées en trois grands groupes, appelés tarifs “bleus”, “jaunes” et “verts”.

—

Les tarifs bleus regroupent les clients raccordés au réseau en basse tension, et dont la puissance souscrite est inférieure ou égale à 36 kVA. Il s'agit généralement des clients résidentiels et des petits clients non résidentiels.

| — | Les tarifs jaunes regroupent les clients raccordés au réseau en basse tension et dont la puissance souscrite est strictement supérieure à 36 kVA. Il s'agit généralement de clients non résidentiels de taille moyenne. |
| --- | --- |

—

Les tarifs jaunes regroupent les clients raccordés au réseau en basse tension et dont la puissance souscrite est strictement supérieure à 36 kVA. Il s'agit généralement de clients non résidentiels de taille moyenne.

| — | Les tarifs verts regroupent les clients raccordés au réseau en haute tension. Il s'agit généralement de grands clients non résidentiels. |
| --- | --- |

—

Les tarifs verts regroupent les clients raccordés au réseau en haute tension. Il s'agit généralement de grands clients non résidentiels.

| 12. | Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont des prix intégrés qui incluent le prix de la fourniture d'énergie ainsi que l'ensemble des charges d'acheminement et d'utilisation des réseaux. Selon les autorités françaises, ces prix sont en moyenne de:








  Option | Tarif bleu | Tarif jaune | Tarif vert |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Du 1.1.2004 au 15.8.2006 | 87 EUR/MWh | 68 EUR/MWh | 50 EUR/MWh |
| Depuis le 16.8.2006 | 88 EUR/MWh | 69 EUR/MWh | 52 EUR/MWh |

12.

Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont des prix intégrés qui incluent le prix de la fourniture d'énergie ainsi que l'ensemble des charges d'acheminement et d'utilisation des réseaux. Selon les autorités françaises, ces prix sont en moyenne de:

Option

Tarif bleu

Tarif jaune

Tarif vert

Du 1.1.2004 au 15.8.2006

87 EUR/MWh

68 EUR/MWh

50 EUR/MWh

Depuis le 16.8.2006

88 EUR/MWh

69 EUR/MWh

52 EUR/MWh

| 13. | La version originale de la loi no 2000-108 prévoyait que les clients ayant exercé leur éligibilité ne puissent par la suite revenir dans le cadre des tarifs réglementés de vente d'électricité. Le choix du marché libéralisé était donc irréversible. |
| --- | --- |

13.

La version originale de la loi no 2000-108 prévoyait que les clients ayant exercé leur éligibilité ne puissent par la suite revenir dans le cadre des tarifs réglementés de vente d'électricité. Le choix du marché libéralisé était donc irréversible.

| 14. | La loi no 2006-1537 du 7 décembre 2006 relative au secteur de l'énergie (8) a modifié cet état de fait en instaurant le système du “tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché” (ci-après dénommé “tarif de retour”). |
| --- | --- |

14.

La loi no 2006-1537 du 7 décembre 2006 relative au secteur de l'énergie (8) a modifié cet état de fait en instaurant le système du “tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché” (ci-après dénommé “tarif de retour”).

| 15. | Le système du tarif de retour permet aux clients ayant exercé leur éligibilité de bénéficier à nouveau de conditions tarifaires réglementées, sous certaines conditions. |
| --- | --- |

15.

Le système du tarif de retour permet aux clients ayant exercé leur éligibilité de bénéficier à nouveau de conditions tarifaires réglementées, sous certaines conditions.

| 16. | Les clients ayant exercé leur éligibilité doivent signaler leur intention de bénéficier des tarifs de retour avant le 1er juillet 2007. Ils bénéficient alors des tarifs de retour pour une période de deux ans à compter de la date de la demande. La loi prévoit qu'un rapport envisageant la prolongation du dispositif au-delà de cette période de deux ans doit être présenté au parlement avant le 31 décembre 2008. |
| --- | --- |

16.

Les clients ayant exercé leur éligibilité doivent signaler leur intention de bénéficier des tarifs de retour avant le 1er juillet 2007. Ils bénéficient alors des tarifs de retour pour une période de deux ans à compter de la date de la demande. La loi prévoit qu'un rapport envisageant la prolongation du dispositif au-delà de cette période de deux ans doit être présenté au parlement avant le 31 décembre 2008.

| 17. | Les clients bénéficiant du tarif de retour gardent le fournisseur qu'ils avaient choisi en application des dispositions de l'article 22 de la loi no 2000-108. Le contrat de fourniture qu'ils avaient conclu avec ce fournisseur reste d'application dans toutes ses dispositions, à l'exception du prix, qui est remplacé par le tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché (9). |
| --- | --- |

17.

Les clients bénéficiant du tarif de retour gardent le fournisseur qu'ils avaient choisi en application des dispositions de l'article 22 de la loi no 2000-108. Le contrat de fourniture qu'ils avaient conclu avec ce fournisseur reste d'application dans toutes ses dispositions, à l'exception du prix, qui est remplacé par le tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché (9).

| 18. | Comme les tarifs réglementés de vente d'électricité, les tarifs de retour sont des prix intégrés qui incluent le prix de la fourniture d'énergie ainsi que l'ensemble des charges d'acheminement et d'utilisation des réseaux. Leur valeur est fixée par arrêté ministériel, par référence au tarif réglementé de vente d'électricité qui serait applicable à un consommateur présentant les mêmes caractéristiques et qui n'aurait pas exercé son éligibilité. L'arrêté du 3 janvier 2007 fixant le niveau du tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché (10) fixe les valeurs relatives suivantes.






  — | pour le tarif bleu, 10 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité, |
| --- | --- | --- |

18.

Comme les tarifs réglementés de vente d'électricité, les tarifs de retour sont des prix intégrés qui incluent le prix de la fourniture d'énergie ainsi que l'ensemble des charges d'acheminement et d'utilisation des réseaux. Leur valeur est fixée par arrêté ministériel, par référence au tarif réglementé de vente d'électricité qui serait applicable à un consommateur présentant les mêmes caractéristiques et qui n'aurait pas exercé son éligibilité. L'arrêté du 3 janvier 2007 fixant le niveau du tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché (10) fixe les valeurs relatives suivantes.

—

pour le tarif bleu, 10 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité,

| — | pour le tarif jaune, 20 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité, |
| --- | --- |

—

pour le tarif jaune, 20 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité,

| — | pour le tarif vert, 23 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité. |
| --- | --- |

—

pour le tarif vert, 23 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité.

Il en résulte les valeurs moyennes suivantes:

| Tarif bleu | Tarif jaune | Tarif vert |
| --- | --- | --- |
| 96,8 EUR/MWh | 82,8 EUR/MWh | 63,96 EUR/MWh |

Tarif bleu

Tarif jaune

Tarif vert

96,8 EUR/MWh

82,8 EUR/MWh

63,96 EUR/MWh

| 19. | Les fournisseurs d'électricité qui alimentent leurs clients au tarif de retour et qui établissent qu'ils ne peuvent produire eux-mêmes ou se procurer l'électricité en question à un prix inférieur à la part des tarifs de retour correspondant à la fourniture d'énergie bénéficient d'une compensation entre leurs coûts et les recettes provenant du tarif de retour. Cette compensation est plafonnée. |
| --- | --- |

19.

Les fournisseurs d'électricité qui alimentent leurs clients au tarif de retour et qui établissent qu'ils ne peuvent produire eux-mêmes ou se procurer l'électricité en question à un prix inférieur à la part des tarifs de retour correspondant à la fourniture d'énergie bénéficient d'une compensation entre leurs coûts et les recettes provenant du tarif de retour. Cette compensation est plafonnée.

| 20. | La compensation est financée par le revenu de deux prélèvements.






  — | Une part de la “contribution au service public de l'électricité”, charge payable par l'ensemble des clients et instaurée par le I de l'article 5 de la loi no 2000-108. Cette part ne peut excéder 0,55 EUR/MWh. |
| --- | --- | --- |

20.

La compensation est financée par le revenu de deux prélèvements.

—

Une part de la “contribution au service public de l'électricité”, charge payable par l'ensemble des clients et instaurée par le I de l'article 5 de la loi no 2000-108. Cette part ne peut excéder 0,55 EUR/MWh.

| — | Une contribution due par les producteurs d'électricité exploitant des installations d'une puissance installée totale de plus de 2 GW. Cette contribution est assise sur leur production d'électricité d'origine nucléaire et hydraulique au cours de l'année précédente. Elle ne peut excéder 1,3 EUR/MWh d'origine nucléaire ou hydraulique. Cette contribution est versée à la Caisse des dépôts et consignations. |
| --- | --- |

—

Une contribution due par les producteurs d'électricité exploitant des installations d'une puissance installée totale de plus de 2 GW. Cette contribution est assise sur leur production d'électricité d'origine nucléaire et hydraulique au cours de l'année précédente. Elle ne peut excéder 1,3 EUR/MWh d'origine nucléaire ou hydraulique. Cette contribution est versée à la Caisse des dépôts et consignations.

| 21. | Dans le cas où les prélèvements ci-dessus ne suffiraient pas à payer la totalité des compensations pour une année donnée, le manque à collecter est ajouté au montant des charges à prélever l'année suivante. |
| --- | --- |

21.

Dans le cas où les prélèvements ci-dessus ne suffiraient pas à payer la totalité des compensations pour une année donnée, le manque à collecter est ajouté au montant des charges à prélever l'année suivante.

3.   EVALUATION DES MESURES — EXISTENCE D'AIDE D'ÉTAT

| 22. | Par la suite, les tarifs réglementés de vente d'électricité seront dénommés “tarifs standards”. Les tarifs réglementés transitoires d'ajustement du marché continueront à être dénommés “tarifs de retour”. |
| --- | --- |

22.

Par la suite, les tarifs réglementés de vente d'électricité seront dénommés “tarifs standards”. Les tarifs réglementés transitoires d'ajustement du marché continueront à être dénommés “tarifs de retour”.

| 23. | La Commission a analysé l'existence d'un élément d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE dans le chef des clients non résidentiels bénéficiant de l'un des deux systèmes de tarifs. |
| --- | --- |

23.

La Commission a analysé l'existence d'un élément d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE dans le chef des clients non résidentiels bénéficiant de l'un des deux systèmes de tarifs.

| 24. | Par ailleurs, pour ce qui concerne les tarifs standards, la Commission a limité son examen à la période commençant à la libéralisation au 1er juillet 2004. C'est en effet à cette date que tous les clients non résidentiels sont devenus éligibles, en application des dispositions de la directive 2003/54/CE. Auparavant, seule une petite minorité d'entreprises étaient éligibles. |
| --- | --- |

24.

Par ailleurs, pour ce qui concerne les tarifs standards, la Commission a limité son examen à la période commençant à la libéralisation au 1er juillet 2004. C'est en effet à cette date que tous les clients non résidentiels sont devenus éligibles, en application des dispositions de la directive 2003/54/CE. Auparavant, seule une petite minorité d'entreprises étaient éligibles.

| 25. | Il y a aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE lorsqu'une mesure accorde un avantage à certains entreprises ou certaines productions, que cette mesure est sélective, qu'elle est financée par des ressources d'État et qu'elle affecte ou menace d'affecter les échanges entre États membres. |
| --- | --- |

25.

Il y a aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE lorsqu'une mesure accorde un avantage à certains entreprises ou certaines productions, que cette mesure est sélective, qu'elle est financée par des ressources d'État et qu'elle affecte ou menace d'affecter les échanges entre États membres.

3.1.   Avantage

| 26. | Il y a avantage si une mesure étatique permet à une entreprise de ne pas supporter des charges auxquelles elle devrait normalement faire face en l'absence de la mesure. Le paiement de l'approvisionnement en électricité est clairement une charge dont une entreprise est normalement redevable. Il convient donc d'analyser si les mesures en examen résultent dans un allègement de cette charge. |
| --- | --- |

26.

Il y a avantage si une mesure étatique permet à une entreprise de ne pas supporter des charges auxquelles elle devrait normalement faire face en l'absence de la mesure. Le paiement de l'approvisionnement en électricité est clairement une charge dont une entreprise est normalement redevable. Il convient donc d'analyser si les mesures en examen résultent dans un allègement de cette charge.

| 27. | La Commission a donc analysé si les tarifs standards et de retour permettaient à leurs bénéficiaires de s'approvisionner en électricité à un prix plus avantageux que celui qui prévaudrait en leur absence, c'est à dire les prix du marché. |
| --- | --- |

27.

La Commission a donc analysé si les tarifs standards et de retour permettaient à leurs bénéficiaires de s'approvisionner en électricité à un prix plus avantageux que celui qui prévaudrait en leur absence, c'est à dire les prix du marché.

| 28. | La Commission note en premier chef que les autorités françaises elles-mêmes semblent estimer que cela est bien le cas. Sur son site web, le Ministère français de l'Industrie indique que “il [le tarif de retour] offre une réponse adaptée aux entreprises confrontées à la hausse récente des prix de l'électricité”. Plus loin, il est écrit que “[le tarif de retour] sera ainsi significativement inférieur au prix constatés actuellement sur les marchés” (11). Par ailleurs, comme les tarifs de retour sont au minimum de 10 % supérieurs aux tarifs standards, l'affirmation qui précède est encore plus valable pour ces derniers. |
| --- | --- |

28.

La Commission note en premier chef que les autorités françaises elles-mêmes semblent estimer que cela est bien le cas. Sur son site web, le Ministère français de l'Industrie indique que “il [le tarif de retour] offre une réponse adaptée aux entreprises confrontées à la hausse récente des prix de l'électricité”. Plus loin, il est écrit que “[le tarif de retour] sera ainsi significativement inférieur au prix constatés actuellement sur les marchés” (11). Par ailleurs, comme les tarifs de retour sont au minimum de 10 % supérieurs aux tarifs standards, l'affirmation qui précède est encore plus valable pour ces derniers.

| 29. | La Commission a cherché à confirmer cette affirmation déjà claire provenant des autorités françaises elles-mêmes par sa propre analyse. |
| --- | --- |

29.

La Commission a cherché à confirmer cette affirmation déjà claire provenant des autorités françaises elles-mêmes par sa propre analyse.

| 30. | Pour ce faire, elle a utilisé une courbe de l'évolution des prix de marché de gros de l'électricité transmise par les autorités françaises. Il s'agit d'une estimation des prix de gros de l'électricité pour un contrat annuel en fourniture de base. On peut considérer qu'il s'agit d'une estimation raisonnable du prix de gros payable par un consommateur industriel, et d'une estimation conservatrice du prix de gros payable par les autres types de consommateurs, puisque ces derniers ont un profil d'utilisation marquant un pic en heure de pointe, où l'électricité est plus chère, et un creux durant la nuit, où l'électricité est moins chère. |
| --- | --- |

30.

Pour ce faire, elle a utilisé une courbe de l'évolution des prix de marché de gros de l'électricité transmise par les autorités françaises. Il s'agit d'une estimation des prix de gros de l'électricité pour un contrat annuel en fourniture de base. On peut considérer qu'il s'agit d'une estimation raisonnable du prix de gros payable par un consommateur industriel, et d'une estimation conservatrice du prix de gros payable par les autres types de consommateurs, puisque ces derniers ont un profil d'utilisation marquant un pic en heure de pointe, où l'électricité est plus chère, et un creux durant la nuit, où l'électricité est moins chère.

| 31. | Selon cette courbe, les prix ont été à peu près stables entre 30 et 35 EUR/MWh durant l'année 2004, puis ont augmenté régulièrement en 2005 pour atteindre plus de 50 EUR/MWh à la fin de l'année 2005. Durant l'année 2006 (12), les prix ont fluctué entre 50 et 60 EUR/MWh avec une moyenne d'environ 55 EUR/MWh. Cette courbe est par ailleurs cohérente avec les données issues du rapport d'activité 2006 de la CRE (13), qui sont reproduites dans le graphe au point 37 ci-dessous pour faciliter les comparaisons numériques. |
| --- | --- |

31.

Selon cette courbe, les prix ont été à peu près stables entre 30 et 35 EUR/MWh durant l'année 2004, puis ont augmenté régulièrement en 2005 pour atteindre plus de 50 EUR/MWh à la fin de l'année 2005. Durant l'année 2006 (12), les prix ont fluctué entre 50 et 60 EUR/MWh avec une moyenne d'environ 55 EUR/MWh. Cette courbe est par ailleurs cohérente avec les données issues du rapport d'activité 2006 de la CRE (13), qui sont reproduites dans le graphe au point 37 ci-dessous pour faciliter les comparaisons numériques.

| 32. | L'année 2007 est en cours et il est donc impossible de connaître encore l'évolution des prix pour toute l'année, et donc d'en calculer une moyenne. Selon les indications partielles disponibles pour les premiers mois de l'année, les prix de marché pour un contrat annuel en fourniture de base se sont situés autour de 50 EUR/MWh, avec une tendance à la hausse depuis mars. |
| --- | --- |

32.

L'année 2007 est en cours et il est donc impossible de connaître encore l'évolution des prix pour toute l'année, et donc d'en calculer une moyenne. Selon les indications partielles disponibles pour les premiers mois de l'année, les prix de marché pour un contrat annuel en fourniture de base se sont situés autour de 50 EUR/MWh, avec une tendance à la hausse depuis mars.

| 33. | Ces prix de marché sont des prix de gros, c'est-à-dire hors coûts d'acheminement et d'utilisation du réseau. Pour pouvoir les comparer aux tarifs, qui sont des prix intégrés, il convient de retrancher de ces tarifs la part correspondant à l'acheminement et à l'utilisation du réseau, pour n'en conserver que la part correspondant à la fourniture d'énergie. |
| --- | --- |

33.

Ces prix de marché sont des prix de gros, c'est-à-dire hors coûts d'acheminement et d'utilisation du réseau. Pour pouvoir les comparer aux tarifs, qui sont des prix intégrés, il convient de retrancher de ces tarifs la part correspondant à l'acheminement et à l'utilisation du réseau, pour n'en conserver que la part correspondant à la fourniture d'énergie.

| 34. | L'estimation de la part des tarifs correspondant à l'acheminement et à l'utilisation du réseau est complexe, en raison de la grande variété des options de tarifs. Les autorités françaises n'ont pas fourni d'estimation de ces coûts à la Commission, et se sont contentées d'indiquer qu'il faudrait en tenir compte pour une comparaison significative des prix de gros avec les tarifs. |
| --- | --- |

34.

L'estimation de la part des tarifs correspondant à l'acheminement et à l'utilisation du réseau est complexe, en raison de la grande variété des options de tarifs. Les autorités françaises n'ont pas fourni d'estimation de ces coûts à la Commission, et se sont contentées d'indiquer qu'il faudrait en tenir compte pour une comparaison significative des prix de gros avec les tarifs.

| 35. | Selon la Chambre de commerce et d'industrie de Paris, ces coûts représenteraient entre 30 % et plus de 50 % du prix total de l'électricité selon la puissance souscrite et la tension de raccordement (14). |
| --- | --- |

35.

Selon la Chambre de commerce et d'industrie de Paris, ces coûts représenteraient entre 30 % et plus de 50 % du prix total de l'électricité selon la puissance souscrite et la tension de raccordement (14).

| 36. | Dans un communiqué de presse du 18 août 2006, la société POWEO estime quant à elle la part des coûts d'acheminement à près de 45 % du tarif pour un client professionnel (15). |
| --- | --- |

36.

Dans un communiqué de presse du 18 août 2006, la société POWEO estime quant à elle la part des coûts d'acheminement à près de 45 % du tarif pour un client professionnel (15).

| 37. | Au vu de ce qui précède, la Commission a retenu pour son analyse une valeur estimée de 40 % pour la part des coûts d'acheminement et d'utilisation du réseau sur le prix total de l'électricité dans les tarifs. La Commission en a déduit les estimations suivantes pour la part du tarif correspondant à la fourniture d'énergie.








  Option | Part fourniture du tarif standard (EUR/MWh) | Part fourniture du tarif de retour (EUR/MWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jusqu'au 15.6.2006 | Depuis le 16.6.2006 |
| Bleu | 52,2 | 52,8 | 61,6 |
| Jaune | 40,8 | 41,4 | 55,2 |
| Vert | 30 | 31,2 | 43,16 |

37.

Au vu de ce qui précède, la Commission a retenu pour son analyse une valeur estimée de 40 % pour la part des coûts d'acheminement et d'utilisation du réseau sur le prix total de l'électricité dans les tarifs. La Commission en a déduit les estimations suivantes pour la part du tarif correspondant à la fourniture d'énergie.

Option

Part fourniture du tarif standard (EUR/MWh)

Part fourniture du tarif de retour (EUR/MWh)

Jusqu'au 15.6.2006

Depuis le 16.6.2006

Bleu

52,2

52,8

61,6

Jaune

40,8

41,4

55,2

Vert

30

31,2

43,16

Notes Les estimations des tarifs standards sont fondées sur les moyennes données au point 12. Les estimations des tarifs de retour sont fondées sur les moyennes données au point 18. Les parts fournitures sont obtenues en retranchant du tarif concerné 40 % du tarif standard correspondant. La Commission note que les valeurs obtenues, qui sont conservatives, sont cohérentes avec celles de la figure 44 du rapport d'activité cité à la note de bas de page 13.

On reproduit ici le graphe de l'évolution des prix extrait du rapport du CRE mentionné au point 31 pour faciliter les comparaisons numériques (16).

Image

| 38. | Il résulte de ce qui précède que, même avec cette estimation conservative, les tarifs verts standard sont presque toujours inférieurs aux prix de marché en 2004. A compter de 2005, ils sont systématiquement inférieurs aux prix de marché, et de manière significative. Les tarifs de retour verts sont sensiblement inférieurs aux prix constatés sur les mois de 2007 pour lesquels des données partielles existent d'ores et déjà. |
| --- | --- |

38.

Il résulte de ce qui précède que, même avec cette estimation conservative, les tarifs verts standard sont presque toujours inférieurs aux prix de marché en 2004. A compter de 2005, ils sont systématiquement inférieurs aux prix de marché, et de manière significative. Les tarifs de retour verts sont sensiblement inférieurs aux prix constatés sur les mois de 2007 pour lesquels des données partielles existent d'ores et déjà.

| 39. | La même conclusion peut être tirée pour les tarifs standards jaunes au moins à compter de mi 2005, dans une ampleur moindre mais néanmoins toujours significative. |
| --- | --- |

39.

La même conclusion peut être tirée pour les tarifs standards jaunes au moins à compter de mi 2005, dans une ampleur moindre mais néanmoins toujours significative.

| 40. | Pour ce qui concerne les tarifs de retour jaunes, la comparaison avec les prix de fourniture en base pour les premiers mois de 2007 est moins concluante. Cependant, il faut noter que l'estimation de la part fourniture des tarifs est conservative. De plus, les tarifs jaunes concernant les entreprises moyennes plus susceptibles d'avoir une consommation plus forte en pic. La Commission en conclut qu'il existe à tout le moins de sérieux doutes que les tarifs de retour jaunes soient inférieurs aux prix de marché. |
| --- | --- |

40.

Pour ce qui concerne les tarifs de retour jaunes, la comparaison avec les prix de fourniture en base pour les premiers mois de 2007 est moins concluante. Cependant, il faut noter que l'estimation de la part fourniture des tarifs est conservative. De plus, les tarifs jaunes concernant les entreprises moyennes plus susceptibles d'avoir une consommation plus forte en pic. La Commission en conclut qu'il existe à tout le moins de sérieux doutes que les tarifs de retour jaunes soient inférieurs aux prix de marché.

| 41. | Enfin, pour les tarifs bleus, il ne semble pas que l'on puisse conclure de manière claire. Les tarifs de retour ne semblent pas attractifs. Quand aux tarifs standards, s'ils sont maintenant plutôt dans la tranche basse des prix de marché, ils ont été en revanche longtemps sensiblement supérieurs aux prix de marché. Il en résulte donc qu'ils ne semblent pas constituer un avantage systématique. |
| --- | --- |

41.

Enfin, pour les tarifs bleus, il ne semble pas que l'on puisse conclure de manière claire. Les tarifs de retour ne semblent pas attractifs. Quand aux tarifs standards, s'ils sont maintenant plutôt dans la tranche basse des prix de marché, ils ont été en revanche longtemps sensiblement supérieurs aux prix de marché. Il en résulte donc qu'ils ne semblent pas constituer un avantage systématique.

| 42. | Les analyses quantitatives conservatives de la Commission conduisent donc à une claire confirmation des assertions mentionnées au point 28 ci-dessus pour tous les tarifs verts, ainsi que pour les tarifs standards jaunes. La situation est moins tranchée pour les tarifs de retour jaunes ainsi que pour les tarifs bleus standards. Les tarifs de retour bleus semblent être quant à eux au dessus des prix de marché. |
| --- | --- |

42.

Les analyses quantitatives conservatives de la Commission conduisent donc à une claire confirmation des assertions mentionnées au point 28 ci-dessus pour tous les tarifs verts, ainsi que pour les tarifs standards jaunes. La situation est moins tranchée pour les tarifs de retour jaunes ainsi que pour les tarifs bleus standards. Les tarifs de retour bleus semblent être quant à eux au dessus des prix de marché.

| 43. | Pour finir, la Commission a confronté ces résultats à l'avis de la CRE sur le projet d'arrêté du 10 août 2006 relatif aux prix de l'électricité. |
| --- | --- |

43.

Pour finir, la Commission a confronté ces résultats à l'avis de la CRE sur le projet d'arrêté du 10 août 2006 relatif aux prix de l'électricité.

| 44. | Dans cet avis, la CRE a indiqué que la part fourniture des tarifs standards ne reflétait pas toujours la réalité des coûts de fourniture, et qu'elle est, en particulier, résiduelle, voire négative, pour certains clients aux tarifs verts et jaunes (17). |
| --- | --- |

44.

Dans cet avis, la CRE a indiqué que la part fourniture des tarifs standards ne reflétait pas toujours la réalité des coûts de fourniture, et qu'elle est, en particulier, résiduelle, voire négative, pour certains clients aux tarifs verts et jaunes (17).

| 45. | Au vu de ce qui précède, la Commission conclut qu'à ce stade de son analyse il semble y avoir un avantage, à tout le moins en moyenne, pour les catégories de clients bénéficiant des tarifs standards et de retour verts et jaunes. |
| --- | --- |

45.

Au vu de ce qui précède, la Commission conclut qu'à ce stade de son analyse il semble y avoir un avantage, à tout le moins en moyenne, pour les catégories de clients bénéficiant des tarifs standards et de retour verts et jaunes.

3.2.   Sélectivité

| 46. | Les autorités françaises font valoir que les tarifs réglementés sont accessibles à toutes les entreprises, et constitueraient à ce titre des mesures générales. |
| --- | --- |

46.

Les autorités françaises font valoir que les tarifs réglementés sont accessibles à toutes les entreprises, et constitueraient à ce titre des mesures générales.

| 47. | La Commission estime que le fait que les mesures soient applicables à toutes les entreprises ne permet pas de conclure automatiquement que ces mesures sont des mesures générales. En effet, pour ce faire, il faut non seulement que les mesures soient applicables à toutes les entreprises, mais aussi que l'avantage qui en découle soit le même pour toutes les entreprises. Il ne doit donc pas y avoir de catégorie spécifique d'entreprises qui bénéficient particulièrement de la mesure. |
| --- | --- |

47.

La Commission estime que le fait que les mesures soient applicables à toutes les entreprises ne permet pas de conclure automatiquement que ces mesures sont des mesures générales. En effet, pour ce faire, il faut non seulement que les mesures soient applicables à toutes les entreprises, mais aussi que l'avantage qui en découle soit le même pour toutes les entreprises. Il ne doit donc pas y avoir de catégorie spécifique d'entreprises qui bénéficient particulièrement de la mesure.

| 48. | Or, à ce stade de son analyse, la Commission estime que deux éléments permettent de mettre à jour une sélectivité des mesures en examen. |
| --- | --- |

48.

Or, à ce stade de son analyse, la Commission estime que deux éléments permettent de mettre à jour une sélectivité des mesures en examen.

| 49. | Premièrement, l'avantage tiré des tarifs est lié à la consommation d'électricité. Il contient donc un élément de sélectivité de facto en faveur des entreprises grandes consommatrices d'électricité, en particulier les entreprises dites “électrointensives”. |
| --- | --- |

49.

Premièrement, l'avantage tiré des tarifs est lié à la consommation d'électricité. Il contient donc un élément de sélectivité de facto en faveur des entreprises grandes consommatrices d'électricité, en particulier les entreprises dites “électrointensives”.

| 50. | Deuxièmement, et c'est sans doute le point le plus important, l'avantage n'est pas proportionnel au volume d'électricité consommé. Les paramètres pour l'applicabilité d'une option tarifaire à un client donné sont prescrits dans le droit Français. Comme il apparaît dans le tableau du point 37, l'avantage par MWh dépend de l'option tarifaire applicable au client (bleu, jaune ou vert, dans le sens de l'avantage par MWh croissant). Ainsi, le droit avantage certains catégories de consommateurs d'électricité devant d'autres, et indépendamment même de la quantité d'électricité consommée, les tarifs jaunes et verts présentent également une importante sélectivité de jure. |
| --- | --- |

50.

Deuxièmement, et c'est sans doute le point le plus important, l'avantage n'est pas proportionnel au volume d'électricité consommé. Les paramètres pour l'applicabilité d'une option tarifaire à un client donné sont prescrits dans le droit Français. Comme il apparaît dans le tableau du point 37, l'avantage par MWh dépend de l'option tarifaire applicable au client (bleu, jaune ou vert, dans le sens de l'avantage par MWh croissant). Ainsi, le droit avantage certains catégories de consommateurs d'électricité devant d'autres, et indépendamment même de la quantité d'électricité consommée, les tarifs jaunes et verts présentent également une importante sélectivité de jure.

| 51. | Au vu de ce qui précède, à ce stade de son analyse, la Commission conclut que les tarifs standards et de retour jaunes et verts présentent un caractère sélectif. |
| --- | --- |

51.

Au vu de ce qui précède, à ce stade de son analyse, la Commission conclut que les tarifs standards et de retour jaunes et verts présentent un caractère sélectif.

3.3.   Ressources d'État

3.3.1.   Sur les tarifs standards

| 52. | Les tarifs standards sont financés par les ressources d'EDF et des DNNs, qui vendent l'électricité à leurs clients à un prix inférieur au prix qui résulterait du libre fonctionnement marché. |
| --- | --- |

52.

Les tarifs standards sont financés par les ressources d'EDF et des DNNs, qui vendent l'électricité à leurs clients à un prix inférieur au prix qui résulterait du libre fonctionnement marché.

| 53. | La Commission a analysé si ces ressources pouvaient être qualifiées de ressources d'État. |
| --- | --- |

53.

La Commission a analysé si ces ressources pouvaient être qualifiées de ressources d'État.

| 54. | Dans son arrêt Stardust (18), la cour a indiqué que d'utilisation de ressources d'entreprises publiques relevait de l'application de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE lorsque le mode d'utilisation de ces ressources est imputable à l'État. |
| --- | --- |

54.

Dans son arrêt Stardust (18), la cour a indiqué que d'utilisation de ressources d'entreprises publiques relevait de l'application de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE lorsque le mode d'utilisation de ces ressources est imputable à l'État.

| 55. | Dans le cas d'espèce, l'imputabilité à l'État est évidente puisque le mécanisme des tarifs standards est mis en place par une loi. De plus, le niveau des tarifs est fixé par arrêté ministériel pour chacune des catégories tarifaires. Les décisions sont donc des décisions étatiques, sur lesquelles les entreprises n'ont aucune prise. |
| --- | --- |

55.

Dans le cas d'espèce, l'imputabilité à l'État est évidente puisque le mécanisme des tarifs standards est mis en place par une loi. De plus, le niveau des tarifs est fixé par arrêté ministériel pour chacune des catégories tarifaires. Les décisions sont donc des décisions étatiques, sur lesquelles les entreprises n'ont aucune prise.

| 56. | Il reste donc à analyser la nature de la propriété d'EDF et des DNNs. |
| --- | --- |

56.

Il reste donc à analyser la nature de la propriété d'EDF et des DNNs.

| 57. | L'État est largement majoritaire au capital d'EDF. Au 30 janvier 2006, il en possédait 87,3 % (19). EDF est donc sous le contrôle de l'État. Il s'agit d'une entreprise publique, et ses ressources sont donc des ressources d'État. Lorsqu'un consommateur bénéficiant du tarif est fourni par EDF, les décisions légales et réglementaires de l'État mentionnées au paragraphe 55 imposent à EDF de fournir l'électricité à un prix qui est inférieur à celui qui s'appliquerait sur le marché. L'utilisation de ces ressources d'État est donc aussi imputable à l'État, comme cela est expliqué ci-dessus. |
| --- | --- |

57.

L'État est largement majoritaire au capital d'EDF. Au 30 janvier 2006, il en possédait 87,3 % (19). EDF est donc sous le contrôle de l'État. Il s'agit d'une entreprise publique, et ses ressources sont donc des ressources d'État. Lorsqu'un consommateur bénéficiant du tarif est fourni par EDF, les décisions légales et réglementaires de l'État mentionnées au paragraphe 55 imposent à EDF de fournir l'électricité à un prix qui est inférieur à celui qui s'appliquerait sur le marché. L'utilisation de ces ressources d'État est donc aussi imputable à l'État, comme cela est expliqué ci-dessus.

| 58. | Selon les indications à la disposition de la Commission, les DNNs sont au nombre de 168 (20). |
| --- | --- |

58.

Selon les indications à la disposition de la Commission, les DNNs sont au nombre de 168 (20).

| 59. | 144 sur ces 168 DNNs sont sous des régies ou des sociétés d'économie mixte. Les régies sont des établissements publics entièrement contrôlés par les collectivités (par exemple les municipalités). Les sociétés d'économie mixte sont des sociétés anonymes dont le capital est majoritairement détenu par les pouvoirs publics, et ses ressources sont donc des ressources d'état. Ces DNNs sont donc contrôlées directement par l'État. Il y a également un EPIC (Établissement Public à caractère Industriel et Commercial). Les EPIC sont des établissements publics, entièrement propriété de l'État, et ses ressources sont donc des ressources d'état. |
| --- | --- |

59.

144 sur ces 168 DNNs sont sous des régies ou des sociétés d'économie mixte. Les régies sont des établissements publics entièrement contrôlés par les collectivités (par exemple les municipalités). Les sociétés d'économie mixte sont des sociétés anonymes dont le capital est majoritairement détenu par les pouvoirs publics, et ses ressources sont donc des ressources d'état. Ces DNNs sont donc contrôlées directement par l'État. Il y a également un EPIC (Établissement Public à caractère Industriel et Commercial). Les EPIC sont des établissements publics, entièrement propriété de l'État, et ses ressources sont donc des ressources d'état.

| 60. | D'autres DNNs, comme Électricité de Strasbourg, sont des sociétés anonymes, dont la majorité est détenue conjointement par EDF et/ou par des autorités municipales. Ces sociétés sont donc également sous le contrôle de l'État. |
| --- | --- |

60.

D'autres DNNs, comme Électricité de Strasbourg, sont des sociétés anonymes, dont la majorité est détenue conjointement par EDF et/ou par des autorités municipales. Ces sociétés sont donc également sous le contrôle de l'État.

| 61. | Enfin, une petite minorité de DNNs (20 sur 168) ont une structure de coopérative ou de société d'intérêt collectif agricole d'électricité, dont il est plus difficile de déterminer si l'Etat en exerce le contrôle. |
| --- | --- |

61.

Enfin, une petite minorité de DNNs (20 sur 168) ont une structure de coopérative ou de société d'intérêt collectif agricole d'électricité, dont il est plus difficile de déterminer si l'Etat en exerce le contrôle.

| 62. | Au vu du fait qu'EDF distribue elle-même l'immense majorité (environ 95 %) du volume total d'énergie concerné par les tarifs standards et qu'une très large majorité des autres distributeurs sont contrôlés eux-mêmes par l'État, la Commission estime que l'on peut conclure, à ce stade de l'analyse, que les sommes mises en jeu représentent, au moins leur quasi-totalité, des ressources d'État. |
| --- | --- |

62.

Au vu du fait qu'EDF distribue elle-même l'immense majorité (environ 95 %) du volume total d'énergie concerné par les tarifs standards et qu'une très large majorité des autres distributeurs sont contrôlés eux-mêmes par l'État, la Commission estime que l'on peut conclure, à ce stade de l'analyse, que les sommes mises en jeu représentent, au moins leur quasi-totalité, des ressources d'État.

| 63. | Cette conclusion est renforcée par le fait que les DNNs achètent le plus souvent l'électricité qu'ils distribuent dans le système des tarifs standards auprès d'EDF, par un système lui-même réglementé par l'État, dit système des “tarifs de cession de l'électricité aux distributeurs non nationalisés”. Par ce système, EDF est soumis a l'obligation de fournir aux DNNs la quantité d'électricité dont ils ont besoin pour remplir leurs obligations de fourniture dans le système des tarifs standards, à un prix leur permettant de vendre l'électricité au tarif standard sans pertes. Les DNNs transfèrent donc au moins une partie de leur charge financière à EDF. La Commission estime qu'il est donc très probable que, in fine, la totalité des ressources impliquées dans le système des tarifs standards proviennent d'entreprises publiques. |
| --- | --- |

63.

Cette conclusion est renforcée par le fait que les DNNs achètent le plus souvent l'électricité qu'ils distribuent dans le système des tarifs standards auprès d'EDF, par un système lui-même réglementé par l'État, dit système des “tarifs de cession de l'électricité aux distributeurs non nationalisés”. Par ce système, EDF est soumis a l'obligation de fournir aux DNNs la quantité d'électricité dont ils ont besoin pour remplir leurs obligations de fourniture dans le système des tarifs standards, à un prix leur permettant de vendre l'électricité au tarif standard sans pertes. Les DNNs transfèrent donc au moins une partie de leur charge financière à EDF. La Commission estime qu'il est donc très probable que, in fine, la totalité des ressources impliquées dans le système des tarifs standards proviennent d'entreprises publiques.

| 64. | Les tarifs de standards sont donc financés par des ressources d'État et imputable à celui-ci. |
| --- | --- |

64.

Les tarifs de standards sont donc financés par des ressources d'État et imputable à celui-ci.

3.3.2.   Sur les tarifs de retour

| 65. | Les tarifs de retour sont financés par les revenus de deux contributions imposées par l'État, comme décrit au point 20 ci-dessus. |
| --- | --- |

65.

Les tarifs de retour sont financés par les revenus de deux contributions imposées par l'État, comme décrit au point 20 ci-dessus.

| 66. | En application de la pratique constante de la Commission (21), qui suit la jurisprudence de la Cour à cet égard [voir par exemple les arrêts de la Cour dans les affaires C-173/73 (22) et C-78/79 (23)], le revenu de ce type de contributions constitue des ressources d'État lorsque trois conditions cumulatives dont réunies. |
| --- | --- |

66.

En application de la pratique constante de la Commission (21), qui suit la jurisprudence de la Cour à cet égard [voir par exemple les arrêts de la Cour dans les affaires C-173/73 (22) et C-78/79 (23)], le revenu de ce type de contributions constitue des ressources d'État lorsque trois conditions cumulatives dont réunies.

| 67. | Premièrement, les contributions doivent être imposées par l'État. C'est ici le cas puisque les deux contributions sont imposées par la loi no 2000-108. |
| --- | --- |

67.

Premièrement, les contributions doivent être imposées par l'État. C'est ici le cas puisque les deux contributions sont imposées par la loi no 2000-108.

| 68. | Deuxièmement, le revenu des contributions doit être versé auprès d'un organisme désigné par l'État. Il s'agit ici de la Caisse des Dépôts et Consignations. |
| --- | --- |

68.

Deuxièmement, le revenu des contributions doit être versé auprès d'un organisme désigné par l'État. Il s'agit ici de la Caisse des Dépôts et Consignations.

| 69. | Troisièmement, le revenu des contributions doit être utilisé au bénéfice de certaines entreprises, selon des règles établies par l'État. Ici encore c'est le cas puisque le revenu des contributions est utilisé en application des dispositions de la loi no 2000-108, pour bénéficier in fine aux catégories d'utilisateurs définis par l'État, dans une mesure également définie par lui. |
| --- | --- |

69.

Troisièmement, le revenu des contributions doit être utilisé au bénéfice de certaines entreprises, selon des règles établies par l'État. Ici encore c'est le cas puisque le revenu des contributions est utilisé en application des dispositions de la loi no 2000-108, pour bénéficier in fine aux catégories d'utilisateurs définis par l'État, dans une mesure également définie par lui.

| 70. | Les tarifs de retour sont donc financés par des ressources d'État. |
| --- | --- |

70.

Les tarifs de retour sont donc financés par des ressources d'État.

3.4.   Affectation des échanges

| 71. | Les tarifs standards et de retour constituent des régimes d'aides, applicables à tous les secteurs de l'économie. La Commission considère que l'impact sur les échanges de tels régimes peut être présumé puisque la plupart des activités économiques font l'objet d'échanges entre États membres. |
| --- | --- |

71.

Les tarifs standards et de retour constituent des régimes d'aides, applicables à tous les secteurs de l'économie. La Commission considère que l'impact sur les échanges de tels régimes peut être présumé puisque la plupart des activités économiques font l'objet d'échanges entre États membres.

3.5.   Conclusion

| 72. | A ce stade de son analyse, la Commission conclut que les tarifs standards jaunes et verts et les tarifs de retour jaunes et verts constituent des aides d'État aux opérateurs économiques qui en bénéficient. |
| --- | --- |

72.

A ce stade de son analyse, la Commission conclut que les tarifs standards jaunes et verts et les tarifs de retour jaunes et verts constituent des aides d'État aux opérateurs économiques qui en bénéficient.

4.   ÉVALUATION DES MESURES — LÉGALITÉ

| 73. | Aucun des deux systèmes de tarifs n'a été notifié à la Commission au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE avant sa mise en œuvre. Les aides sont donc des aides illégales au sens de l'article premier, lettre f), du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE (24). |
| --- | --- |

73.

Aucun des deux systèmes de tarifs n'a été notifié à la Commission au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE avant sa mise en œuvre. Les aides sont donc des aides illégales au sens de l'article premier, lettre f), du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE (24).

5.   ÉVALUATION DES MESURES — COMPATIBILITÉ

| 74. | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE comporte un principe général d'interdiction des aides d'État dans la Communauté. L'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE porte des dérogations à ce principe général. |
| --- | --- |

74.

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE comporte un principe général d'interdiction des aides d'État dans la Communauté. L'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE porte des dérogations à ce principe général.

| 75. | Les dérogations de l'article 87, paragraphe 2, du traité CE, ne semblent pas s'appliquer dans le cas d'espèce. En effet, les aides ne sont pas octroyées aux consommateurs individuels, ne sont pas destinées à remédier aux dommages causés par les calamités naturelles ou par d'autres événements extraordinaires, et ne sont pas octroyées à l'économie de certaines régions de la République fédérale d'Allemagne affectées par la division de l'Allemagne. |
| --- | --- |

75.

Les dérogations de l'article 87, paragraphe 2, du traité CE, ne semblent pas s'appliquer dans le cas d'espèce. En effet, les aides ne sont pas octroyées aux consommateurs individuels, ne sont pas destinées à remédier aux dommages causés par les calamités naturelles ou par d'autres événements extraordinaires, et ne sont pas octroyées à l'économie de certaines régions de la République fédérale d'Allemagne affectées par la division de l'Allemagne.

| 76. | Les dérogations prévues à l'article 87, paragraphe 3, lettres a), b) et d), du traité CE ne semblent pas non plus être d'application. En effet, à l'exception de circonstances exceptionnelles qui ne semblent pas réunies dans ce cas, l'article 87, paragraphe 3, lettre a), n'autorise pas d'aides au fonctionnement. De plus, les aides ne sont pas destinées à promouvoir la réalisation d'un projet important d'intérêt européen commun ou à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre, ni destinées à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine. |
| --- | --- |

76.

Les dérogations prévues à l'article 87, paragraphe 3, lettres a), b) et d), du traité CE ne semblent pas non plus être d'application. En effet, à l'exception de circonstances exceptionnelles qui ne semblent pas réunies dans ce cas, l'article 87, paragraphe 3, lettre a), n'autorise pas d'aides au fonctionnement. De plus, les aides ne sont pas destinées à promouvoir la réalisation d'un projet important d'intérêt européen commun ou à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre, ni destinées à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine.

| 77. | L'article 87, paragraphe 3, lettre c), du traité CE, prévoit la possibilité d'autoriser des aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. La Commission a publié plusieurs lignes directrices et communications destinées à expliquer comment elle appliquerait les dispositions de cet article du traité. A ce stade de son analyse, il semble que les aides en cause ne puissent être autorisées à la lumière d'aucun de ces documents. |
| --- | --- |

77.

L'article 87, paragraphe 3, lettre c), du traité CE, prévoit la possibilité d'autoriser des aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. La Commission a publié plusieurs lignes directrices et communications destinées à expliquer comment elle appliquerait les dispositions de cet article du traité. A ce stade de son analyse, il semble que les aides en cause ne puissent être autorisées à la lumière d'aucun de ces documents.

6.   ÉVALUATION DES MESURES — SERVICES D'INTÉRÊT ÉCONOMIQUE GÉNÉRAL

| 78. | En l'absence de possibilité de déclarer l'aide compatible avec le marché commun en application des dispositions de l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE, la Commission a analysé dans quelle mesure les dispositions de l'article 86, paragraphe 2, pourraient s'appliquer. |
| --- | --- |

78.

En l'absence de possibilité de déclarer l'aide compatible avec le marché commun en application des dispositions de l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE, la Commission a analysé dans quelle mesure les dispositions de l'article 86, paragraphe 2, pourraient s'appliquer.

| 79. | Le traité CE autorise une dérogation à certaines de ses règles, sous certaines conditions, pour la mise en œuvre de Services d'Intérêt Économique Général (ci-après “SIEGs”). La base juridique pour cette dérogation peut être soit les critères définis par la Cour dans l'arrêt Altmark (25), soit l'utilisation directe des dispositions de l'article 86, paragraphe 2, du traité CE. Lorsque les critères de l'arrêt Almark sont remplis, la mesure échappe à la qualification d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

79.

Le traité CE autorise une dérogation à certaines de ses règles, sous certaines conditions, pour la mise en œuvre de Services d'Intérêt Économique Général (ci-après “SIEGs”). La base juridique pour cette dérogation peut être soit les critères définis par la Cour dans l'arrêt Altmark (25), soit l'utilisation directe des dispositions de l'article 86, paragraphe 2, du traité CE. Lorsque les critères de l'arrêt Almark sont remplis, la mesure échappe à la qualification d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| 80. | La condition préliminaire pour que l'une de ces deux bases légales s'applique est que la mesure concernée vise l'accomplissement d'un SIEG. Les États membres jouissent d'une grande marge de discrétion pour la définition de ce qu'ils considèrent comme des SIEGs. Cependant, dans certains secteurs, cette discrétion est encadrée par la législation communautaire. |
| --- | --- |

80.

La condition préliminaire pour que l'une de ces deux bases légales s'applique est que la mesure concernée vise l'accomplissement d'un SIEG. Les États membres jouissent d'une grande marge de discrétion pour la définition de ce qu'ils considèrent comme des SIEGs. Cependant, dans certains secteurs, cette discrétion est encadrée par la législation communautaire.

| 81. | A ce stage de son analyse, la Commission estime que cela est le cas dans le secteur de l'électricité. |
| --- | --- |

81.

A ce stage de son analyse, la Commission estime que cela est le cas dans le secteur de l'électricité.

| 82. | La directive 2003/54/CE organise le marché intérieur de l'électricité. |
| --- | --- |

82.

La directive 2003/54/CE organise le marché intérieur de l'électricité.

| 83. | Son article 3 fixe les règles applicables aux obligations de service public (qui sont un autre nom pour les SIEG). Le paragraphe 3 de cet article dispose que “Les États membres veillent à ce que tous les clients résidentiels et, lorsqu'ils le jugent approprié, les petites entreprises (à savoir les entreprises employant moins de 50 personnes et ayant un chiffre d'affaire annuel ou un bilan qui n'excède pas 10 millions d'EUR) bénéficient du service universel, c'est-à-dire du droit d'être approvisionnés, sur leur territoire, en électricité d'une qualité bien définie, et ce à des prix raisonnables, aisément et clairement comparables et transparents”. |
| --- | --- |

83.

Son article 3 fixe les règles applicables aux obligations de service public (qui sont un autre nom pour les SIEG). Le paragraphe 3 de cet article dispose que “Les États membres veillent à ce que tous les clients résidentiels et, lorsqu'ils le jugent approprié, les petites entreprises (à savoir les entreprises employant moins de 50 personnes et ayant un chiffre d'affaire annuel ou un bilan qui n'excède pas 10 millions d'EUR) bénéficient du service universel, c'est-à-dire du droit d'être approvisionnés, sur leur territoire, en électricité d'une qualité bien définie, et ce à des prix raisonnables, aisément et clairement comparables et transparents”.

| 84. | Les dispositions susmentionnées définissent le périmètre possible du service universel concernant la fourniture d'électricité. Ce périmètre contient l'approvisionnement des clients résidentiels et, lorsque l'État membre le juge approprié, des petites entreprises. Il exclut les entreprises qui ne sont pas des petites entreprises, c'est-à-dire les entreprises moyennes et grandes. |
| --- | --- |

84.

Les dispositions susmentionnées définissent le périmètre possible du service universel concernant la fourniture d'électricité. Ce périmètre contient l'approvisionnement des clients résidentiels et, lorsque l'État membre le juge approprié, des petites entreprises. Il exclut les entreprises qui ne sont pas des petites entreprises, c'est-à-dire les entreprises moyennes et grandes.

| 85. | Par ailleurs, le paragraphe 2 de l'article 3 de la directive précitée dispose pour sa part que “en tenant pleinement compte des dispositions pertinentes du traité, en particulier de son article 86, les États membres peuvent imposer aux entreprises du secteur de l'électricité, dans l'intérêt économique général, des obligations de service public qui peuvent porter sur la sécurité, y compris la sécurité l'approvisionnement, la régularité, la qualité et le prix de la fourniture, ainsi que la protection de l'environnement, y compris l'efficacité énergétique et la protection du climat. Ces obligations sont clairement définies, transparentes, non discriminatoires et contrôlables et garantissent aux entreprises d'électricité de l'Union européenne un égal accès aux consommateurs nationaux.” |
| --- | --- |

85.

Par ailleurs, le paragraphe 2 de l'article 3 de la directive précitée dispose pour sa part que “en tenant pleinement compte des dispositions pertinentes du traité, en particulier de son article 86, les États membres peuvent imposer aux entreprises du secteur de l'électricité, dans l'intérêt économique général, des obligations de service public qui peuvent porter sur la sécurité, y compris la sécurité l'approvisionnement, la régularité, la qualité et le prix de la fourniture, ainsi que la protection de l'environnement, y compris l'efficacité énergétique et la protection du climat. Ces obligations sont clairement définies, transparentes, non discriminatoires et contrôlables et garantissent aux entreprises d'électricité de l'Union européenne un égal accès aux consommateurs nationaux.”

| 86. | La Commission note que ce paragraphe permet, entre autres objectifs, l'imposition d'obligations de service public dans l'intérêt économique général qui peuvent porter sur le prix de la fourniture. Elle note que les tarifs réglementés (standards et de retour) constituent des obligations imposées aux entreprises d'électricité qui portent sur le prix de la fourniture, et qui sont notamment clairement définies et contrôlables. Toutefois, compte tenu notamment du fait que l'obligation n'est pas limitée dans le temps ou à des circonstances particulières, la Commission ne peut conclure à ce stade que les obligations n'excèdent pas ce qui est nécessaire pour garantir l'accomplissement de l'éventuelle mission de service public confiée aux entreprises d'électricité, et pour ne pas affecter les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun dans un système où le jeu de la concurrence devrait en principe entraîner la fixation de prix compétitifs — comme le prévoit l'article 86 du traité CE. |
| --- | --- |

86.

La Commission note que ce paragraphe permet, entre autres objectifs, l'imposition d'obligations de service public dans l'intérêt économique général qui peuvent porter sur le prix de la fourniture. Elle note que les tarifs réglementés (standards et de retour) constituent des obligations imposées aux entreprises d'électricité qui portent sur le prix de la fourniture, et qui sont notamment clairement définies et contrôlables. Toutefois, compte tenu notamment du fait que l'obligation n'est pas limitée dans le temps ou à des circonstances particulières, la Commission ne peut conclure à ce stade que les obligations n'excèdent pas ce qui est nécessaire pour garantir l'accomplissement de l'éventuelle mission de service public confiée aux entreprises d'électricité, et pour ne pas affecter les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun dans un système où le jeu de la concurrence devrait en principe entraîner la fixation de prix compétitifs — comme le prévoit l'article 86 du traité CE.

| 87. | La Commission doit donc à ce stade de l'analyse formuler des doutes sur le fait que les aides puissent bénéficier des dérogations prévues par le traité CE pour l'accomplissement de SIEG, notamment pour ce qui concerne les entreprises qui ne sont pas des petites entreprises. |
| --- | --- |

87.

La Commission doit donc à ce stade de l'analyse formuler des doutes sur le fait que les aides puissent bénéficier des dérogations prévues par le traité CE pour l'accomplissement de SIEG, notamment pour ce qui concerne les entreprises qui ne sont pas des petites entreprises.

7.   CONCLUSION

| 88. | Au vu de ce qui précède, la Commission a des doutes sur la compatibilité avec le marché commun des tarifs standards et des tarifs de retour, tous deux dans leurs composantes jaunes et vertes, pour ce qui concerne leur application après le 1er juillet 2004, et aux clients non résidentiels qui ne sont pas des petites entreprises (26). |
| --- | --- |

88.

Au vu de ce qui précède, la Commission a des doutes sur la compatibilité avec le marché commun des tarifs standards et des tarifs de retour, tous deux dans leurs composantes jaunes et vertes, pour ce qui concerne leur application après le 1er juillet 2004, et aux clients non résidentiels qui ne sont pas des petites entreprises (26).

| 89. | Le fait que le périmètre de la présente décision soit restreint à l'approvisionnement en électricité des clients non résidentiels qui ne sont pas des petites entreprises au sens de la directive 2003/54/CE est sans préjudice d'initiatives de la Commission concernant les tarifs dans leur application à d'autres consommateurs. En particulier, la Commission souligne que les autorités françaises n'ont informé la Commission d'aucune mesure adoptée dans le but de remplir obligations de service public comme l'article 3, paragraphe 9, de ladite directive leur en faisait obligation. |
| --- | --- |

89.

Le fait que le périmètre de la présente décision soit restreint à l'approvisionnement en électricité des clients non résidentiels qui ne sont pas des petites entreprises au sens de la directive 2003/54/CE est sans préjudice d'initiatives de la Commission concernant les tarifs dans leur application à d'autres consommateurs. En particulier, la Commission souligne que les autorités françaises n'ont informé la Commission d'aucune mesure adoptée dans le but de remplir obligations de service public comme l'article 3, paragraphe 9, de ladite directive leur en faisait obligation.

| 90. | Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des aides dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente. |
| --- | --- |

90.

Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des aides dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.

| 91. | La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

91.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| 92. | Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.” |
| --- | --- |

92.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.”

---

(1)  OV L 176, 15.7.2003., 37. lpp.

1

(2)  JORF no 35 du 11.2.2000, p. 2143. Cette loi a été modifiée à plusieurs reprises, la dernière fois par la loi no 2007-290 du 5 mars 2007 instituant le droit au logement opposable et portant diverses mesures en faveur de la cohésion sociale (JORF no 55 du 6.3.2007, p. 4190).

2

o

o

o

(3)  JO L 176 du 15.7.2003, p. 37.

3

(4)  L'article 2.11 de la directive 2003/54/CE définit les clients non résidentiels comme les personnes physiques ou morales achetant de l'électricité non destinée à leur usage domestique. Cette définition englobe les producteurs et les clients grossistes.

4

(5)  L'article 2.10 de la directive 2003/54/CE définit les clients non résidentiels comme les clients achetant de l'électricité pour leur propre consommation domestique, ce qui exclut les activités commerciales ou professionnelles.

5

(6)  EDF indique que sa branche distribution fournit environ 95 % du volume d'électricité concerné. Source: Brochure intitulée “Tarif d'Utilisation de Réseau Public de Distribution d'Électricité”, EDF Réseau Distribution, pp. 4-5.

6

Tarif d'Utilisation de Réseau Public de Distribution d'Électricité

(7)  JORF no 186 du 12 août 2006, p. 12005.

7

o

(8)  JORF no 284 du 8.12.2006, p. 18531. Cette loi est une des modifications de la loi no 2000-108.

8

o

o

(9)  Source: “Note interprétative sur la mise en œuvre du tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché”. Ministère de l'Industrie:

9

Note interprétative sur la mise en œuvre du tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché

http://www.industrie.gouv.fr/energie/electric/note-interpretative-tarif_retour.pdf.

(10)  JORF no 4 du 5 janvier 2007, p. 170.

10

o

(11)  http://www.industrie.gouv.fr/energie/electric/tarif-retour.htm.

11

(12)  La courbe s'arrête au 22.11.2006.

12

(13)  CRE. Rapport d'activité 2006, 5.7.2006, partie 3: la régulation du marché de l'électricité, p. 58:

13

http://www.cre.fr/fr/content/download/3625/66567/file/1152782313089.pdf.

(14)  http://www.environnement.ccip.fr/energie/electricite/reseau-transport-electricite.htm.

14

(15)  Source: POWEO, cité par Companynews:

15

http://www.companynewsgroup.com/imprimer.asp?co_id=111260.

(16)  Les prix en Allemagne apparaissent uniquement parce que ce graphe était également utilisé par le CRE pour une comparaison France/Allemagne. Ils n'ont pas d'utilité pour la présente décision.

16

(17)  Avis de la Commission de régulation de l'énergie du 9 août 2006 sur le projet d'arrêté relatif aux prix de vente de l'électricité, section 2.2, deuxième paragraphe:

17

http://www.cre.fr/imgAdmin/1161595981902.pdf.

(18)  Arrêt de la Cour du 16.5.2002 dans l'affaire C-482/99 (République française c/ Commission).

18

(19)  http://actionnaires.edf.com/97163i/Accueil-com/Actionnaires/Bourse/Structure-de-l-actionnariat.html.

19

(20)  Les données datent du 15.4.2002. Quelques modifications mineures peuvent avoir eu lieu depuis lors, comme des regroupements de DNNs de zones proches, mais aucun changement radical.

20

(21)  Voir par exemple la décision de la Commission dans le cas d'aide d'État N 161/04 — Coûts échoués au Portugal (JO C 250 du 8.10.2005, p. 9).

21

(22)  Arrêt de la Cour du 2.7.1974 dans l'affaire 173/73, Italie c/ Commission.

22

(23)  Arrêt de la Cour du 22.3.1997 dans l'affaire 78-76, Steinike c/ République Fédérale d'Allemagne.

23

(24)  JO L 83 du 27.3.1999, p. 1. L'article 93 du traité CE porte maintenant le numéro 88.

24

(25)  Arrêt de la Cour du 24.7.2003 dans l'affaire C-280/00.

25

(26)  Pour des cas similaires, voir les décisions de la Commission dans les cas d'aides d'État C 38/04, C 13/06, C 36/06 et C 3/07.

26

---

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/20

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4742 — Oxbow/SSM)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 164/06)

| 1. | Komisija 2007. gada 10. jūlijā. saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), saskaņā ar kuru uzņēmums Oxbow Carbon & Minerals LLC (“OCM”), kas ir daļa no Oxbow Group (“Oxbow”, ASV), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonīgu kontroli pār uzņēmumu SSM Coal B.V. (“SSM”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 10. jūlijā. saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), saskaņā ar kuru uzņēmums Oxbow Carbon & Minerals LLC (“OCM”), kas ir daļa no Oxbow Group (“Oxbow”, ASV), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonīgu kontroli pār uzņēmumu SSM Coal B.V. (“SSM”, Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Oxbow: dažāda veida cietā kurināmā un citu ar oglekli saistītu produktu, tostarp ogļu, kalcinēta koksa un naftas koksa, ieguve, ražošana, pārdošana un izplatīšana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Oxbow: dažāda veida cietā kurināmā un citu ar oglekli saistītu produktu, tostarp ogļu, kalcinēta koksa un naftas koksa, ieguve, ražošana, pārdošana un izplatīšana;

| — | SSM: dažāda veida cietā kurināmā un citu ar oglekli saistītu produktu, tostarp ogļu un naftas koksa, ieguve, piegādes avotu meklēšana, piegāde un izplatīšana. |
| --- | --- |

—

SSM: dažāda veida cietā kurināmā un citu ar oglekli saistītu produktu, tostarp ogļu un naftas koksa, ieguve, piegādes avotu meklēšana, piegāde un izplatīšana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4742 — Oxbow/SSM uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4742 — Oxbow/SSM uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/21

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 164/07)

| 1. | Komisija 2007. gada 10. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un atbilstoši atsaucei uz regulas 4. panta 5. punktu, ar kuru uzņēmums Thornwood Associates Limited Partnership (“Thornwood”, ASV), ko kontrolē Carl C. Icahn, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Federal-Mogul Corporation (“Federal-Mogul”, ASV), iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 10. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un atbilstoši atsaucei uz regulas 4. panta 5. punktu, ar kuru uzņēmums Thornwood Associates Limited Partnership (“Thornwood”, ASV), ko kontrolē Carl C. Icahn, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Federal-Mogul Corporation (“Federal-Mogul”, ASV), iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Thornwood: Icahn kunga ieguldījumu turēšana dažādos uzņēmumos, kuros viņam ir intereses (EEZ tie galvenokārt ir pārtikas rūpniecības uzņēmumi, izdevniecības un mājsaimniecības produktu ražošana un pārdošana); |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Thornwood: Icahn kunga ieguldījumu turēšana dažādos uzņēmumos, kuros viņam ir intereses (EEZ tie galvenokārt ir pārtikas rūpniecības uzņēmumi, izdevniecības un mājsaimniecības produktu ražošana un pārdošana);

| — | uzņēmums Federal-Mogul: automobiļu daļu un komponentu piegāde (dzinēju komponenti, drošības sistēmas, apgaismošanas sistēmas). |
| --- | --- |

—

uzņēmums Federal-Mogul: automobiļu daļu un komponentu piegāde (dzinēju komponenti, drošības sistēmas, apgaismošanas sistēmas).

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Komisija

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/22

---

Paziņojums potenciālajiem importētājiem Eiropas Savienībā par tādu ierobežojamo vielu ievešanu 2008. gadā, kuras noārda ozona slāni, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni,

(2007/C 164/08)

| I. | Šis paziņojums ir adresēts uzņēmējiem, kas laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim plāno Eiropas Kopienā no avotiem ārpus EK ievest šādas vielas.






  I grupa: | CFC 11, 12, 113, 114 un 115; |
| --- | --- | --- |
| II grupa: | citi pilnīgi halogenēti CFC; |
| III grupa: | halons 1211, 1301 un 2402; |
| IV grupa: | tetrahlorogleklis; |
| V grupa: | 1,1,1-trihloretāns; |
| VI grupa: | metilbromīds; |
| VII grupa: | daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži; |
| VIII grupa: | daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži; |
| IX grupa: | bromhlormetāns. |

I.

Šis paziņojums ir adresēts uzņēmējiem, kas laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim plāno Eiropas Kopienā no avotiem ārpus EK ievest šādas vielas.

I grupa:

CFC 11, 12, 113, 114 un 115;

II grupa:

citi pilnīgi halogenēti CFC;

III grupa:

halons 1211, 1301 un 2402;

IV grupa:

tetrahlorogleklis;

V grupa:

1,1,1-trihloretāns;

VI grupa:

metilbromīds;

VII grupa:

daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži;

VIII grupa:

daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži;

IX grupa:

bromhlormetāns.

| II. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2037/2000 7. pantā paredzēts (1), ka laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim saskaņā ar 18. panta 2. punktā noteikto procedūru tiek noteikti kvantitatīvi ierobežojumi, un ražotājiem un importētājiem noteiktas kvotas šā paziņojuma I pielikuma I līdz IX grupā iekļauto vielu ievešanai (2).
  Saskaņā ar regulas 18. pantu kvotas jāpiešķir:






  a) | metilbromīdam karantīnas un kravu pirmsnosūtīšanas lietojumiem, kurus noteikušas Monreālas protokola Puses un kuri ir saskaņā ar regulas 4. panta 2. punkta iii) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

II.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2037/2000 7. pantā paredzēts (1), ka laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim saskaņā ar 18. panta 2. punktā noteikto procedūru tiek noteikti kvantitatīvi ierobežojumi, un ražotājiem un importētājiem noteiktas kvotas šā paziņojuma I pielikuma I līdz IX grupā iekļauto vielu ievešanai (2).

Saskaņā ar regulas 18. pantu kvotas jāpiešķir:

a)

metilbromīdam karantīnas un kravu pirmsnosūtīšanas lietojumiem, kurus noteikušas Monreālas protokola Puses un kuri ir saskaņā ar regulas 4. panta 2. punkta iii) apakšpunktu;

| b) | metilbromīdam izmantošanai kritiskiem lietojumiem, kurus apstiprinājusi Komisija, saskaņā ar Lēmumu IX/6, Ex.I/3, Ex.I/4 un citiem attiecīgiem kritērijiem, par kuriem vienojušās Monreālas protokola Puses, kā arī saskaņā ar regulas 3. panta 2. punkta ii) apakšpunktu. Tomēr jāatzīmē, ka kopš 2005. gada kvotas vairs nepiešķir importētājiem, bet gan dalībvalstīm saskaņā ar atsevišķu Komisijas lēmumu; pēc tam dalībvalstis attiecīgās kvotas sadala savas valsts autorizētajiem fumigatoriem; |
| --- | --- |

b)

metilbromīdam izmantošanai kritiskiem lietojumiem, kurus apstiprinājusi Komisija, saskaņā ar Lēmumu IX/6, Ex.I/3, Ex.I/4 un citiem attiecīgiem kritērijiem, par kuriem vienojušās Monreālas protokola Puses, kā arī saskaņā ar regulas 3. panta 2. punkta ii) apakšpunktu. Tomēr jāatzīmē, ka kopš 2005. gada kvotas vairs nepiešķir importētājiem, bet gan dalībvalstīm saskaņā ar atsevišķu Komisijas lēmumu; pēc tam dalībvalstis attiecīgās kvotas sadala savas valsts autorizētajiem fumigatoriem;

| c) | daļēji halogenētiem hlorfluorogļūdeņražiem (HCFC); |
| --- | --- |

c)

daļēji halogenētiem hlorfluorogļūdeņražiem (HCFC);

| d) | izmantošanai būtiskām vajadzībām saskaņā ar Monreālas protokola Pušu Lēmumā IV/25 minētajiem kritērijiem un regulas 3. panta 1. punktu, un Komisijas apstiprinājumu. Par izmantošanu būtiskām vajadzībām ir publicēts atsevišķs paziņojums; |
| --- | --- |

d)

izmantošanai būtiskām vajadzībām saskaņā ar Monreālas protokola Pušu Lēmumā IV/25 minētajiem kritērijiem un regulas 3. panta 1. punktu, un Komisijas apstiprinājumu. Par izmantošanu būtiskām vajadzībām ir publicēts atsevišķs paziņojums;

| e) | izmantošanai par izejvielām, jo ierobeojamo vielu ķīmisko pārvērtību procesos pilnīgi mainās sākotnējais sastāvs, un to emisijas ir nebūtiskas; |
| --- | --- |

e)

izmantošanai par izejvielām, jo ierobeojamo vielu ķīmisko pārvērtību procesos pilnīgi mainās sākotnējais sastāvs, un to emisijas ir nebūtiskas;

| f) | tehnoloģiskām vajadzībām kā ierobežojamas vielas, kuras izmanto tehnoloģiskām vajadzībām regulas VI pielikumā minētajiem lietojumiem esošajās iekārtās un gadījumos, ja to emisijas ir nebūtiskas; |
| --- | --- |

f)

tehnoloģiskām vajadzībām kā ierobežojamas vielas, kuras izmanto tehnoloģiskām vajadzībām regulas VI pielikumā minētajiem lietojumiem esošajās iekārtās un gadījumos, ja to emisijas ir nebūtiskas;

| j) | likvidācijai kā ierobežojamas vielas, kas jāiznīcina pēc Monreālas protokola Pušu apstiprinātas tehnoloģijas, pēc kuras notiek noturīga pārveidošanās vai visas vielas vai tās ievērojamas daļas sadalīšanās. |
| --- | --- |

j)

likvidācijai kā ierobežojamas vielas, kas jāiznīcina pēc Monreālas protokola Pušu apstiprinātas tehnoloģijas, pēc kuras notiek noturīga pārveidošanās vai visas vielas vai tās ievērojamas daļas sadalīšanās.

Maksimālos daudzumus, kurus ražotāji un importētāji drīkst laist tirgū un/vai izmantot savām vajadzībām Eiropas Kopienā 2008. gadā, aprēķina šādi:

| — | metilbromīdam karantīnas un kravu pirmsnosūtīšanas lietojumiem saskaņā ar 4. panta 2. punkta iii) apakšpunktu pēc vidējā patēriņa no 1996. līdz 1998. gadam; |
| --- | --- |

—

metilbromīdam karantīnas un kravu pirmsnosūtīšanas lietojumiem saskaņā ar 4. panta 2. punkta iii) apakšpunktu pēc vidējā patēriņa no 1996. līdz 1998. gadam;

| — | saskaņā ar 4. panta 4. punkta prasībām metilbromīda laišana tirgū un izmantošana tiek atļauta, lai apmierinātu licencētus pieprasījumus kritiskām vajadzībām šiem lietotājiem saskaņā ar 3. panta 2. punktu. Metilbromīdu kritiskām vajadzībām piešķir autorizētajiem fumigatoriem, kuri pēc tam var pieprasīt importētājam/ražotājam piegādāt atļauto metilbromīda daudzumu. Metilbromīda kvotas kritiskām vajadzībām nedrīkst piešķirt importētājiem/ražotājiem tieši; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar 4. panta 4. punkta prasībām metilbromīda laišana tirgū un izmantošana tiek atļauta, lai apmierinātu licencētus pieprasījumus kritiskām vajadzībām šiem lietotājiem saskaņā ar 3. panta 2. punktu. Metilbromīdu kritiskām vajadzībām piešķir autorizētajiem fumigatoriem, kuri pēc tam var pieprasīt importētājam/ražotājam piegādāt atļauto metilbromīda daudzumu. Metilbromīda kvotas kritiskām vajadzībām nedrīkst piešķirt importētājiem/ražotājiem tieši;

| — | daļēji halogenētiem hlorfluorogļūdeņražiem (HCFC) — saskaņā ar 4. panta 3. punkta i) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

daļēji halogenētiem hlorfluorogļūdeņražiem (HCFC) — saskaņā ar 4. panta 3. punkta i) apakšpunktu.

| III. | HCFC ievešanā iesaistītie uzņēmumi var būt (3):






  — | Importētāji no ES-15 (4), Bulgārijas un Rumānijas, kas veica importa operācijas 1999. gadā, un importētāji no ES-10 (5), kuri veica importa operācijas 2002. vai 2003. gadā un kuri vēlas laist HCFC Eiropas Kopienas tirgū, un nav iesaistījušies HCFC ražošanā, |
| --- | --- | --- |

III.

HCFC ievešanā iesaistītie uzņēmumi var būt (3):

—

Importētāji no ES-15 (4), Bulgārijas un Rumānijas, kas veica importa operācijas 1999. gadā, un importētāji no ES-10 (5), kuri veica importa operācijas 2002. vai 2003. gadā un kuri vēlas laist HCFC Eiropas Kopienas tirgū, un nav iesaistījušies HCFC ražošanā,

| — | Eiropas Kopienas ražotāji no ES-15, Bulgārijas un Rumānijas, kuri veica importa operācijas 1999. gadā, un no ES-10, kuri veica importa operācijas 2002. vai 2003. gadā pēc pašu ierosmes un kuri vēlas laist Eiropas Kopienas tirgū papildu HCFC daudzumus. |
| --- | --- |

—

Eiropas Kopienas ražotāji no ES-15, Bulgārijas un Rumānijas, kuri veica importa operācijas 1999. gadā, un no ES-10, kuri veica importa operācijas 2002. vai 2003. gadā pēc pašu ierosmes un kuri vēlas laist Eiropas Kopienas tirgū papildu HCFC daudzumus.

| IV. | Importa licences ir jāsaņem par attiecīgo vielu daudzumiem, ko ieved laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim. Saskaņā ar regulas 6. pantu uzņēmumi var ievest ierobežotās vielas tikai tad, ja tiem ir Komisijas izsniegta importa licence. |
| --- | --- |

IV.

Importa licences ir jāsaņem par attiecīgo vielu daudzumiem, ko ieved laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim. Saskaņā ar regulas 6. pantu uzņēmumi var ievest ierobežotās vielas tikai tad, ja tiem ir Komisijas izsniegta importa licence.

| V. | Saskaņā ar regulas 22. pantu tās II pielikumā minēto jauno vielu ievešana ir aizliegta, izņemot lietojumiem, kas saistīti ar izmantošanu par izejvielām. |
| --- | --- |

V.

Saskaņā ar regulas 22. pantu tās II pielikumā minēto jauno vielu ievešana ir aizliegta, izņemot lietojumiem, kas saistīti ar izmantošanu par izejvielām.

| VI. | Šīs regulas nolūkiem vielu daudzumu nosaka pēc to ozona noārdīšanas potenciāla (ODP) (6). |
| --- | --- |

VI.

Šīs regulas nolūkiem vielu daudzumu nosaka pēc to ozona noārdīšanas potenciāla (ODP) (6).

| VII. | Ar šo Komisija paziņo uzņēmumiem, kuriem nav kvotas 2007. gadam un kas vēlas iesniegt Komisijai pieteikumu par importa kvotu laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, par to paziņo Komisijai vēlākais līdz 2007. gada 1. septembrim, iesniedzot aizpildītu reģistrācijas veidlapu tiešsaistē, kas atrodama tīmekļa vietnē:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc
  Pēc reģistrācijas ozona slāni noārdošo vielu datubāzē tām jāievēro arī turpmāk VIII. punktā noteiktā procedūra. |
| --- | --- |

VII.

Ar šo Komisija paziņo uzņēmumiem, kuriem nav kvotas 2007. gadam un kas vēlas iesniegt Komisijai pieteikumu par importa kvotu laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, par to paziņo Komisijai vēlākais līdz 2007. gada 1. septembrim, iesniedzot aizpildītu reģistrācijas veidlapu tiešsaistē, kas atrodama tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc

Pēc reģistrācijas ozona slāni noārdošo vielu datubāzē tām jāievēro arī turpmāk VIII. punktā noteiktā procedūra.

| VIII. | Uzņēmumiem, kuri 2007. gadā ir saņēmuši kvotu, jāsniedz deklarācija, caur ozona slāni noārdošo vielu datubāzi tiešsaistē aizpildot un nosūtot attiecīgās veidlapas tīmekļa vietnē:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm.
  Pēc deklarācijas iesniegšanas tiešsaistes režīmā aizpildītās importa deklarācijas izdruka jāparaksta un jānosūta Komisijai.





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General Environment |
| Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions & Protection of the ozone layer |
| BU-5 2/200 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 292 06 92 |
| E-mail: env-ods@ec.europa.eu |

VIII.

Uzņēmumiem, kuri 2007. gadā ir saņēmuši kvotu, jāsniedz deklarācija, caur ozona slāni noārdošo vielu datubāzi tiešsaistē aizpildot un nosūtot attiecīgās veidlapas tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm.

Pēc deklarācijas iesniegšanas tiešsaistes režīmā aizpildītās importa deklarācijas izdruka jāparaksta un jānosūta Komisijai.

European Commission

Directorate-General Environment

Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions & Protection of the ozone layer

BU-5 2/200

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 292 06 92

E-mail: env-ods@ec.europa.eu

Pieteikuma kopija jānosūta arī dalībvalsts kompetentajai iestādei (sal. II pielikumu).

| IX. | Komisija izskatīs tikai tos pieteikumus, kas saņemti līdz 2007. gada 1. septembrim. Importa kvotas piešķirs katram importētājam un ražotājam, konsultējoties ar pārvaldības komiteju un ievērojot regulas 18. pantā noteiktās procedūras. Par piešķirto kvotu varēs uzzināt ozona slāni noārdošo vielu datubāzē tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/environment/ozone/ods.htm, un visi pieteikuma iesniedzēji lēmumu saņems pa pastu. |
| --- | --- |

IX.

Komisija izskatīs tikai tos pieteikumus, kas saņemti līdz 2007. gada 1. septembrim. Importa kvotas piešķirs katram importētājam un ražotājam, konsultējoties ar pārvaldības komiteju un ievērojot regulas 18. pantā noteiktās procedūras. Par piešķirto kvotu varēs uzzināt ozona slāni noārdošo vielu datubāzē tīmekļa vietnē http://europa.eu.int/comm/environment/ozone/ods.htm, un visi pieteikuma iesniedzēji lēmumu saņems pa pastu.

| X. | Lai 2008. gadā ievestu ierobežotās vielas, uzņēmumiem, kas saņēmuši kvotas, Komisijai jāpieprasa importa licence caur ozona slāni noārdošo vielu datubāzi, izmantojot importa licences pieteikuma veidlapu. Ja Komisijas dienesti uzskata, ka pieprasījums atbilst apstiprinātai kvotai un ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 prasībām, tiek izsniegta importa licence. Komisija patur tiesības neizsniegt importa licenci, ja ievedamā viela atšķiras no aprakstā minētās vai arī to nevar izmantot atļautajiem mērķiem, vai arī to nevar ievest saskaņā ar regulas nosacījumiem. |
| --- | --- |

X.

Lai 2008. gadā ievestu ierobežotās vielas, uzņēmumiem, kas saņēmuši kvotas, Komisijai jāpieprasa importa licence caur ozona slāni noārdošo vielu datubāzi, izmantojot importa licences pieteikuma veidlapu. Ja Komisijas dienesti uzskata, ka pieprasījums atbilst apstiprinātai kvotai un ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 prasībām, tiek izsniegta importa licence. Komisija patur tiesības neizsniegt importa licenci, ja ievedamā viela atšķiras no aprakstā minētās vai arī to nevar izmantot atļautajiem mērķiem, vai arī to nevar ievest saskaņā ar regulas nosacījumiem.

| XI. | Uzņēmumiem, kas importē reģenerētas vai pārstrādātas vielas, jāiesniedz papildu informācija katram licences pieteikumam attiecībā uz vielas izcelsmi un galamērķi, kā arī par veicamo pārstrādi. Var pieprasīt arī analīžu rezultātus. Importa kvotas iznīcināšanai var piešķirt tikai tādiem uzņēmumiem, kam ir iznīcināšanas iekārtas, kurās izmanto Monreālas protokola Pušu apstiprinātas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

XI.

Uzņēmumiem, kas importē reģenerētas vai pārstrādātas vielas, jāiesniedz papildu informācija katram licences pieteikumam attiecībā uz vielas izcelsmi un galamērķi, kā arī par veicamo pārstrādi. Var pieprasīt arī analīžu rezultātus. Importa kvotas iznīcināšanai var piešķirt tikai tādiem uzņēmumiem, kam ir iznīcināšanas iekārtas, kurās izmanto Monreālas protokola Pušu apstiprinātas tehnoloģijas.

---

(1)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp.; jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

(2)  Šis paziņojums neattiecas uz ierobežojamajām vielām vai maisījumiem, kas tiek importēti ražotajā produktā (izņemot konteineru, ko izmanto vielas transportam vai glabāšanai).

(3)  HCFC kvotu piešķiršanas mehānisms ražotājiem un importētājiem noteikts ar Komisijas Lēmumu 2007/195/EK (OV L 88, 29.3.2007., 51. lpp.).

(4)  ES-15 ir Eiropas Savienības dalībvalstis pirms 2004. gada 1. maija: Beļģija, Dānija, Vācija, Grieķija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Somija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste.

(5)  ES-10 ir Eiropas Savienības dalībvalstis, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā: Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija, Slovākija

(6)  Maisījumiem: ODP daudzumā jāiekļauj tikai maisījumā esošās ierobežotās vielas. 1,1,1-trihloretānu drīkst laist tirgū tikai ar stabilizatoru piedevu. Importētājiem no saviem piegādātājiem jānoskaidro stabilizatoru saturs, kas jāatņem pirms ODP atbilstīgās vielas daudzuma aprēķina tonnās.

---

I PIELIKUMS

Ierobežojamās vielas

| Grupa | Vielas | Ozona noārdīšanas potenciāls (1) |
| --- | --- | --- |
| I grupa | CFCl3 | (CFC 11) | 1,0 |
| CF2Cl2 | (CFC 12) | 1,0 |
| C2F3Cl3 | (CFC 113) | 0,8 |
| C2F4Cl2 | (CFC 114) | 1,0 |
| C2F5Cl | (CFC 115) | 0,6 |
| II grupa | CF3Cl | (CFC 13) | 1,0 |
| C2FCl5 | (CFC 111) | 1,0 |
| C2F2Cl4 | (CFC 112) | 1,0 |
| C3FCl7 | (CFC 211) | 1,0 |
| C3F2Cl6 | (CFC 212) | 1,0 |
| C3F3Cl5 | (CFC 213) | 1,0 |
| C3F4Cl4 | (CFC 214) | 1,0 |
| C3F5Cl3 | (CFC 215) | 1,0 |
| C3F6Cl2 | (CFC 216) | 1,0 |
| C3F7Cl | (CFC 217) | 1,0 |
| III grupa | CF2BrCl | (halons 1211) | 3,0 |
| CF3Br | (halons 1301) | 10,0 |
| C2F4Br2 | (halons 2402) | 6,0 |
| IV grupa | CCl4 | (tetrahlorogleklis) | 1,1 |
| V grupa | C2H3Cl3
   (2) | (1,1,1-trihloretāns) | 0,1 |
| VI grupa | CH3Br | (metilbromīds) | 0,6 |
| VII grupa | CHFBr2 | | 1,00 |
| CHF2Br | | 0,74 |
| CH2FBr | | 0,73 |
| C2HFBr4 | | 0,8 |
| C2HF2Br3 | | 1,8 |
| C2HF3Br2 | | 1,6 |
| C2HF4Br | | 1,2 |
| C2H2FBr3 | | 1,1 |
| C2H2F2Br2 | | 1,5 |
| C2H2F3Br | | 1,6 |
| C2H3FBr2 | | 1,7 |
| C2H3F2Br | | 1,1 |
| C2H4FBr | | 0,1 |
| C3HFBr6 | | 1,5 |
| C3HF2Br5 | | 1,9 |
| C3HF3Br4 | | 1,8 |
| C3HF4Br3 | | 2,2 |
| C3HF5Br2 | | 2,0 |
| C3HF6Br | | 3,3 |
| C3H2FBr5 | | 1,9 |
| C3H2F2Br4 | | 2,1 |
| C3H2F3Br3 | | 5,6 |
| C3H2F4Br2 | | 7,5 |
| C3H2F5Br | | 1,4 |
| C3H3FBr4 | | 1,9 |
| C3H3F2Br3 | | 3,1 |
| C3H3F3Br2 | | 2,5 |
| C3H3F4Br | | 4,4 |
| C3H4FBr3 | | 0,3 |
| C3H4F2Br2 | | 1,0 |
| C3H4F3Br | | 0,8 |
| C3H5FBr2 | | 0,4 |
| C3H5F2Br | | 0,8 |
| C3H6FBr | | 0,7 |
| Groupe VIII grupa | CHFCl2 | (HCFC 21) (3) | 0,040 |
| CHF2Cl | (HCFC 22) (3) | 0,055 |
| CH2FCl | (HCFC 31) | 0,020 |
| C2HFCl4 | (HCFC 121) | 0,040 |
| C2HF2Cl3 | (HCFC 122) | 0,080 |
| C2HF3Cl2 | (HCFC 123) (3) | 0,020 |
| C2HF4Cl | (HCFC 124) (3) | 0,022 |
| C2H2FCl3 | (HCFC 131) | 0,050 |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC 132) | 0,050 |
| C2H2F3Cl | (HCFC 133) | 0,060 |
| C2H3FCl2 | (HCFC 141) | 0,070 |
| CH3CFCl2 | (HCFC 141b) (3) | 0,110 |
| C2H3F2Cl | (HCFC 142) | 0,070 |
| CH3CF2Cl | (HCFC 142b) (3) | 0,065 |
| C2H4FCl | (HCFC 151) | 0,005 |
| C3HFCl6 | (HCFC 221) | 0,070 |
| C3HF2Cl5 | (HCFC 222) | 0,090 |
| C3HF3Cl4 | (HCFC 223) | 0,080 |
| C3HF4Cl3 | (HCFC 224) | 0,090 |
| C3HF5Cl2 | (HCFC 225) | 0,070 |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC 225ca) (3) | 0,025 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC 225cb) (3) | 0,033 |
| C3HF6Cl | (HCFC 226) | 0,100 |
| C3H2FCl5 | (HCFC 231) | 0,090 |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC 232) | 0,100 |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC 233) | 0,230 |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC 234) | 0,280 |
| C3H2F5Cl | (HCFC 235) | 0,520 |
| C3H3FCl4 | (HCFC 241) | 0,090 |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC 242) | 0,130 |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC 243) | 0,120 |
| C3H3F4Cl | (HCFC 244) | 0,140 |
| C3H4FCl3 | (HCFC 251) | 0,010 |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC 252) | 0,040 |
| C3H4F3Cl | (HCFC 253) | 0,030 |
| C3H5FCl2 | (HCFC 261) | 0,020 |
| C3H5F2Cl | (HCFC 262) | 0,020 |
| C3H6FCl | (HCFC 271) | 0,030 |
| IX grupa | CH2BrCl | Halons-1011/bromhlormetāns | 0,120 |

Grupa

Vielas

Ozona noārdīšanas potenciāls (1)

I grupa

CFCl3

(CFC 11)

1,0

CF2Cl2

(CFC 12)

1,0

C2F3Cl3

(CFC 113)

0,8

C2F4Cl2

(CFC 114)

1,0

C2F5Cl

(CFC 115)

0,6

II grupa

CF3Cl

(CFC 13)

1,0

C2FCl5

(CFC 111)

1,0

C2F2Cl4

(CFC 112)

1,0

C3FCl7

(CFC 211)

1,0

C3F2Cl6

(CFC 212)

1,0

C3F3Cl5

(CFC 213)

1,0

C3F4Cl4

(CFC 214)

1,0

C3F5Cl3

(CFC 215)

1,0

C3F6Cl2

(CFC 216)

1,0

C3F7Cl

(CFC 217)

1,0

III grupa

CF2BrCl

(halons 1211)

3,0

CF3Br

(halons 1301)

10,0

C2F4Br2

(halons 2402)

6,0

IV grupa

CCl4

(tetrahlorogleklis)

1,1

V grupa

C2H3Cl3
   (2)

(1,1,1-trihloretāns)

0,1

VI grupa

CH3Br

(metilbromīds)

0,6

VII grupa

CHFBr2

1,00

CHF2Br

0,74

CH2FBr

0,73

C2HFBr4

0,8

C2HF2Br3

1,8

C2HF3Br2

1,6

C2HF4Br

1,2

C2H2FBr3

1,1

C2H2F2Br2

1,5

C2H2F3Br

1,6

C2H3FBr2

1,7

C2H3F2Br

1,1

C2H4FBr

0,1

C3HFBr6

1,5

C3HF2Br5

1,9

C3HF3Br4

1,8

C3HF4Br3

2,2

C3HF5Br2

2,0

C3HF6Br

3,3

C3H2FBr5

1,9

C3H2F2Br4

2,1

C3H2F3Br3

5,6

C3H2F4Br2

7,5

C3H2F5Br

1,4

C3H3FBr4

1,9

C3H3F2Br3

3,1

C3H3F3Br2

2,5

C3H3F4Br

4,4

C3H4FBr3

0,3

C3H4F2Br2

1,0

C3H4F3Br

0,8

C3H5FBr2

0,4

C3H5F2Br

0,8

C3H6FBr

0,7

Groupe VIII grupa

CHFCl2

(HCFC 21) (3)

0,040

CHF2Cl

(HCFC 22) (3)

0,055

CH2FCl

(HCFC 31)

0,020

C2HFCl4

(HCFC 121)

0,040

C2HF2Cl3

(HCFC 122)

0,080

C2HF3Cl2

(HCFC 123) (3)

0,020

C2HF4Cl

(HCFC 124) (3)

0,022

C2H2FCl3

(HCFC 131)

0,050

C2H2F2Cl2

(HCFC 132)

0,050

C2H2F3Cl

(HCFC 133)

0,060

C2H3FCl2

(HCFC 141)

0,070

CH3CFCl2

(HCFC 141b) (3)

0,110

C2H3F2Cl

(HCFC 142)

0,070

CH3CF2Cl

(HCFC 142b) (3)

0,065

C2H4FCl

(HCFC 151)

0,005

C3HFCl6

(HCFC 221)

0,070

C3HF2Cl5

(HCFC 222)

0,090

C3HF3Cl4

(HCFC 223)

0,080

C3HF4Cl3

(HCFC 224)

0,090

C3HF5Cl2

(HCFC 225)

0,070

CF3CF2CHCl2

(HCFC 225ca) (3)

0,025

CF2ClCF2CHClF

(HCFC 225cb) (3)

0,033

C3HF6Cl

(HCFC 226)

0,100

C3H2FCl5

(HCFC 231)

0,090

C3H2F2Cl4

(HCFC 232)

0,100

C3H2F3Cl3

(HCFC 233)

0,230

C3H2F4Cl2

(HCFC 234)

0,280

C3H2F5Cl

(HCFC 235)

0,520

C3H3FCl4

(HCFC 241)

0,090

C3H3F2Cl3

(HCFC 242)

0,130

C3H3F3Cl2

(HCFC 243)

0,120

C3H3F4Cl

(HCFC 244)

0,140

C3H4FCl3

(HCFC 251)

0,010

C3H4F2Cl2

(HCFC 252)

0,040

C3H4F3Cl

(HCFC 253)

0,030

C3H5FCl2

(HCFC 261)

0,020

C3H5F2Cl

(HCFC 262)

0,020

C3H6FCl

(HCFC 271)

0,030

IX grupa

CH2BrCl

Halons-1011/bromhlormetāns

0,120

---

(1)  Šīs ozona noārdīšanas potenciāla vērtības aprēķinātas, pamatojoties uz pašreizējām zināšanām, un tos periodiski pārskatīs un mainīs, ņemot vērā Monreālas protokola Līgumslēdzēju pušu pieņemtos lēmumus par vielām, kas noārda ozona slāni.

(2)  Šī formula neattiecas uz 1,1,2-trihloretānu.

(3)  Nosaka komerciāli visvairāk realizējamas vielas, kā tas paredzēts Protokolā.

---

II PIELIKUMS

Dalībvalstu atbildīgās iestādes

BELGIQUE/BELGÏE

| Mr Alain Wilmart |
| --- |
| Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement |
| Place Victor Horta, 40 — Bte 10 |
| B-1060 Bruxelles |

Mr Alain Wilmart

Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement

Place Victor Horta, 40 — Bte 10

B-1060 Bruxelles

БЪЛГАРИЯ

| Irina Sirashka |
| --- |
| Global Atmospheric Processes Dept |
| Ministry of Environment and Water |
| 22 Maria-Louisa Str. |
| BG-1000 Sofia |

Irina Sirashka

Global Atmospheric Processes Dept

Ministry of Environment and Water

22 Maria-Louisa Str.

BG-1000 Sofia

ČESKÁ REPUBLIKA

| Mr Jakub Achrer |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Czech Republik |
| Air Pollution Prevention Department |
| Vršovická 65 |
| CZ-100 10 Prague 10 |

Mr Jakub Achrer

Ministry of the Environment of the Czech Republik

Air Pollution Prevention Department

Vršovická 65

CZ-100 10 Prague 10

DANMARK

| Mr Mikkel Aaman Sørensen |
| --- |
| Miljøstyrelsen (EPA) |
| Strandgade 29 |
| DK-1401 Copenhagen K |

Mr Mikkel Aaman Sørensen

Miljøstyrelsen (EPA)

Strandgade 29

DK-1401 Copenhagen K

DEUTSCHLAND

| Mr Rolf Engelhardt |
| --- |
| Ministry for Environment |
| Dept. IG II 1 |
| P.O. Box 12 06 29 |
| D-53048 Bonn |

Mr Rolf Engelhardt

Ministry for Environment

Dept. IG II 1

P.O. Box 12 06 29

D-53048 Bonn

EESTI

| Ms Valentina Laius |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Republic of Estonia |
| Narva mnt 7a |
| EE-Tallinn 15172 |

Ms Valentina Laius

Ministry of the Environment of the Republic of Estonia

Narva mnt 7a

EE-Tallinn 15172

ΕΛΛΑΣ

| Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis |
| --- |
| Environmental Engineer Ph.D. |
| Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality |
| 147 Patission |
| GR-112 51 Athens |

Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis

Environmental Engineer Ph.D.

Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality

147 Patission

GR-112 51 Athens

ESPAÑA

| Mr Alberto Moral Gonzalez |
| --- |
| Ministerio de Medio Ambiente |
| Subdirección General de Calidad Ambiental |
| Pza San Juan de la Cruz s/n |
| E-28071 Madrid |

Mr Alberto Moral Gonzalez

Ministerio de Medio Ambiente

Subdirección General de Calidad Ambiental

Pza San Juan de la Cruz s/n

E-28071 Madrid

FRANCE

| Mr Vincent Szleper |
| --- |
| Ministère de l'Écologie |
| DPPR/BSPC |
| 20, avenue de Ségur |
| F-75302 Paris 07 SP |

Mr Vincent Szleper

Ministère de l'Écologie

DPPR/BSPC

20, avenue de Ségur

F-75302 Paris 07 SP

IRELAND

| Mr David O'Sullivan |
| --- |
| Inspector (Environment) |
| Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House |
| Dublin 1 |
| Ireland |

Mr David O'Sullivan

Inspector (Environment)

Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House

Dublin 1

Ireland

ITALIA

| Mr Alessandro Giuliano Peru |
| --- |
| Ministry for the Environment, Land and Sea |
| DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo |
| Via Cristoforo Colombo, 44 |
| I-00147 Roma |

Mr Alessandro Giuliano Peru

Ministry for the Environment, Land and Sea

DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo

Via Cristoforo Colombo, 44

I-00147 Roma

ΚΥΠΡΟΣ

| Dr. Charalambos Hajipakkos |
| --- |
| Environment Service |
| Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| CY-Nicosia |

Dr. Charalambos Hajipakkos

Environment Service

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

CY-Nicosia

LATVIJA

| Mr Armands Plate |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Environmental Protection Department |
| Peldu Iela 25 |
| LV-1494 Riga |

Mr Armands Plate

Ministry of Environment

Environmental Protection Department

Peldu Iela 25

LV-1494 Riga

LIETUVA

| Ms Marija Teriosina |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Chemicals Management Division |
| A. Jaksto 4/9 |
| LT-2694 Vilnius |

Ms Marija Teriosina

Ministry of Environment

Chemicals Management Division

A. Jaksto 4/9

LT-2694 Vilnius

LUXEMBOURG

| Mr Pierre Dornseiffer |
| --- |
| Administration de l'Environnement |
| Division Air/Bruit |
| 16, rue Eugène Ruppert |
| L-2453 Luxembourg |

Mr Pierre Dornseiffer

Administration de l'Environnement

Division Air/Bruit

16, rue Eugène Ruppert

L-2453 Luxembourg

MAGYARORSZÁG

| Mr Róbert Tóth |
| --- |
| Ministry of Environment and Water |
| Department of Environmental Development |
| Fő utca 44-50 |
| H-1011 Budapest |

Mr Róbert Tóth

Ministry of Environment and Water

Department of Environmental Development

Fő utca 44-50

H-1011 Budapest

MALTA

| Ms Charmaine Ajao Vassallo |
| --- |
| Environment and Planning Authority |
| Environment Protection Directorate |
| Industrial Estate Kordin |
| Paola |

Ms Charmaine Ajao Vassallo

Environment and Planning Authority

Environment Protection Directorate

Industrial Estate Kordin

Paola

NEDERLAND

| Ms Gudi Alkemade |
| --- |
| Climate Change Directorate |
| Ministry of Environment |
| PO Box 30945 |
| 2500 GX Den Haag |
| Nederland |

Ms Gudi Alkemade

Climate Change Directorate

Ministry of Environment

PO Box 30945

2500 GX Den Haag

Nederland

ÖSTERREICH

| Mr Paul Krajnik |
| --- |
| Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management |
| Chemicals Department |
| Stubenbastei 5 |
| A-1010 Wien |

Mr Paul Krajnik

Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management

Chemicals Department

Stubenbastei 5

A-1010 Wien

POLSKA

| Mr Janusz Kozakiewicz |
| --- |
| Industrial Chemistry Research Institute |
| Ozone Layer Protection Unit |
| 8, Rydygiera Street |
| PL-01-793 Warsaw |

Mr Janusz Kozakiewicz

Industrial Chemistry Research Institute

Ozone Layer Protection Unit

8, Rydygiera Street

PL-01-793 Warsaw

PORTUGAL

| Dra. Cristina Vaz Nunes |
| --- |
| Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development |
| Institute of Environment |
| Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785 |
| P-2611-865 Amadora |

Dra. Cristina Vaz Nunes

Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development

Institute of Environment

Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785

P-2611-865 Amadora

ROMANIA

| Rodica Ella Morohoi |
| --- |
| Ministry of Environment and Waters Management |
| 12, Libertății Bv, District 5 |
| Bucharest |

Rodica Ella Morohoi

Ministry of Environment and Waters Management

12, Libertății Bv, District 5

Bucharest

SLOVENIJA

| Ms Irena Malešič |
| --- |
| Ministry of the Environment and Spacial Planning |
| Environmental Agency of the Republic of Slovenia |
| Vojkova 1b |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ms Irena Malešič

Ministry of the Environment and Spacial Planning

Environmental Agency of the Republic of Slovenia

Vojkova 1b

SLO-1000 Ljubljana

SLOVENSKO

| Mr Lubomir Ziak |
| --- |
| Ministry of the Environment |
| Air Protection Department |
| Nam. L. Štúra 1 |
| SK-812 35 Bratislava |

Mr Lubomir Ziak

Ministry of the Environment

Air Protection Department

Nam. L. Štúra 1

SK-812 35 Bratislava

SUOMI/FINLAND

| Mrs Eliisa Irpola |
| --- |
| Finnish Environment Institute |
| P.O.Box 140 |
| FIN-00251 Helsinki |

Mrs Eliisa Irpola

Finnish Environment Institute

P.O.Box 140

FIN-00251 Helsinki

SVERIGE

| Ms Maria Ujfalusi |
| --- |
| Swedish Environmental Protection Agency |
| Naturvårdsverket |
| Blekholmsterassen 36 |
| S-106 48 Stockholm |

Ms Maria Ujfalusi

Swedish Environmental Protection Agency

Naturvårdsverket

Blekholmsterassen 36

S-106 48 Stockholm

UNITED KINGDOM

| Mr Stephen Reeves |
| --- |
| International Climate Change and Ozone Division |
| UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs |
| 3rd floor — zone 3/A3 |
| Ashdown House |
| 123 Victoria Street |
| London SW1E 6DE |
| United Kingdom |

Mr Stephen Reeves

International Climate Change and Ozone Division

UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs

3rd floor — zone 3/A3

Ashdown House

123 Victoria Street

London SW1E 6DE

United Kingdom

---

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/30

---

Paziņojums potenciālajiem eksportētājiem no Eiropas Savienības par ierobežojamo vielu izvešanu 2008. gadā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni

(2007/C 164/09)

| I. | Šis paziņojums ir adresēts uzņēmumiem, kas laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim plāno šādu vielu eksportu no Eiropas Kopienas.






  I grupa: | CFC 11, 12, 113, 114 un 115; |
| --- | --- | --- |
| II grupa: | citi pilnīgi halogenēti CFC; |
| III grupa: | halons 1211, 1301 un 2402; |
| IV grupa: | tetrahlorogleklis; |
| V grupa: | 1,1,1-trihloretāns; |
| VI grupa: | metilbromīds; |
| VII grupa: | daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži; |
| VIII grupa: | daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži; |
| IX grupa: | bromhlormetāns. |

I.

Šis paziņojums ir adresēts uzņēmumiem, kas laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim plāno šādu vielu eksportu no Eiropas Kopienas.

I grupa:

CFC 11, 12, 113, 114 un 115;

II grupa:

citi pilnīgi halogenēti CFC;

III grupa:

halons 1211, 1301 un 2402;

IV grupa:

tetrahlorogleklis;

V grupa:

1,1,1-trihloretāns;

VI grupa:

metilbromīds;

VII grupa:

daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži;

VIII grupa:

daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži;

IX grupa:

bromhlormetāns.

| II. | Hlorfluorogļūdeņražu, citu pilnībā halogenētu hlorfluorogļūdeņražu, halonu, tetrahloroglekļa, 1,1,1-trihloretāna un daļēji halogenētu bromfluorogļūdeņražu vai produktu un iekārtu, izņemot personīgo īpašumu, kuri satur šīs vielas un kuru darbība ir atkarīga no šo vielu piegādes, eksports no Kopienas ir aizliegts. Šis eksporta aizliegums neattiecas uz:






  a) | ierobežojamām vielām, kas ražotas saskaņā ar 3. panta 6. punktu, lai apmierinātu Pušu valsts pamatvajadzības saskaņā ar Protokola 5. pantu; |
| --- | --- | --- |

II.

Hlorfluorogļūdeņražu, citu pilnībā halogenētu hlorfluorogļūdeņražu, halonu, tetrahloroglekļa, 1,1,1-trihloretāna un daļēji halogenētu bromfluorogļūdeņražu vai produktu un iekārtu, izņemot personīgo īpašumu, kuri satur šīs vielas un kuru darbība ir atkarīga no šo vielu piegādes, eksports no Kopienas ir aizliegts. Šis eksporta aizliegums neattiecas uz:

a)

ierobežojamām vielām, kas ražotas saskaņā ar 3. panta 6. punktu, lai apmierinātu Pušu valsts pamatvajadzības saskaņā ar Protokola 5. pantu;

| b) | ierobežojamām vielām, kas ražotas saskaņā ar 3. panta 7. punktu Pušu būtiskajiem un kritiskajiem lietojumiem; |
| --- | --- |

b)

ierobežojamām vielām, kas ražotas saskaņā ar 3. panta 7. punktu Pušu būtiskajiem un kritiskajiem lietojumiem;

| c) | ierobežojamas vielas saturošiem produktiem un iekārtām, kas ražotas saskaņā ar 3. panta 5. punktu vai importētas saskaņā ar 7. panta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

ierobežojamas vielas saturošiem produktiem un iekārtām, kas ražotas saskaņā ar 3. panta 5. punktu vai importētas saskaņā ar 7. panta b) apakšpunktu;

| d) | atgūto, reģenerēto un pārstrādāto halonu, ko glabā kritiskiem lietojumiem iekārtās, kuras atļāvusi vai apsaimnieko kompetentā iestāde, lai apmierinātu regulas VII pielikumā minētos kritiskos lietojumus, līdz 2009. gada 31. decembrim un produktiem un iekārtām, kas satur halonu, lai apmierinātu VII pielikumā minētos kritiskos lietojumus; |
| --- | --- |

d)

atgūto, reģenerēto un pārstrādāto halonu, ko glabā kritiskiem lietojumiem iekārtās, kuras atļāvusi vai apsaimnieko kompetentā iestāde, lai apmierinātu regulas VII pielikumā minētos kritiskos lietojumus, līdz 2009. gada 31. decembrim un produktiem un iekārtām, kas satur halonu, lai apmierinātu VII pielikumā minētos kritiskos lietojumus;

| e) | ierobežojamām vielām, kas izmantojamas kā izejvielas vai tehnoloģiskām vajadzībām; |
| --- | --- |

e)

ierobežojamām vielām, kas izmantojamas kā izejvielas vai tehnoloģiskām vajadzībām;

| f) | inhalatoriem dozatoriem un pievadmehānismiem hermētiski noslēgtās iekārtās, kas paredzētas implantēšanai cilvēka ķermenī, lai ievadītu noteiktas zāļu devas, uz ko attiecas pagaidu atļaujas; |
| --- | --- |

f)

inhalatoriem dozatoriem un pievadmehānismiem hermētiski noslēgtās iekārtās, kas paredzētas implantēšanai cilvēka ķermenī, lai ievadītu noteiktas zāļu devas, uz ko attiecas pagaidu atļaujas;

| g) | nolietotiem produktiem un iekārtām, kas satur cietas izolācijas putas vai apvalku ar putām, kuras ražotas, izmantojot hlorfluorogļūdeņražus. Izņēmums neattiecas uz:






  — | dzesēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtām un produktiem, |
| --- | --- | --- |

g)

nolietotiem produktiem un iekārtām, kas satur cietas izolācijas putas vai apvalku ar putām, kuras ražotas, izmantojot hlorfluorogļūdeņražus. Izņēmums neattiecas uz:

—

dzesēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtām un produktiem,

| — | dzesēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtām un produktiem, kuri satur hlorfluorogļūdeņražus kā aukstumnesējus vai kuru turpmākajai ekspluatācijai vajadzīgi hlorfluorogļūdeņraži kā aukstumnesēji citās iekārtās vai produktos, |
| --- | --- |

—

dzesēšanas un gaisa kondicionēšanas iekārtām un produktiem, kuri satur hlorfluorogļūdeņražus kā aukstumnesējus vai kuru turpmākajai ekspluatācijai vajadzīgi hlorfluorogļūdeņraži kā aukstumnesēji citās iekārtās vai produktos,

| — | celtniecības izolējošām putām un produktiem; |
| --- | --- |

—

celtniecības izolējošām putām un produktiem;

| h) | produkti un iekārtas, kas satur HCFC un kas ir paredzētas eksportam uz valstīm, kurās joprojām šādos produktos ir atļauts izmantot HCFC. |
| --- | --- |

h)

produkti un iekārtas, kas satur HCFC un kas ir paredzētas eksportam uz valstīm, kurās joprojām šādos produktos ir atļauts izmantot HCFC.

Metilbromīda un daļēji hidrogenētu hlorfluorogļūdeņražu eksports no Kopienas uz valsti, kura nav parakstījusi Protokolu, ir aizliegts.

| III. | Regulas 12. pantā noteikts, ka I pielikumā iekļauto vielu eksportam jāsaņem atļauja. Šādas eksporta atļaujas izsniedz Eiropas Komisija pēc tam, kad pārbaudīta atbilstība regulas 11. pantam. |
| --- | --- |

III.

Regulas 12. pantā noteikts, ka I pielikumā iekļauto vielu eksportam jāsaņem atļauja. Šādas eksporta atļaujas izsniedz Eiropas Komisija pēc tam, kad pārbaudīta atbilstība regulas 11. pantam.

| IV. | Komisija ar šo paziņo, ka uzņēmumiem, kuri laikam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim plāno ierobežojamo vielu eksportu, un nekad iepriekš nav saņēmuši eksporta atļauju, vēlākais līdz 2007. gada 1. septembrim par sevi jāinformē Komisija, iesniedzot aizpildītu reģistrācijas veidlapu, kas atrodama tiešsaistē tīmekļa vietnē:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc
  Pēc reģistrācijas ozona slāni noārdošo vielu datubāzē, uzņēmumiem jāievēro arī turpmāk V punktā noteiktā procedūra. |
| --- | --- |

IV.

Komisija ar šo paziņo, ka uzņēmumiem, kuri laikam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim plāno ierobežojamo vielu eksportu, un nekad iepriekš nav saņēmuši eksporta atļauju, vēlākais līdz 2007. gada 1. septembrim par sevi jāinformē Komisija, iesniedzot aizpildītu reģistrācijas veidlapu, kas atrodama tiešsaistē tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc

Pēc reģistrācijas ozona slāni noārdošo vielu datubāzē, uzņēmumiem jāievēro arī turpmāk V punktā noteiktā procedūra.

| V. | Uzņēmumiem, kuri iepriekšējos gados saņēmuši eksporta atļaujas, jāsniedz deklarācija, caur ozona slāni noārdošo vielu datubāzi tiešsaistē aizpildot un nosūtot attiecīgās veidlapas tīmekļa vietnē:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm.
  Pēc deklarācijas iesniegšanas tiešsaistes režīmā aizpildītās eksporta deklarācijas izdruka jāparaksta un jānosūta Komisijai.





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General Environment |
| Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions & Protection of the ozone layer |
| BU-5 2/200 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 292 06 92 |
| E-mail: env-ods@ec.europa.eu |

V.

Uzņēmumiem, kuri iepriekšējos gados saņēmuši eksporta atļaujas, jāsniedz deklarācija, caur ozona slāni noārdošo vielu datubāzi tiešsaistē aizpildot un nosūtot attiecīgās veidlapas tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm.

Pēc deklarācijas iesniegšanas tiešsaistes režīmā aizpildītās eksporta deklarācijas izdruka jāparaksta un jānosūta Komisijai.

European Commission

Directorate-General Environment

Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions & Protection of the ozone layer

BU-5 2/200

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 292 06 92

E-mail: env-ods@ec.europa.eu

Pieteikuma kopija jānosūta arī dalībvalsts kompetentajai iestādei (sal. II pielikumu).

| VI. | Komisija izskatīs vienīgi tos pieteikumus, kas saņemti līdz 2007. gada 1. septembrim. Eksporta deklarācijas iesniegšana vien pati par sevi nedod tiesības veikt eksporta operācijas. |
| --- | --- |

VI.

Komisija izskatīs vienīgi tos pieteikumus, kas saņemti līdz 2007. gada 1. septembrim. Eksporta deklarācijas iesniegšana vien pati par sevi nedod tiesības veikt eksporta operācijas.

| VII. | Lai 2008. gadā eksportētu ierobežojamās vielas, uzņēmumiem, kuri iesnieguši eksporta deklarācijas, caur ozona slāni noārdošo vielu datubāzi jāpieprasa Komisijai eksporta atļaujas numurs (EAN), izmantojot pieteikuma veidlapu tiešsaistē. EAN tiek piešķirts, ja Komisijas dienesti uzskata, ka pieprasījums atbilst deklarācijai un ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2037/2000 (1) noteiktajām prasībām. Pieteikuma iesniedzējs par pieprasījuma pieņemšanu tiks informēts pa e- pastu. Komisija patur tiesības nepiešķirt EAN numuru gadījumos, kad eksportējamā viela atšķiras no aprakstā minētās vai arī to nevar izmantot atļautajiem mērķiem, vai arī to nevar eksportēt saskaņā ar regulu. |
| --- | --- |

VII.

Lai 2008. gadā eksportētu ierobežojamās vielas, uzņēmumiem, kuri iesnieguši eksporta deklarācijas, caur ozona slāni noārdošo vielu datubāzi jāpieprasa Komisijai eksporta atļaujas numurs (EAN), izmantojot pieteikuma veidlapu tiešsaistē. EAN tiek piešķirts, ja Komisijas dienesti uzskata, ka pieprasījums atbilst deklarācijai un ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2037/2000 (1) noteiktajām prasībām. Pieteikuma iesniedzējs par pieprasījuma pieņemšanu tiks informēts pa e- pastu. Komisija patur tiesības nepiešķirt EAN numuru gadījumos, kad eksportējamā viela atšķiras no aprakstā minētās vai arī to nevar izmantot atļautajiem mērķiem, vai arī to nevar eksportēt saskaņā ar regulu.

| VIII. | Vielas un jo īpaši eksporta nolūka pārbaudei Komisija var pretendentam var pieprasīt iesniegt papildu informāciju, kas vajadzīga EAN pieprasījuma izskatīšanai, lai apmierinātu valsts pamatvajadzības, vai nodrošinātu būtiskos vai kritiskos lietojumus saskaņā ar Regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
  Tas īpaši attiecas uz:






  — | ražotāja apstiprinājumu, ka viela ražota norādītajam nolūkam, un |
| --- | --- | --- |

VIII.

Vielas un jo īpaši eksporta nolūka pārbaudei Komisija var pretendentam var pieprasīt iesniegt papildu informāciju, kas vajadzīga EAN pieprasījuma izskatīšanai, lai apmierinātu valsts pamatvajadzības, vai nodrošinātu būtiskos vai kritiskos lietojumus saskaņā ar Regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

Tas īpaši attiecas uz:

—

ražotāja apstiprinājumu, ka viela ražota norādītajam nolūkam, un

| — | pieteikuma iesniedzēja apstiprinājumu, ka viela tiks eksportēta tikai norādītajam nolūkam, un |
| --- | --- |

—

pieteikuma iesniedzēja apstiprinājumu, ka viela tiks eksportēta tikai norādītajam nolūkam, un

| — | gala saņēmēja nosaukums vai vārds un adrese galamērķa valstī. |
| --- | --- |

—

gala saņēmēja nosaukums vai vārds un adrese galamērķa valstī.

Komisija patur tiesības piešķirt EAN tikai pēc tam, kad galamērķa valsts kompetentā iestāde ir apstiprinājusi eksporta mērķi un to, ka eksports neizraisīs Monreālas protokola noteikumu neievērošanu.

---

(1)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

---

I PIELIKUMS

Ierobežojamās vielas

| Grupa | Vielas | Ozona noārdīšanas potenciāls (1) |
| --- | --- | --- |
| I grupa | CFCl3 | (CFC 11) | 1,0 |
| CF2Cl2 | (CFC 12) | 1,0 |
| C2F3Cl3 | (CFC 113) | 0,8 |
| C2F4Cl2 | (CFC 114) | 1,0 |
| C2F5Cl | (CFC 115) | 0,6 |
| II grupa | CF3Cl | (CFC 13) | 1,0 |
| C2FCl5 | (CFC 111) | 1,0 |
| C2F2Cl4 | (CFC 112) | 1,0 |
| C3FCl7 | (CFC 211) | 1,0 |
| C3F2Cl6 | (CFC 212) | 1,0 |
| C3F3Cl5 | (CFC 213) | 1,0 |
| C3F4Cl4 | (CFC 214) | 1,0 |
| C3F5Cl3 | (CFC 215) | 1,0 |
| C3F6Cl2 | (CFC 216) | 1,0 |
| C3F7Cl | (CFC 217) | 1,0 |
| III grupa | CF2BrCl | (halons 1211) | 3,0 |
| CF3Br | (halons 1301) | 10,0 |
| C2F4Br2 | (halons 2402) | 6,0 |
| IV grupa | CCl4 | (tetrahlorogleklis) | 1,1 |
| V grupa | C2H3Cl3
   (2) | (1,1,1-trihloretāns) | 0,1 |
| VI grupa | CH3Br | (metilbromīds) | 0,6 |
| VII grupa | CHFBr2 | | 1,00 |
| CHF2Br | | 0,74 |
| CH2FBr | | 0,73 |
| C2HFBr4 | | 0,8 |
| C2HF2Br3 | | 1,8 |
| C2HF3Br2 | | 1,6 |
| C2HF4Br | | 1,2 |
| C2H2FBr3 | | 1,1 |
| C2H2F2Br2 | | 1,5 |
| C2H2F3Br | | 1,6 |
| C2H3FBr2 | | 1,7 |
| C2H3F2Br | | 1,1 |
| C2H4FBr | | 0,1 |
| C3HFBr6 | | 1,5 |
| C3HF2Br5 | | 1,9 |
| C3HF3Br4 | | 1,8 |
| C3HF4Br3 | | 2,2 |
| C3HF5Br2 | | 2,0 |
| C3HF6Br | | 3,3 |
| C3H2FBr5 | | 1,9 |
| C3H2F2Br4 | | 2,1 |
| C3H2F3Br3 | | 5,6 |
| C3H2F4Br2 | | 7,5 |
| C3H2F5Br | | 1,4 |
| C3H3FBr4 | | 1,9 |
| C3H3F2Br3 | | 3,1 |
| C3H3F3Br2 | | 2,5 |
| C3H3F4Br | | 4,4 |
| C3H4FBr3 | | 0,3 |
| C3H4F2Br2 | | 1,0 |
| C3H4F3Br | | 0,8 |
| C3H5FBr2 | | 0,4 |
| C3H5F2Br | | 0,8 |
| C3H6FBr | | 0,7 |
| Groupe VIII grupa | CHFCl2 | (HCFC 21) (3) | 0,040 |
| CHF2Cl | (HCFC 22) (3) | 0,055 |
| CH2FCl | (HCFC 31) | 0,020 |
| C2HFCl4 | (HCFC 121) | 0,040 |
| C2HF2Cl3 | (HCFC 122) | 0,080 |
| C2HF3Cl2 | (HCFC 123) (3) | 0,020 |
| C2HF4Cl | (HCFC 124) (3) | 0,022 |
| C2H2FCl3 | (HCFC 131) | 0,050 |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC 132) | 0,050 |
| C2H2F3Cl | (HCFC 133) | 0,060 |
| C2H3FCl2 | (HCFC 141) | 0,070 |
| CH3CFCl2 | (HCFC 141b) (3) | 0,110 |
| C2H3F2Cl | (HCFC 142) | 0,070 |
| CH3CF2Cl | (HCFC 142b) (3) | 0,065 |
| C2H4FCl | (HCFC 151) | 0,005 |
| C3HFCl6 | (HCFC 221) | 0,070 |
| C3HF2Cl5 | (HCFC 222) | 0,090 |
| C3HF3Cl4 | (HCFC 223) | 0,080 |
| C3HF4Cl3 | (HCFC 224) | 0,090 |
| C3HF5Cl2 | (HCFC 225) | 0,070 |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC 225ca (3) | 0,025 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC 225cb) (3) | 0,033 |
| C3HF6Cl | (HCFC 226) | 0,100 |
| C3H2FCl5 | (HCFC 231) | 0,090 |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC 232) | 0,100 |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC 233) | 0,230 |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC 234) | 0,280 |
| C3H2F5Cl | (HCFC 235) | 0,520 |
| C3H3FCl4 | (HCFC 241) | 0,090 |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC 242) | 0,130 |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC 243) | 0,120 |
| C3H3F4Cl | (HCFC 244) | 0,140 |
| C3H4FCl3 | (HCFC 251) | 0,010 |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC 252) | 0,040 |
| C3H4F3Cl | (HCFC 253) | 0,030 |
| C3H5FCl2 | (HCFC 261) | 0,020 |
| C3H5F2Cl | (HCFC 262) | 0,020 |
| C3H6FCl | (HCFC 271) | 0,030 |
| IX grupa | CH2BrCl | Halons-1011/bromhlormetāns | 0,120 |

Grupa

Vielas

Ozona noārdīšanas potenciāls (1)

I grupa

CFCl3

(CFC 11)

1,0

CF2Cl2

(CFC 12)

1,0

C2F3Cl3

(CFC 113)

0,8

C2F4Cl2

(CFC 114)

1,0

C2F5Cl

(CFC 115)

0,6

II grupa

CF3Cl

(CFC 13)

1,0

C2FCl5

(CFC 111)

1,0

C2F2Cl4

(CFC 112)

1,0

C3FCl7

(CFC 211)

1,0

C3F2Cl6

(CFC 212)

1,0

C3F3Cl5

(CFC 213)

1,0

C3F4Cl4

(CFC 214)

1,0

C3F5Cl3

(CFC 215)

1,0

C3F6Cl2

(CFC 216)

1,0

C3F7Cl

(CFC 217)

1,0

III grupa

CF2BrCl

(halons 1211)

3,0

CF3Br

(halons 1301)

10,0

C2F4Br2

(halons 2402)

6,0

IV grupa

CCl4

(tetrahlorogleklis)

1,1

V grupa

C2H3Cl3
   (2)

(1,1,1-trihloretāns)

0,1

VI grupa

CH3Br

(metilbromīds)

0,6

VII grupa

CHFBr2

1,00

CHF2Br

0,74

CH2FBr

0,73

C2HFBr4

0,8

C2HF2Br3

1,8

C2HF3Br2

1,6

C2HF4Br

1,2

C2H2FBr3

1,1

C2H2F2Br2

1,5

C2H2F3Br

1,6

C2H3FBr2

1,7

C2H3F2Br

1,1

C2H4FBr

0,1

C3HFBr6

1,5

C3HF2Br5

1,9

C3HF3Br4

1,8

C3HF4Br3

2,2

C3HF5Br2

2,0

C3HF6Br

3,3

C3H2FBr5

1,9

C3H2F2Br4

2,1

C3H2F3Br3

5,6

C3H2F4Br2

7,5

C3H2F5Br

1,4

C3H3FBr4

1,9

C3H3F2Br3

3,1

C3H3F3Br2

2,5

C3H3F4Br

4,4

C3H4FBr3

0,3

C3H4F2Br2

1,0

C3H4F3Br

0,8

C3H5FBr2

0,4

C3H5F2Br

0,8

C3H6FBr

0,7

Groupe VIII grupa

CHFCl2

(HCFC 21) (3)

0,040

CHF2Cl

(HCFC 22) (3)

0,055

CH2FCl

(HCFC 31)

0,020

C2HFCl4

(HCFC 121)

0,040

C2HF2Cl3

(HCFC 122)

0,080

C2HF3Cl2

(HCFC 123) (3)

0,020

C2HF4Cl

(HCFC 124) (3)

0,022

C2H2FCl3

(HCFC 131)

0,050

C2H2F2Cl2

(HCFC 132)

0,050

C2H2F3Cl

(HCFC 133)

0,060

C2H3FCl2

(HCFC 141)

0,070

CH3CFCl2

(HCFC 141b) (3)

0,110

C2H3F2Cl

(HCFC 142)

0,070

CH3CF2Cl

(HCFC 142b) (3)

0,065

C2H4FCl

(HCFC 151)

0,005

C3HFCl6

(HCFC 221)

0,070

C3HF2Cl5

(HCFC 222)

0,090

C3HF3Cl4

(HCFC 223)

0,080

C3HF4Cl3

(HCFC 224)

0,090

C3HF5Cl2

(HCFC 225)

0,070

CF3CF2CHCl2

(HCFC 225ca (3)

0,025

CF2ClCF2CHClF

(HCFC 225cb) (3)

0,033

C3HF6Cl

(HCFC 226)

0,100

C3H2FCl5

(HCFC 231)

0,090

C3H2F2Cl4

(HCFC 232)

0,100

C3H2F3Cl3

(HCFC 233)

0,230

C3H2F4Cl2

(HCFC 234)

0,280

C3H2F5Cl

(HCFC 235)

0,520

C3H3FCl4

(HCFC 241)

0,090

C3H3F2Cl3

(HCFC 242)

0,130

C3H3F3Cl2

(HCFC 243)

0,120

C3H3F4Cl

(HCFC 244)

0,140

C3H4FCl3

(HCFC 251)

0,010

C3H4F2Cl2

(HCFC 252)

0,040

C3H4F3Cl

(HCFC 253)

0,030

C3H5FCl2

(HCFC 261)

0,020

C3H5F2Cl

(HCFC 262)

0,020

C3H6FCl

(HCFC 271)

0,030

IX grupa

CH2BrCl

Halons-1011/bromhlormetāns

0,120

---

(1)  Šīs ozona noārdīšanas potenciāla vērtības aprēķinātas, pamatojoties uz pašreizējām zināšanām, un robežvērtības periodiski pārskatīs un mainīs, ņemot vērā Monreālas protokola Līgumslēdzēju pušu pieņemtos lēmumus par vielām, kas noārda ozona slāni.

(2)  Šī formula neattiecas uz 1,1,2-trihloretānu.

(3)  Nosaka komerciāli visvairāk realizējamas vielas, kā tas paredzēts protokolā.

---

II PIELIKUMS

Dalībvalstu atbildīgās iestādes

BELGIQUE/BELGÏE

| Mr Alain Wilmart |
| --- |
| Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement |
| Place Victor Horta, 40 — Bte 10 |
| B-1060 Bruxelles |

Mr Alain Wilmart

Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement

Place Victor Horta, 40 — Bte 10

B-1060 Bruxelles

БЪЛГАРИЯ

| Irina Sirashka |
| --- |
| Global Atmospheric Processes Dept |
| Ministry of Environment and Water |
| 22 Maria-Louisa Str. |
| BG-1000 Sofia |

Irina Sirashka

Global Atmospheric Processes Dept

Ministry of Environment and Water

22 Maria-Louisa Str.

BG-1000 Sofia

ČESKÁ REPUBLIKA

| Mr Jakub Achrer |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Czech Republik |
| Air Pollution Prevention Department |
| Vršovická 65 |
| CZ-100 10 Prague 10 |

Mr Jakub Achrer

Ministry of the Environment of the Czech Republik

Air Pollution Prevention Department

Vršovická 65

CZ-100 10 Prague 10

DANMARK

| Mr Mikkel Aaman Sørensen |
| --- |
| Miljøstyrelsen (EPA) |
| Strandgade 29 |
| DK-1401 Copenhagen K |

Mr Mikkel Aaman Sørensen

Miljøstyrelsen (EPA)

Strandgade 29

DK-1401 Copenhagen K

DEUTSCHLAND

| Mr Rolf Engelhardt |
| --- |
| Ministry for Environment |
| Dept. IG II 1 |
| P.O. Box 12 06 29 |
| D-53048 Bonn |

Mr Rolf Engelhardt

Ministry for Environment

Dept. IG II 1

P.O. Box 12 06 29

D-53048 Bonn

EESTI

| Ms Valentina Laius |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Republic of Estonia |
| Narva mnt 7a |
| EE-Tallinn 15172 |

Ms Valentina Laius

Ministry of the Environment of the Republic of Estonia

Narva mnt 7a

EE-Tallinn 15172

ΕΛΛΑΣ

| Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis |
| --- |
| Environmental Engineer Ph.D. |
| Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality |
| 147 Patission |
| GR-112 51 Athens |

Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis

Environmental Engineer Ph.D.

Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality

147 Patission

GR-112 51 Athens

ESPAÑA

| Mr Alberto Moral Gonzalez |
| --- |
| Ministerio de Medio Ambiente |
| Subdireccíon General de Calidad Ambiental |
| Pza San Juan de la Cruz s/n |
| E-28071 Madrid |

Mr Alberto Moral Gonzalez

Ministerio de Medio Ambiente

Subdireccíon General de Calidad Ambiental

Pza San Juan de la Cruz s/n

E-28071 Madrid

FRANCE

| Mr Vincent Szleper |
| --- |
| Ministère de l'Écologie |
| DPPR/BSPC |
| 20, avenue de Ségur |
| F-75302 Paris 07 SP |

Mr Vincent Szleper

Ministère de l'Écologie

DPPR/BSPC

20, avenue de Ségur

F-75302 Paris 07 SP

IRELAND

| Mr David O'Sullivan |
| --- |
| Inspector (Environment) |
| Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House |
| Dublin 1 |
| Ireland |

Mr David O'Sullivan

Inspector (Environment)

Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House

Dublin 1

Ireland

ITALIA

| Mr Alessandro Giuliano Peru |
| --- |
| Ministry for the Environment, Land and Sea |
| DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo |
| Via Cristoforo Colombo, 44 |
| I-00147 Roma |

Mr Alessandro Giuliano Peru

Ministry for the Environment, Land and Sea

DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo

Via Cristoforo Colombo, 44

I-00147 Roma

ΚΥΠΡΟΣ

| Dr. Charalambos Hajipakkos |
| --- |
| Environment Service |
| Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| CY-Nicosia |

Dr. Charalambos Hajipakkos

Environment Service

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

CY-Nicosia

LATVIJA

| Mr Armands Plate |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Environmental Protection Department |
| Peldu Iela 25 |
| LV-1494 Riga |

Mr Armands Plate

Ministry of Environment

Environmental Protection Department

Peldu Iela 25

LV-1494 Riga

LIETUVA

| Ms Marija Teriosina |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Chemicals Management Division |
| A. Jaksto 4/9 |
| LT-2694 Vilnius |

Ms Marija Teriosina

Ministry of Environment

Chemicals Management Division

A. Jaksto 4/9

LT-2694 Vilnius

LUXEMBOURG

| Mr Pierre Dornseiffer |
| --- |
| Administration de l'Environnement |
| Division Air/Bruit |
| 16, rue Eugene Ruppert |
| L-2453 Luxembourg |

Mr Pierre Dornseiffer

Administration de l'Environnement

Division Air/Bruit

16, rue Eugene Ruppert

L-2453 Luxembourg

MAGYARORSZÁG

| Mr Robert Toth |
| --- |
| Ministry of Environment and Water |
| Department of Environmental Development |
| Fő utca 44-50 |
| H-1011 Budapest |

Mr Robert Toth

Ministry of Environment and Water

Department of Environmental Development

Fő utca 44-50

H-1011 Budapest

MALTA

| Ms Charmaine Ajao Vassallo |
| --- |
| Environment and Planning Authority |
| Environment Protection Directorate |
| Industrial Estate Kordin |
| Paola |

Ms Charmaine Ajao Vassallo

Environment and Planning Authority

Environment Protection Directorate

Industrial Estate Kordin

Paola

NEDERLAND

| Ms Gudi Alkemade |
| --- |
| Climate Change Directorate |
| Ministry of Environment |
| PO Box 30945 |
| 2500 GX Den Haag |
| Nederland |

Ms Gudi Alkemade

Climate Change Directorate

Ministry of Environment

PO Box 30945

2500 GX Den Haag

Nederland

ÖSTERREICH

| Mr Paul Krajnik |
| --- |
| Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management |
| Chemicals Department |
| Stubenbastei 5 |
| A-1010 Wien |

Mr Paul Krajnik

Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management

Chemicals Department

Stubenbastei 5

A-1010 Wien

POLSKA

| Mr Janusz Kozakiewicz |
| --- |
| Industrial Chemistry Research Institute |
| Ozone Layer Protection Unit |
| 8, Rydygiera Street |
| PL-01-793 Warsaw |

Mr Janusz Kozakiewicz

Industrial Chemistry Research Institute

Ozone Layer Protection Unit

8, Rydygiera Street

PL-01-793 Warsaw

PORTUGAL

| Dra. Cristina Vaz Nunes |
| --- |
| Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development |
| Institute of Environment |
| Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785 |
| P-2611-865 Amadora |

Dra. Cristina Vaz Nunes

Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development

Institute of Environment

Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785

P-2611-865 Amadora

ROMANIA

| Rodica Ella Morohoi |
| --- |
| Ministry of Environment and Waters Management |
| 12, Libertății Bv, District 5 |
| Bucharest |

Rodica Ella Morohoi

Ministry of Environment and Waters Management

12, Libertății Bv, District 5

Bucharest

SLOVENIJA

| Ms Irena Malešič |
| --- |
| Ministry of the Environment and Spacial Planning |
| Environmental Agency of the Republic of Slovenia |
| Vojkova 1b |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ms Irena Malešič

Ministry of the Environment and Spacial Planning

Environmental Agency of the Republic of Slovenia

Vojkova 1b

SLO-1000 Ljubljana

SLOVENSKO

| Mr Lubomir Ziak |
| --- |
| Ministry of the Environment |
| Air Protection Department |
| Nam. L. Štúra 1 |
| SK-812 35 Bratislava |

Mr Lubomir Ziak

Ministry of the Environment

Air Protection Department

Nam. L. Štúra 1

SK-812 35 Bratislava

SUOMI/FINLAND

| Mrs Eliisa Irpola |
| --- |
| Finnish Environment Institute |
| P.O.Box 140 |
| FIN-00251 Helsinki |

Mrs Eliisa Irpola

Finnish Environment Institute

P.O.Box 140

FIN-00251 Helsinki

SVERIGE

| Ms Maria Ujfalusi |
| --- |
| Swedish Environmental Protection Agency |
| Naturvårdsverket |
| Blekholmsterassen 36 |
| S-106 48 Stockolm |

Ms Maria Ujfalusi

Swedish Environmental Protection Agency

Naturvårdsverket

Blekholmsterassen 36

S-106 48 Stockolm

UNITED KINGDOM

| Mr Stephen Reeves |
| --- |
| International Climate Change and Ozone Division |
| UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs |
| 3rd floor — zone 3/A3 |
| Ashdown House |
| 123 Victoria Street |
| London SW1E 6DE |
| United Kingdom |

Mr Stephen Reeves

International Climate Change and Ozone Division

UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs

3rd floor — zone 3/A3

Ashdown House

123 Victoria Street

London SW1E 6DE

United Kingdom

---

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/37

---

Paziņojums to ierobežojamo vielu lietotājiem, kas atļautas izmantošanai Kopienā būtiskām vajadzībām 2008. gadā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni

(2007/C 164/10)

| I. | Šis paziņojums attiecas uz šādām vielām.






  I grupa: | CFC 11, 12, 113, 114 un 115; |
| --- | --- | --- |
| II grupa: | citi pilnīgi halogenēti CFC; |
| III grupa: | halons 1211, 1301 un 2402; |
| IV grupa: | tetrahlorogleklis; |
| V grupa: | 1,1,1-trihloretāns; |
| VI grupa: | metilbromīds; |
| VII grupa: | daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži; |
| VIII grupa: | daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži; |
| IX grupa: | bromhlormetāns. |

I.

Šis paziņojums attiecas uz šādām vielām.

I grupa:

CFC 11, 12, 113, 114 un 115;

II grupa:

citi pilnīgi halogenēti CFC;

III grupa:

halons 1211, 1301 un 2402;

IV grupa:

tetrahlorogleklis;

V grupa:

1,1,1-trihloretāns;

VI grupa:

metilbromīds;

VII grupa:

daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži;

VIII grupa:

daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži;

IX grupa:

bromhlormetāns.

| II. | Šis paziņojums ir adresēts lietotājiem, kas ir paredzējuši:






  1. | izmantot minētās vielas Kopienā, lai ražotu inhalatorus dozatorus (MDI); |
| --- | --- | --- |

II.

Šis paziņojums ir adresēts lietotājiem, kas ir paredzējuši:

1.

izmantot minētās vielas Kopienā, lai ražotu inhalatorus dozatorus (MDI);

| 2. | iegūt iepriekš minētās vielas lietošanai laboratorijās un analīzēm tieši no ražotāja vai ievest Kopienā un nevis no vielu izplatītāja, kas darbojas Kopienā. |
| --- | --- |

2.

iegūt iepriekš minētās vielas lietošanai laboratorijās un analīzēm tieši no ražotāja vai ievest Kopienā un nevis no vielu izplatītāja, kas darbojas Kopienā.

| III. | Ierobežojamās vielas izmantošanai būtiskām vajadzībām var iegūt, tās ražojot Kopienā, un, ja vajadzīgs, ievedot no trešām valstīm. |
| --- | --- |

III.

Ierobežojamās vielas izmantošanai būtiskām vajadzībām var iegūt, tās ražojot Kopienā, un, ja vajadzīgs, ievedot no trešām valstīm.

| IV. | Lēmumā IV/25, ko pieņēmušas Puses Monreālas protokolam par vielām, kas noārda ozona slāni, aprakstīti kritēriji un procedūra, lai noteiktu “lietojumu būtiskām vajadzībām”, attiecībā uz kuru ir atļauta ražošana un lietošana arī pēc vielas izņemšanas no tirgus. |
| --- | --- |

IV.

Lēmumā IV/25, ko pieņēmušas Puses Monreālas protokolam par vielām, kas noārda ozona slāni, aprakstīti kritēriji un procedūra, lai noteiktu “lietojumu būtiskām vajadzībām”, attiecībā uz kuru ir atļauta ražošana un lietošana arī pēc vielas izņemšanas no tirgus.

| V. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2038/2000 (1) 3. panta 1. punktā paredzēts, ka ir jānosaka iepriekš minēto ierobežoto vielu daudzums būtiskām vajadzībām, ko var atļaut Kopienā 2008. gadā, ja nav piemērotu alternatīvu un saskaņā ar Monreālas protokola Pušu Lēmumu IV/25. |
| --- | --- |

V.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2038/2000 (1) 3. panta 1. punktā paredzēts, ka ir jānosaka iepriekš minēto ierobežoto vielu daudzums būtiskām vajadzībām, ko var atļaut Kopienā 2008. gadā, ja nav piemērotu alternatīvu un saskaņā ar Monreālas protokola Pušu Lēmumu IV/25.

| VI. | Monreālas protokola Līgumslēdzējas puses 2007. gada septembrī var pieņemt lēmumu, ar kuru atļauj maksimālo ražošanas un patēriņa apjomu, kas vajadzīgs būtiskam CFC lietojumam inhalatoros dozatoros I pielikumā norādīto astmas un hronisku obstruktīvu plaušu slimību ārstēšanai, ņemot vērā nosacījumus, kas paredzēti Līgumslēdzēju pušu sanāksmes Lēmuma VII/28 2. punktā. |
| --- | --- |

VI.

Monreālas protokola Līgumslēdzējas puses 2007. gada septembrī var pieņemt lēmumu, ar kuru atļauj maksimālo ražošanas un patēriņa apjomu, kas vajadzīgs būtiskam CFC lietojumam inhalatoros dozatoros I pielikumā norādīto astmas un hronisku obstruktīvu plaušu slimību ārstēšanai, ņemot vērā nosacījumus, kas paredzēti Līgumslēdzēju pušu sanāksmes Lēmuma VII/28 2. punktā.

| VII. | Ar Lēmumu XV/8, ko pieņēmušas Monreālas protokola Līgumslēdzējas puses, atļauj tādu ražošanu un patēriņu, kas vajadzīgs, lai ievērotu Monreālas Protokola A, B un C pielikumā minēto ierobežojamo vielu (II un III grupas vielas) būtiskām vajadzībām paredzēto lietojumu laboratorijās un analīzēm, kā minēts Pušu septītās sanāksmes ziņojuma IV pielikumā, ņemot vērā Pušu sestās sanāksmes ziņojuma II pielikumā izklāstītos nosacījumus. |
| --- | --- |

VII.

Ar Lēmumu XV/8, ko pieņēmušas Monreālas protokola Līgumslēdzējas puses, atļauj tādu ražošanu un patēriņu, kas vajadzīgs, lai ievērotu Monreālas Protokola A, B un C pielikumā minēto ierobežojamo vielu (II un III grupas vielas) būtiskām vajadzībām paredzēto lietojumu laboratorijās un analīzēm, kā minēts Pušu septītās sanāksmes ziņojuma IV pielikumā, ņemot vērā Pušu sestās sanāksmes ziņojuma II pielikumā izklāstītos nosacījumus.

| VIII. | Saskaņā ar Monreālas protokola Pušu Lēmumu X/19 laboratorijām paredzēto ierobežoto vielu tīrībai ir jābūt vismaz 99,0 % attiecībā uz 1,1,1-trihloretānu un 99,5 % attiecībā uz CFC un tetrahloroglekli. Šīs augstas tīrības pakāpes vielas un maisījumi, kas satur ierobežotās vielas, ir piegādājami tikai atkārtoti noslēdzamos traukos vai augstspiediena balonos, kuru tilpums ir mazāks par trim litriem, vai 10 ml tilpuma un mazākās stikla ampulās ar nepārprotamu marķējumu kā vielām, kas noārda ozona slāni, un tās drīkst izmantot tikai laboratorijās un analīzēm, norādot, ka, gadījumos, kad tas ir iespējams, izmantotās vielas vai vielu pārpalikums ir jāsavāc un jāizmanto atkārtoti. Ja vielas nav iespējams izmantot atkārtoti, tās ir jāiznīcina saskaņā ar Regulas 16. panta 1. punktā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

VIII.

Saskaņā ar Monreālas protokola Pušu Lēmumu X/19 laboratorijām paredzēto ierobežoto vielu tīrībai ir jābūt vismaz 99,0 % attiecībā uz 1,1,1-trihloretānu un 99,5 % attiecībā uz CFC un tetrahloroglekli. Šīs augstas tīrības pakāpes vielas un maisījumi, kas satur ierobežotās vielas, ir piegādājami tikai atkārtoti noslēdzamos traukos vai augstspiediena balonos, kuru tilpums ir mazāks par trim litriem, vai 10 ml tilpuma un mazākās stikla ampulās ar nepārprotamu marķējumu kā vielām, kas noārda ozona slāni, un tās drīkst izmantot tikai laboratorijās un analīzēm, norādot, ka, gadījumos, kad tas ir iespējams, izmantotās vielas vai vielu pārpalikums ir jāsavāc un jāizmanto atkārtoti. Ja vielas nav iespējams izmantot atkārtoti, tās ir jāiznīcina saskaņā ar Regulas 16. panta 1. punktā izklāstīto procedūru.

| IX. | Ar Lēmumu XVII/2005, ko 2005. gada decembrī pieņēmušas Monreālas protokola Puses, atļauj tādu ražošanu un patēriņu, kas vajadzīga, lai ievērotu Monreālas protokola E pielikumā iekļautās ierobežotās vielas (I grupas viela) metilbromīda būtiskām vajadzībām paredzēto lietojumu laboratoriju un analītiskām vajadzībām, kas uzskaitītas Pušu septītās sanāksmes ziņojuma IV pielikumā, saskaņā ar Pušu sestās sanāksmes ziņojuma II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem. Visi laboratorijās un analītiskām vajadzībām atļautie metilbromīda kritiskie lietojumi minēti Lēmuma XVII/2005 2. punktā. Lietojums, kas minēts Lēmuma VII/11 6. punkta a) un c) apakšpunktā un Lēmumā XI/15, nepieder atļautajiem lietojumiem laboratorijās un analītiskām vajadzībām.. |
| --- | --- |

IX.

Ar Lēmumu XVII/2005, ko 2005. gada decembrī pieņēmušas Monreālas protokola Puses, atļauj tādu ražošanu un patēriņu, kas vajadzīga, lai ievērotu Monreālas protokola E pielikumā iekļautās ierobežotās vielas (I grupas viela) metilbromīda būtiskām vajadzībām paredzēto lietojumu laboratoriju un analītiskām vajadzībām, kas uzskaitītas Pušu septītās sanāksmes ziņojuma IV pielikumā, saskaņā ar Pušu sestās sanāksmes ziņojuma II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem. Visi laboratorijās un analītiskām vajadzībām atļautie metilbromīda kritiskie lietojumi minēti Lēmuma XVII/2005 2. punktā. Lietojums, kas minēts Lēmuma VII/11 6. punkta a) un c) apakšpunktā un Lēmumā XI/15, nepieder atļautajiem lietojumiem laboratorijās un analītiskām vajadzībām..

| X. | Papildinformācija, tostarp iepriekš minēto attiecīgo lēmumu teksts (Lēmums IV/25, XI/15, XV/8, XVI/16 un XVII/10), ir pieejami
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/pdf/2006_lab.pdf |
| --- | --- |

X.

Papildinformācija, tostarp iepriekš minēto attiecīgo lēmumu teksts (Lēmums IV/25, XI/15, XV/8, XVI/16 un XVII/10), ir pieejami

http://ec.europa.eu/environment/ozone/pdf/2006_lab.pdf

| XI. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2037/2000 un Regulā (EK) Nr. 2038/2000 (2) minētās procedūras attiecībā uz to ierobežoto vielu daudzuma piešķiršanu, kuras paredzēts izmantot būtiskām vajadzībām, ir šādas.






  1. | Uzņēmumiem, kam 2007. gadā nepiešķīra kvotu un kuri lūdz Komisijai izskatīt kvotas piešķiršanu būtiskām vajadzībām laikposmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, tas jāpaziņo Komisijai vēlākais līdz 2007. gada 1. septembrim, iesniedzot aizpildītu reģistrācijas veidlapu, kas atrodama tīmekļa vietnē:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc:
  Pēc reģistrācijas ozona slāni noārdošo vielu datubāzē uzņēmumiem jāievēro turpmāk 2. punktā noteiktā procedūra. |
| --- | --- | --- |

XI.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2037/2000 un Regulā (EK) Nr. 2038/2000 (2) minētās procedūras attiecībā uz to ierobežoto vielu daudzuma piešķiršanu, kuras paredzēts izmantot būtiskām vajadzībām, ir šādas.

1.

Uzņēmumiem, kam 2007. gadā nepiešķīra kvotu un kuri lūdz Komisijai izskatīt kvotas piešķiršanu būtiskām vajadzībām laikposmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, tas jāpaziņo Komisijai vēlākais līdz 2007. gada 1. septembrim, iesniedzot aizpildītu reģistrācijas veidlapu, kas atrodama tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc:

Pēc reģistrācijas ozona slāni noārdošo vielu datubāzē uzņēmumiem jāievēro turpmāk 2. punktā noteiktā procedūra.

| 2. | Pieteikumus par izmantošanu būtiskām vajadzībām var iesniegt jebkurš šā paziņojuma sākumā minēto vielu lietotājs.
  CFC izmantošanai inhalatoros dozatoros visi reģistrētie uzņēmumi no Komisijas saņems pieteikuma veidlapu. |
| --- | --- |

2.

Pieteikumus par izmantošanu būtiskām vajadzībām var iesniegt jebkurš šā paziņojuma sākumā minēto vielu lietotājs.

CFC izmantošanai inhalatoros dozatoros visi reģistrētie uzņēmumi no Komisijas saņems pieteikuma veidlapu.

Lietojumiem laboratorijās katram pieprasījuma iesniedzējam jāpiesakās, tiešsaistē ozona slāni noārdošo vielu datubāzē aizpildot veidlapu tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm

Pēc deklarācijas iesniegšanas tiešsaistes režīmā aizpildītā pieteikuma izdruka jāparaksta un jānosūta Eiropas Komisijai:

| Eiropas Komisijai |
| --- |
| Directorate-General Environment |
| Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions & Protection of the ozone layer |
| BU-5 2/200 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 292 06 92 |
| E-mail: env-ods@ec.europa.eu |

Eiropas Komisijai

Directorate-General Environment

Unit ENV.C.4 — Industrial Emissions & Protection of the ozone layer

BU-5 2/200

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 292 06 92

E-mail: env-ods@ec.europa.eu

Pieteikuma kopija jānosūta arī attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei (adresi sk. II pielikumā).

| XII. | Komisija izskatīs tikai tos pieteikumus, kas saņemti līdz 2007. gada 1. septembrim. |
| --- | --- |

XII.

Komisija izskatīs tikai tos pieteikumus, kas saņemti līdz 2007. gada 1. septembrim.

| XIII. | Komisija piešķir kvotas šiem lietotājiem un informē viņus par atļauto lietojumu, izmantošanai atļauto vielu un attiecīgās ierobežotās vielas daudzumu. |
| --- | --- |

XIII.

Komisija piešķir kvotas šiem lietotājiem un informē viņus par atļauto lietojumu, izmantošanai atļauto vielu un attiecīgās ierobežotās vielas daudzumu.

| XIV. | Komisija, pamatojoties uz lēmumu un ievērojot iepriekš minēto procedūru, informē pieteikumu iesniedzējus par to, kādu ierobežoto vielu daudzumu atļauts saražot vai ievest Kopienā 2008. gadā. |
| --- | --- |

XIV.

Komisija, pamatojoties uz lēmumu un ievērojot iepriekš minēto procedūru, informē pieteikumu iesniedzējus par to, kādu ierobežoto vielu daudzumu atļauts saražot vai ievest Kopienā 2008. gadā.

| XV. | Tie lietotāji, kam 2007. gadā ir piešķirta ierobežoto vielu kvota izmantošanai būtiskām vajadzībām, var atbilstoši savai kvotai ozona slāni noārdošo vielu datubāzē tīmekļa vietnē izdarīt pasūtījumu Kopienas ražotājam vai, ja nepieciešams, pieprasīt Komisijai importa licenci ierobežotajām vielām, ņemot vērā viņiem piešķirto kvotu apjomu. Tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kurā ražo ierobežoto vielu, ir jāpiešķir ražotājam ierobežotās vielas ražošanas atļauja, lai tā atbilstu atļautajam pieprasījumam. Dalībvalsts kompetentā iestāde laikus informē Komisiju par šādu atļauju. |
| --- | --- |

XV.

Tie lietotāji, kam 2007. gadā ir piešķirta ierobežoto vielu kvota izmantošanai būtiskām vajadzībām, var atbilstoši savai kvotai ozona slāni noārdošo vielu datubāzē tīmekļa vietnē izdarīt pasūtījumu Kopienas ražotājam vai, ja nepieciešams, pieprasīt Komisijai importa licenci ierobežotajām vielām, ņemot vērā viņiem piešķirto kvotu apjomu. Tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kurā ražo ierobežoto vielu, ir jāpiešķir ražotājam ierobežotās vielas ražošanas atļauja, lai tā atbilstu atļautajam pieprasījumam. Dalībvalsts kompetentā iestāde laikus informē Komisiju par šādu atļauju.

---

(1)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

(2)  OV L 244, 29.9.2000., 25. lpp..

---

I PIELIKUMS

Ierobežojamās vielas

| Grupa | Vielas | Ozona noārdīšanas potenciāls (1) |
| --- | --- | --- |
| I grupa | CFCl3 | (CFC 11) | 1,0 |
| CF2Cl2 | (CFC 12) | 1,0 |
| C2F3Cl3 | (CFC 113) | 0,8 |
| C2F4Cl2 | (CFC 114) | 1,0 |
| C2F5Cl | (CFC 115) | 0,6 |
| II grupa | CF3Cl | (CFC 13) | 1,0 |
| C2FCl5 | (CFC 111) | 1,0 |
| C2F2Cl4 | (CFC 112) | 1,0 |
| C3FCl7 | (CFC 211) | 1,0 |
| C3F2Cl6 | (CFC 212) | 1,0 |
| C3F3Cl5 | (CFC 213) | 1,0 |
| C3F4Cl4 | (CFC 214) | 1,0 |
| C3F5Cl3 | (CFC 215) | 1,0 |
| C3F6Cl2 | (CFC 216) | 1,0 |
| C3F7Cl | (CFC 217) | 1,0 |
| III grupa | CF2BrCl | (halons 1211) | 3,0 |
| CF3Br | (halons 1301) | 10,0 |
| C2F4Br2 | (halons 2402) | 6,0 |
| IV grupa | CCl4 | (tetrahlorogleklis) | 1,1 |
| V grupa | C2H3Cl3
   (2) | (1,1,1-trihloretāns) | 0,1 |
| VI grupa | CH3Br | (metilbromīds) | 0,6 |
| VII grupa | CHFBr2 | | 1,00 |
| CHF2Br | | 0,74 |
| CH2FBr | | 0,73 |
| C2HFBr4 | | 0,8 |
| C2HF2Br3 | | 1,8 |
| C2HF3Br2 | | 1,6 |
| C2HF4Br | | 1,2 |
| C2H2FBr3 | | 1,1 |
| C2H2F2Br2 | | 1,5 |
| C2H2F3Br | | 1,6 |
| C2H3FBr2 | | 1,7 |
| C2H3F2Br | | 1,1 |
| C2H4FBr | | 0,1 |
| C3HFBr6 | | 1,5 |
| C3HF2Br5 | | 1,9 |
| C3HF3Br4 | | 1,8 |
| C3HF4Br3 | | 2,2 |
| C3HF5Br2 | | 2,0 |
| C3HF6Br | | 3,3 |
| C3H2FBr5 | | 1,9 |
| C3H2F2Br4 | | 2,1 |
| C3H2F3Br3 | | 5,6 |
| C3H2F4Br2 | | 7,5 |
| C3H2F5Br | | 1,4 |
| C3H3FBr4 | | 1,9 |
| C3H3F2Br3 | | 3,1 |
| C3H3F3Br2 | | 2,5 |
| C3H3F4Br | | 4,4 |
| C3H4FBr3 | | 0,3 |
| C3H4F2Br2 | | 1,0 |
| C3H4F3Br | | 0,8 |
| C3H5FBr2 | | 0,4 |
| C3H5F2Br | | 0,8 |
| C3H6FBr | | 0,7 |
| Groupe VIII grupa | CHFCl2 | (HCFC 21) (3) | 0,040 |
| CHF2Cl | (HCFC 22) (3) | 0,055 |
| CH2FCl | (HCFC 31) | 0,020 |
| C2HFCl4 | (HCFC 121) | 0,040 |
| C2HF2Cl3 | (HCFC 122) | 0,080 |
| C2HF3Cl2 | (HCFC 123) (3) | 0,020 |
| C2HF4Cl | (HCFC 124) (3) | 0,022 |
| C2H2FCl3 | (HCFC 131) | 0,050 |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC 132) | 0,050 |
| C2H2F3Cl | (HCFC 133) | 0,060 |
| C2H3FCl2 | (HCFC 141) | 0,070 |
| CH3CFCl2 | (HCFC 141b) (3) | 0,110 |
| C2H3F2Cl | (HCFC 142) | 0,070 |
| CH3CF2Cl | (HCFC 142b) (3) | 0,065 |
| C2H4FCl | (HCFC 151) | 0,005 |
| C3HFCl6 | (HCFC 221) | 0,070 |
| C3HF2Cl5 | (HCFC 222) | 0,090 |
| C3HF3Cl4 | (HCFC 223) | 0,080 |
| C3HF4Cl3 | (HCFC 224) | 0,090 |
| C3HF5Cl2 | (HCFC 225) | 0,070 |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC 225ca) (3) | 0,025 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC 225cb) (3) | 0,033 |
| C3HF6Cl | (HCFC 226) | 0,100 |
| C3H2FCl5 | (HCFC 231) | 0,090 |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC 232) | 0,100 |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC 233) | 0,230 |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC 234) | 0,280 |
| C3H2F5Cl | (HCFC 235) | 0,520 |
| C3H3FCl4 | (HCFC 241) | 0,090 |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC 242) | 0,130 |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC 243) | 0,120 |
| C3H3F4Cl | (HCFC 244) | 0,140 |
| C3H4FCl3 | (HCFC 251) | 0,010 |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC 252) | 0,040 |
| C3H4F3Cl | (HCFC 253) | 0,030 |
| C3H5FCl2 | (HCFC 261) | 0,020 |
| C3H5F2Cl | (HCFC 262) | 0,020 |
| C3H6FCl | (HCFC 271) | 0,030 |
| IX grupa | CH2BrCl | Halons-1011/bromhlormetāns | 0,120 |

Grupa

Vielas

Ozona noārdīšanas potenciāls (1)

I grupa

CFCl3

(CFC 11)

1,0

CF2Cl2

(CFC 12)

1,0

C2F3Cl3

(CFC 113)

0,8

C2F4Cl2

(CFC 114)

1,0

C2F5Cl

(CFC 115)

0,6

II grupa

CF3Cl

(CFC 13)

1,0

C2FCl5

(CFC 111)

1,0

C2F2Cl4

(CFC 112)

1,0

C3FCl7

(CFC 211)

1,0

C3F2Cl6

(CFC 212)

1,0

C3F3Cl5

(CFC 213)

1,0

C3F4Cl4

(CFC 214)

1,0

C3F5Cl3

(CFC 215)

1,0

C3F6Cl2

(CFC 216)

1,0

C3F7Cl

(CFC 217)

1,0

III grupa

CF2BrCl

(halons 1211)

3,0

CF3Br

(halons 1301)

10,0

C2F4Br2

(halons 2402)

6,0

IV grupa

CCl4

(tetrahlorogleklis)

1,1

V grupa

C2H3Cl3
   (2)

(1,1,1-trihloretāns)

0,1

VI grupa

CH3Br

(metilbromīds)

0,6

VII grupa

CHFBr2

1,00

CHF2Br

0,74

CH2FBr

0,73

C2HFBr4

0,8

C2HF2Br3

1,8

C2HF3Br2

1,6

C2HF4Br

1,2

C2H2FBr3

1,1

C2H2F2Br2

1,5

C2H2F3Br

1,6

C2H3FBr2

1,7

C2H3F2Br

1,1

C2H4FBr

0,1

C3HFBr6

1,5

C3HF2Br5

1,9

C3HF3Br4

1,8

C3HF4Br3

2,2

C3HF5Br2

2,0

C3HF6Br

3,3

C3H2FBr5

1,9

C3H2F2Br4

2,1

C3H2F3Br3

5,6

C3H2F4Br2

7,5

C3H2F5Br

1,4

C3H3FBr4

1,9

C3H3F2Br3

3,1

C3H3F3Br2

2,5

C3H3F4Br

4,4

C3H4FBr3

0,3

C3H4F2Br2

1,0

C3H4F3Br

0,8

C3H5FBr2

0,4

C3H5F2Br

0,8

C3H6FBr

0,7

Groupe VIII grupa

CHFCl2

(HCFC 21) (3)

0,040

CHF2Cl

(HCFC 22) (3)

0,055

CH2FCl

(HCFC 31)

0,020

C2HFCl4

(HCFC 121)

0,040

C2HF2Cl3

(HCFC 122)

0,080

C2HF3Cl2

(HCFC 123) (3)

0,020

C2HF4Cl

(HCFC 124) (3)

0,022

C2H2FCl3

(HCFC 131)

0,050

C2H2F2Cl2

(HCFC 132)

0,050

C2H2F3Cl

(HCFC 133)

0,060

C2H3FCl2

(HCFC 141)

0,070

CH3CFCl2

(HCFC 141b) (3)

0,110

C2H3F2Cl

(HCFC 142)

0,070

CH3CF2Cl

(HCFC 142b) (3)

0,065

C2H4FCl

(HCFC 151)

0,005

C3HFCl6

(HCFC 221)

0,070

C3HF2Cl5

(HCFC 222)

0,090

C3HF3Cl4

(HCFC 223)

0,080

C3HF4Cl3

(HCFC 224)

0,090

C3HF5Cl2

(HCFC 225)

0,070

CF3CF2CHCl2

(HCFC 225ca) (3)

0,025

CF2ClCF2CHClF

(HCFC 225cb) (3)

0,033

C3HF6Cl

(HCFC 226)

0,100

C3H2FCl5

(HCFC 231)

0,090

C3H2F2Cl4

(HCFC 232)

0,100

C3H2F3Cl3

(HCFC 233)

0,230

C3H2F4Cl2

(HCFC 234)

0,280

C3H2F5Cl

(HCFC 235)

0,520

C3H3FCl4

(HCFC 241)

0,090

C3H3F2Cl3

(HCFC 242)

0,130

C3H3F3Cl2

(HCFC 243)

0,120

C3H3F4Cl

(HCFC 244)

0,140

C3H4FCl3

(HCFC 251)

0,010

C3H4F2Cl2

(HCFC 252)

0,040

C3H4F3Cl

(HCFC 253)

0,030

C3H5FCl2

(HCFC 261)

0,020

C3H5F2Cl

(HCFC 262)

0,020

C3H6FCl

(HCFC 271)

0,030

IX grupa

CH2BrCl

Halons-1011/bromhlormetāns

0,120

---

(1)  Šīs ozona noārdīšanas potenciāla vērtības aprēķinātas, pamatojoties uz pašreizējām zināšanām, un tos periodiski pārskatīs un mainīs, ņemot vērā Monreālas protokola Līgumslēdzēju pušu pieņemtos lēmumus par vielām, kas noārda ozona slāni.

(2)  Šī formula neattiecas uz 1,1,2-trihloretānu.

(3)  Nosaka komerciāli visvairāk realizējamas vielas, kā tas paredzēts Protokolā.

---

II PIELIKUMS

Dalībvalstu atbildīgās iestādes

BELGIQUE/BELGÏE

| Mr Alain Wilmart |
| --- |
| Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement |
| Place Victor Horta, 40 — Bte 10 |
| B-1060 Bruxelles |

Mr Alain Wilmart

Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement

Place Victor Horta, 40 — Bte 10

B-1060 Bruxelles

БЪЛГАРИЯ

| Irina Sirashka |
| --- |
| Global Atmospheric Processes Dept |
| Ministry of Environment and Water |
| 22 Maria-Louisa Str. |
| BG-1000 Sofia |

Irina Sirashka

Global Atmospheric Processes Dept

Ministry of Environment and Water

22 Maria-Louisa Str.

BG-1000 Sofia

ČESKÁ REPUBLIKA

| Mr Jakub Achrer |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Czech Republik |
| Air Pollution Prevention Department |
| Vršovická 65 |
| CZ-100 10 Prague 10 |

Mr Jakub Achrer

Ministry of the Environment of the Czech Republik

Air Pollution Prevention Department

Vršovická 65

CZ-100 10 Prague 10

DANMARK

| Mr Mikkel Aaman Sørensen |
| --- |
| Miljøstyrelsen (EPA) |
| Strandgade 29 |
| DK-1401 Copenhagen K |

Mr Mikkel Aaman Sørensen

Miljøstyrelsen (EPA)

Strandgade 29

DK-1401 Copenhagen K

DEUTSCHLAND

| Mr Rolf Engelhardt |
| --- |
| Ministry for Environment |
| Dept. IG II 1 |
| P.O. Box 12 06 29 |
| D-53048 Bonn |

Mr Rolf Engelhardt

Ministry for Environment

Dept. IG II 1

P.O. Box 12 06 29

D-53048 Bonn

EESTI

| Ms Valentina Laius |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Republic of Estonia |
| Narva mnt 7a |
| EE-Tallinn 15172 |

Ms Valentina Laius

Ministry of the Environment of the Republic of Estonia

Narva mnt 7a

EE-Tallinn 15172

ΕΛΛΑΣ

| Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis |
| --- |
| Environmental Engineer Ph.D. |
| Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality |
| 147 Patission |
| GR-112 51 Athens |

Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis

Environmental Engineer Ph.D.

Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality

147 Patission

GR-112 51 Athens

ESPAÑA

| Mr Alberto Moral Gonzalez |
| --- |
| Ministerio de Medio Ambiente |
| Subdirección General de Calidad Ambiental |
| Pza San Juan de la Cruz s/n |
| E-28071 Madrid |

Mr Alberto Moral Gonzalez

Ministerio de Medio Ambiente

Subdirección General de Calidad Ambiental

Pza San Juan de la Cruz s/n

E-28071 Madrid

FRANCE

| Mr Vincent Szleper |
| --- |
| Ministère de l'Écologie |
| DPPR/BSPC |
| 20, avenue de Ségur |
| F-75302 Paris 07 SP |

Mr Vincent Szleper

Ministère de l'Écologie

DPPR/BSPC

20, avenue de Ségur

F-75302 Paris 07 SP

IRELAND

| Mr David O'Sullivan |
| --- |
| Inspector (Environment) |
| Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House |
| Dublin 1 |
| Ireland |

Mr David O'Sullivan

Inspector (Environment)

Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House

Dublin 1

Ireland

ITALIA

| Mr Alessandro Giuliano Peru |
| --- |
| Ministry for the Environment, Land and Sea |
| DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo |
| Via Cristoforo Colombo, 44 |
| I-00147 Roma |

Mr Alessandro Giuliano Peru

Ministry for the Environment, Land and Sea

DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo

Via Cristoforo Colombo, 44

I-00147 Roma

ΚΥΠΡΟΣ

| Dr. Charalambos Hajipakkos |
| --- |
| Environment Service |
| Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| CY-Nicosia |

Dr. Charalambos Hajipakkos

Environment Service

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

CY-Nicosia

LATVIJA

| Mr Armands Plate |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Environmental Protection Department |
| Peldu Iela 25 |
| LV-1494 Riga |

Mr Armands Plate

Ministry of Environment

Environmental Protection Department

Peldu Iela 25

LV-1494 Riga

LIETUVA

| Ms Marija Teriosina |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Chemicals Management Division |
| A. Jaksto 4/9 |
| LT-2694 Vilnius |

Ms Marija Teriosina

Ministry of Environment

Chemicals Management Division

A. Jaksto 4/9

LT-2694 Vilnius

LUXEMBOURG

| Mr Pierre Dornseiffer |
| --- |
| Administration de l'Environnement |
| Division Air/Bruit |
| 16, rue Eugène Ruppert |
| L-2453 Luxembourg |

Mr Pierre Dornseiffer

Administration de l'Environnement

Division Air/Bruit

16, rue Eugène Ruppert

L-2453 Luxembourg

MAGYARORSZÁG

| Mr Róbert Tóth |
| --- |
| Ministry of Environment and Water |
| Department of Environmental Development |
| Fő utca 44-50 |
| H-1011 Budapest |

Mr Róbert Tóth

Ministry of Environment and Water

Department of Environmental Development

Fő utca 44-50

H-1011 Budapest

MALTA

| Ms Charmaine Ajao Vassallo |
| --- |
| Environment and Planning Authority |
| Environment Protection Directorate |
| Industrial Estate Kordin |
| Paola |

Ms Charmaine Ajao Vassallo

Environment and Planning Authority

Environment Protection Directorate

Industrial Estate Kordin

Paola

NEDERLAND

| Ms Gudi Alkemade |
| --- |
| Climate Change Directorate |
| Ministry of Environment |
| PO Box 30945 |
| 2500 GX Den Haag |
| Nederland |

Ms Gudi Alkemade

Climate Change Directorate

Ministry of Environment

PO Box 30945

2500 GX Den Haag

Nederland

ÖSTERREICH

| Mr Paul Krajnik |
| --- |
| Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management |
| Chemicals Department |
| Stubenbastei 5 |
| A-1010 Wien |

Mr Paul Krajnik

Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management

Chemicals Department

Stubenbastei 5

A-1010 Wien

POLSKA

| Mr Janusz Kozakiewicz |
| --- |
| Industrial Chemistry Research Institute |
| Ozone Layer Protection Unit |
| 8, Rydygiera Street |
| PL-01-793 Warsaw |

Mr Janusz Kozakiewicz

Industrial Chemistry Research Institute

Ozone Layer Protection Unit

8, Rydygiera Street

PL-01-793 Warsaw

PORTUGAL

| Dra. Cristina Vaz Nunes |
| --- |
| Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development |
| Institute of Environment |
| Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785 |
| P-2611-865 Amadora |

Dra. Cristina Vaz Nunes

Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development

Institute of Environment

Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785

P-2611-865 Amadora

ROMANIA

| Rodica Ella Morohoi |
| --- |
| Ministry of Environment and Waters Management |
| 12, Libertății Bv, District 5 |
| Bucharest |

Rodica Ella Morohoi

Ministry of Environment and Waters Management

12, Libertății Bv, District 5

Bucharest

SLOVENIJA

| Ms Irena Malešič |
| --- |
| Ministry of the Environment and Spacial Planning |
| Environmental Agency of the Republic of Slovenia |
| Vojkova 1b |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ms Irena Malešič

Ministry of the Environment and Spacial Planning

Environmental Agency of the Republic of Slovenia

Vojkova 1b

SLO-1000 Ljubljana

SLOVENSKO

| Mr Lubomir Ziak |
| --- |
| Ministry of the Environment |
| Air Protection Department |
| Nam. L. Štúra 1 |
| SK-812 35 Bratislava |

Mr Lubomir Ziak

Ministry of the Environment

Air Protection Department

Nam. L. Štúra 1

SK-812 35 Bratislava

SUOMI/FINLAND

| Mrs Eliisa Irpola |
| --- |
| Finnish Environment Institute |
| P.O.Box 140 |
| FIN-00251 Helsinki |

Mrs Eliisa Irpola

Finnish Environment Institute

P.O.Box 140

FIN-00251 Helsinki

SVERIGE

| Ms Maria Ujfalusi |
| --- |
| Swedish Environmental Protection Agency |
| Naturvårdsverket |
| Blekholmsterassen 36 |
| S-106 48 Stockholm |

Ms Maria Ujfalusi

Swedish Environmental Protection Agency

Naturvårdsverket

Blekholmsterassen 36

S-106 48 Stockholm

UNITED KINGDOM

| Mr Stephen Reeves |
| --- |
| International Climate Change and Ozone Division |
| UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs |
| 3rd floor — zone 3/A3 |
| Ashdown House |
| 123 Victoria Street |
| London SW1E 6DE |
| United Kingdom |

Mr Stephen Reeves

International Climate Change and Ozone Division

UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs

3rd floor — zone 3/A3

Ashdown House

123 Victoria Street

London SW1E 6DE

United Kingdom

---

Labojumi

| 18.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/45

---

Labojums Paziņojumā saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 153, 2007. gada 6. jūlijs
  )

(2007/C 164/11)

Vāka 1. lappusē satura rādītājā un 1. lappusē virsrakstā:

tekstu:

“Paziņojums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu”

lasīt šādi:

“Bulgārijas paziņojums saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu”.

---