# Den Europæiske Unions C 164/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 164 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang18. juli 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 164

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang18. juli 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2007/C 164/01 | Rådets henstilling af 31. maj 2007 om forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2007/C 164/01

Rådets henstilling af 31. maj 2007 om forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed (
  1
  )

1

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 164/02 | Ensartet anvendelse af Den Kombinerede Nomenklatur (KN) (Tarifering af varer) | 3 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 164/02

Ensartet anvendelse af Den Kombinerede Nomenklatur (KN) (Tarifering af varer)

3

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 164/03 | Euroens vekselkurs | 5 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 164/03

Euroens vekselkurs

5

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE MEDDELELSER |
| | Cedefop |
| 2007/C 164/04 | Åben indkaldelse af forslag — GP/D/ReferNet-FPA/001/07 — ReferNet — Det Europæiske Reference- og Ekpertisenetværk for Erhvervsrettet Uddannelse | 6 |
| | MEDDELELSER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 164/05 | Statsstøtte — Frankrig — Statsstøtte nr. C 17/07 (ex NN 19/07) — Regulerede eltakster i Frankrig — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 9 |
| 2007/C 164/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4742 — Oxbow/SSM) (
  1
  ) | 20 |
| 2007/C 164/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 21 |
| | ANDRE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 164/08 | Meddelelse til virksomheder i Den Europæiske Union, der har til hensigt at importere kontrollerede stoffer, der nedbryder ozonlaget, i 2008, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget | 22 |
| 2007/C 164/09 | Meddelelse til virksomheder i Den Europæiske Union, der i 2008 har til hensigt at eksportere kontrollerede stoffer, som nedbryder ozonlaget, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget | 30 |
| 2007/C 164/10 | Meddelelse til brugere i Den Europæiske Union af kontrollerede stoffer, der er tilladt til væsentlige anvendelsesformål i Fællesskabet, i 2008, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget | 37 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE MEDDELELSER

Cedefop

2007/C 164/04

Åben indkaldelse af forslag — GP/D/ReferNet-FPA/001/07 — ReferNet — Det Europæiske Reference- og Ekpertisenetværk for Erhvervsrettet Uddannelse

6

MEDDELELSER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2007/C 164/05

Statsstøtte — Frankrig — Statsstøtte nr. C 17/07 (ex NN 19/07) — Regulerede eltakster i Frankrig — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

9

2007/C 164/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4742 — Oxbow/SSM) (
  1
  )

1

20

2007/C 164/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

21

ANDRE RETSAKTER

Kommissionen

2007/C 164/08

Meddelelse til virksomheder i Den Europæiske Union, der har til hensigt at importere kontrollerede stoffer, der nedbryder ozonlaget, i 2008, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget

22

2007/C 164/09

Meddelelse til virksomheder i Den Europæiske Union, der i 2008 har til hensigt at eksportere kontrollerede stoffer, som nedbryder ozonlaget, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget

30

2007/C 164/10

Meddelelse til brugere i Den Europæiske Union af kontrollerede stoffer, der er tilladt til væsentlige anvendelsesformål i Fællesskabet, i 2008, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget

37

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2007/C 164/11 | Berigtigelse til meddelelse i henhold til artikel 34 i Schengen-grænsekodeksen (EUT C 153 af 6.7.2007) | 45 |

Berigtigelser

2007/C 164/11

Berigtigelse til meddelelse i henhold til artikel 34 i Schengen-grænsekodeksen (EUT C 153 af 6.7.2007)

(EUT C 153 af 6.7.2007)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 31. maj 2007

om forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 164/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, andet afsnit,

som henviser til forslag fra Kommissionen,

som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Hvert år dør omkring 235 000 EU-borgere som følge af en ulykke eller vold. Næst efter hjerte-kar-sygdomme, kræft og luftvejssygdomme er personskader den fjerde mest almindelige dødsårsag i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(1)

Hvert år dør omkring 235 000 EU-borgere som følge af en ulykke eller vold. Næst efter hjerte-kar-sygdomme, kræft og luftvejssygdomme er personskader den fjerde mest almindelige dødsårsag i medlemsstaterne.

| (2) | Hos børn, teenagere og unge voksne er ulykker og personskader den mest almindelige dødsårsag. |
| --- | --- |

(2)

Hos børn, teenagere og unge voksne er ulykker og personskader den mest almindelige dødsårsag.

| (3) | Mange af dem, der har været udsat for alvorlige skader og har overlevet, bliver handicappede resten af livet. Ulykker og personskader er den vigtigste årsag til kroniske handicap hos yngre mennesker, som mister leveår i god sundhedstilstand og dermed lider store tab, der i vidt omfang kunne have været undgået. |
| --- | --- |

(3)

Mange af dem, der har været udsat for alvorlige skader og har overlevet, bliver handicappede resten af livet. Ulykker og personskader er den vigtigste årsag til kroniske handicap hos yngre mennesker, som mister leveår i god sundhedstilstand og dermed lider store tab, der i vidt omfang kunne have været undgået.

| (4) | Personskader tegner sig i gennemsnit for ca. 6,8 millioner hospitalsindlæggelser, svarende til 11 % af samtlige hospitalsindlæggelser i EU. |
| --- | --- |

(4)

Personskader tegner sig i gennemsnit for ca. 6,8 millioner hospitalsindlæggelser, svarende til 11 % af samtlige hospitalsindlæggelser i EU.

| (5) | Personskader udgør en meget stor finansiel byrde for sundheds- og velfærdssystemerne, ligger til grund for ca. 20 % af al sygeorlov og er en væsentlig årsag til forringelse af produktiviteten. |
| --- | --- |

(5)

Personskader udgør en meget stor finansiel byrde for sundheds- og velfærdssystemerne, ligger til grund for ca. 20 % af al sygeorlov og er en væsentlig årsag til forringelse af produktiviteten.

| (6) | Risikoen for personskader er uligeligt fordelt mellem medlemsstater og samfundsgrupper og varierer desuden efter alder og køn. Risikoen for at dø af skader er fem gange større i den medlemsstat, der har den højeste skadeprocent, end i den, der har den laveste. |
| --- | --- |

(6)

Risikoen for personskader er uligeligt fordelt mellem medlemsstater og samfundsgrupper og varierer desuden efter alder og køn. Risikoen for at dø af skader er fem gange større i den medlemsstat, der har den højeste skadeprocent, end i den, der har den laveste.

| (7) | I modsætning til mange andre årsager til sygdom og for tidlig død kan personskader forhindres ved at gøre vore omgivelser samt de produkter og tjenesteydelser, vi bruger, sikrere. Der er omfattende dokumentation for effektiviteten af foranstaltninger til forebyggelse af ulykker, som endnu ikke anvendes i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(7)

I modsætning til mange andre årsager til sygdom og for tidlig død kan personskader forhindres ved at gøre vore omgivelser samt de produkter og tjenesteydelser, vi bruger, sikrere. Der er omfattende dokumentation for effektiviteten af foranstaltninger til forebyggelse af ulykker, som endnu ikke anvendes i hele Fællesskabet.

| (8) | De fleste af disse foranstaltninger har vist sig at være omkostningseffektive, fordi sundhedssystemernes fordele ved forebyggelse ofte er flere gange større end udgifterne til intervention. |
| --- | --- |

(8)

De fleste af disse foranstaltninger har vist sig at være omkostningseffektive, fordi sundhedssystemernes fordele ved forebyggelse ofte er flere gange større end udgifterne til intervention.

| (9) | De store fremskridt der er gjort inden for en række områder med sikkerhedsproblemer, f.eks. trafikken og arbejdspladsen bør fortsætte. Derudover bør der fokuseres på andre områder, f.eks. hjemmet, fritid og sport, ulykker og forebyggelse for børn og ældre borgere, der indtil nu er blevet dækket i mindre grad. |
| --- | --- |

(9)

De store fremskridt der er gjort inden for en række områder med sikkerhedsproblemer, f.eks. trafikken og arbejdspladsen bør fortsætte. Derudover bør der fokuseres på andre områder, f.eks. hjemmet, fritid og sport, ulykker og forebyggelse for børn og ældre borgere, der indtil nu er blevet dækket i mindre grad.

| (10) | Der skal også tages hensyn til forbindelsen mellem forbruget af alkohol og narkotika og antallet af skader og ulykker samt forsætlige skader, navnlig vold mod kvinder og børn i hjemmet. |
| --- | --- |

(10)

Der skal også tages hensyn til forbindelsen mellem forbruget af alkohol og narkotika og antallet af skader og ulykker samt forsætlige skader, navnlig vold mod kvinder og børn i hjemmet.

| (11) | Det lader derfor til at være nødvendigt at gøre bedre brug af eksisterende oplysninger og, hvor det er relevant, udvikle en mekanisme til overvågning og rapportering af personskader, der kan sikre en koordineret tilgang i medlemsstaterne med hensyn til at udvikle og indføre nationale politikker for forebyggelse af personskader, herunder udveksling af eksempler på bedste praksis. En sådan mekanisme vil kunne udvikles som led i Fællesskabets program for folkesundhed (2), eventuelle efterfølgende programmer og andre relevante fællesskabsprogrammer, og bør bygge på repræsentative nationale instrumenter til overvågning og rapportering af personskader, der skal udvikles på en sammenhængende og komplementær måde. |
| --- | --- |

(11)

Det lader derfor til at være nødvendigt at gøre bedre brug af eksisterende oplysninger og, hvor det er relevant, udvikle en mekanisme til overvågning og rapportering af personskader, der kan sikre en koordineret tilgang i medlemsstaterne med hensyn til at udvikle og indføre nationale politikker for forebyggelse af personskader, herunder udveksling af eksempler på bedste praksis. En sådan mekanisme vil kunne udvikles som led i Fællesskabets program for folkesundhed (2), eventuelle efterfølgende programmer og andre relevante fællesskabsprogrammer, og bør bygge på repræsentative nationale instrumenter til overvågning og rapportering af personskader, der skal udvikles på en sammenhængende og komplementær måde.

| (12) | For at strømline ressourcerne under programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed og andre relevante fællesskabsprogrammer og tackle forebyggelse af personskader på den mest effektive måde er der identificeret prioriterede områder: børn og teenageres sikkerhed, ældre borgeres sikkerhed, bløde trafikanters sikkerhed, forebyggelse af sports- og fritidsskader, forebyggelse af skader forårsaget af varer og tjenesteydelser, forebyggelse af selvpåført skade samt forebyggelse af vold, navnlig vold mod kvinder og børn i hjemmet. De prioriterede områder er fastlagt ved at tage hensyn til skadernes sociale konsekvenser og i den forbindelse se på skadernes antal og omfang, dokumentation for interventionernes effektivitet og mulighederne for en vellykket gennemførelse i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

(12)

For at strømline ressourcerne under programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed og andre relevante fællesskabsprogrammer og tackle forebyggelse af personskader på den mest effektive måde er der identificeret prioriterede områder: børn og teenageres sikkerhed, ældre borgeres sikkerhed, bløde trafikanters sikkerhed, forebyggelse af sports- og fritidsskader, forebyggelse af skader forårsaget af varer og tjenesteydelser, forebyggelse af selvpåført skade samt forebyggelse af vold, navnlig vold mod kvinder og børn i hjemmet. De prioriterede områder er fastlagt ved at tage hensyn til skadernes sociale konsekvenser og i den forbindelse se på skadernes antal og omfang, dokumentation for interventionernes effektivitet og mulighederne for en vellykket gennemførelse i medlemsstaterne,

HENSTILLER:

med henblik på at sikre et højt niveau for folkesundhed til medlemsstaterne, at de

| (1) | gør bedre brug af eksisterende oplysninger og, hvor det er relevant, udvikle repræsentative instrumenter til overvågning og rapportering af personskader for at indhente sammenlignelige informationer, overvåge udviklingen i risikoen for personskader og virkningerne af forebyggende foranstaltninger i et vist tidsrum og vurdere behovet for at tage yderligere initiativer med henblik på sikkerhed i forbindelse med varer og tjenesteydelser samt på andre områder |
| --- | --- |

(1)

gør bedre brug af eksisterende oplysninger og, hvor det er relevant, udvikle repræsentative instrumenter til overvågning og rapportering af personskader for at indhente sammenlignelige informationer, overvåge udviklingen i risikoen for personskader og virkningerne af forebyggende foranstaltninger i et vist tidsrum og vurdere behovet for at tage yderligere initiativer med henblik på sikkerhed i forbindelse med varer og tjenesteydelser samt på andre områder

| (2) | indfører nationale planer eller tilsvarende foranstaltninger, herunder fremme af offentlighedens opmærksomhed på sikkerhedsspørgsmål, for forebyggelse af ulykker og personskader. Sådanne planer og foranstaltninger skal iværksætte og fremme tværministerielt og internationalt samarbejde og effektivt udnytte finansieringsmulighederne for forebyggende kampagner og fremme af sikkerhed. I forbindelse med gennemførelsen skal der rettes opmærksomhed mod kønsaspektet og mod sårbare grupper som børn, ældre, mennesker med handicap, bløde trafikanter samt mennesker ramt af sports- og fritidsskader, skader forårsaget af varer og tjenesteydelser, vold og selvpåført skade |
| --- | --- |

(2)

indfører nationale planer eller tilsvarende foranstaltninger, herunder fremme af offentlighedens opmærksomhed på sikkerhedsspørgsmål, for forebyggelse af ulykker og personskader. Sådanne planer og foranstaltninger skal iværksætte og fremme tværministerielt og internationalt samarbejde og effektivt udnytte finansieringsmulighederne for forebyggende kampagner og fremme af sikkerhed. I forbindelse med gennemførelsen skal der rettes opmærksomhed mod kønsaspektet og mod sårbare grupper som børn, ældre, mennesker med handicap, bløde trafikanter samt mennesker ramt af sports- og fritidsskader, skader forårsaget af varer og tjenesteydelser, vold og selvpåført skade

| (3) | tilskynder til at indføre forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed i skoler og i uddannelsen af sundhedspersonale og andre fagfolk, således at disse grupper kan fungere som kompetente aktører og rådgivere inden for forebyggelse af personskader, og |
| --- | --- |

(3)

tilskynder til at indføre forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed i skoler og i uddannelsen af sundhedspersonale og andre fagfolk, således at disse grupper kan fungere som kompetente aktører og rådgivere inden for forebyggelse af personskader, og

OPFORDRER Kommissionen til at:

| (1) | indsamle, behandle og indberette fællesskabsdækkende data om personskader, som bygger på nationale instrumenter til overvågning af personskader |
| --- | --- |

(1)

indsamle, behandle og indberette fællesskabsdækkende data om personskader, som bygger på nationale instrumenter til overvågning af personskader

| (2) | lette udveksling af informationer om god praksis og om politiske tiltag på de identificerede prioriterede områder og formidle informationerne til berørte parter |
| --- | --- |

(2)

lette udveksling af informationer om god praksis og om politiske tiltag på de identificerede prioriterede områder og formidle informationerne til berørte parter

| (3) | støtte medlemsstaterne ved at medtage forebyggelse af personskader i den erhvervsmæssige uddannelse af sundhedspersonale og andre fagfolk |
| --- | --- |

(3)

støtte medlemsstaterne ved at medtage forebyggelse af personskader i den erhvervsmæssige uddannelse af sundhedspersonale og andre fagfolk

| (4) | gennemføre fællesskabsaktioner som skitseret ovenfor ved brug af ressourcer fra programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed og efterfølgende programmer, den generelle ramme for finansiering af Fællesskabets aktioner til støtte for forbrugerpolitikken (3) og rammeprogrammet for forskning (4) og andre relevante fællesskabsprogrammer |
| --- | --- |

(4)

gennemføre fællesskabsaktioner som skitseret ovenfor ved brug af ressourcer fra programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed og efterfølgende programmer, den generelle ramme for finansiering af Fællesskabets aktioner til støtte for forbrugerpolitikken (3) og rammeprogrammet for forskning (4) og andre relevante fællesskabsprogrammer

| (5) | aflægge en evalueringsrapport fire år efter denne henstillings vedtagelse, for at det kan afgøres, om de foreslåede foranstaltninger er effektive, og for at det kan vurderes, om der er behov for yderligere aktioner. |
| --- | --- |

(5)

aflægge en evalueringsrapport fire år efter denne henstillings vedtagelse, for at det kan afgøres, om de foreslåede foranstaltninger er effektive, og for at det kan vurderes, om der er behov for yderligere aktioner.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. maj 2007

På Rådets vegne

F. MÜNTEFERING

Formand

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 20/2004/EF af 8. december 2003 om en generel ramme for finansiering af Fællesskabets aktioner til støtte for forbrugerpolitikken for perioden 2004-2007 (EUT L 5 af 9.1.2004, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27. juni 2002 om Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006) (EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1).

4

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/3

---

ENSARTET ANVENDELSE AF DEN KOMBINEREDE NOMENKLATUR (KN)

(Tarifering af varer)

(2007/C 164/02)

Forklarende bemærkninger vedtaget efter fremgangsmåden i artikel 10, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (1)

De forklarende bemærkninger til De Europæiske Fællesskabers kombinerede nomenklatur (2) ændres således:

På side 354 indsættes følgende tekst:

| »8701 90 11 til 8701 90 90 | Andre køretøjer
  Disse underpositioner omfatter bl.a.« terrængående køretøjer», der er udformet til brug som traktorer og har følgende kendetegn:






  — | et enkelt førersæde; |
| --- | --- | --- |

»8701 90 11 til 8701 90 90

Andre køretøjer

Disse underpositioner omfatter bl.a.« terrængående køretøjer», der er udformet til brug som traktorer og har følgende kendetegn:

—

et enkelt førersæde;

| — | en almindelig trækkrog; |
| --- | --- |

—

en almindelig trækkrog;

| — | styretøj i form af en styrestang med to håndtag med indbygget kontroludstyr; |
| --- | --- |

—

styretøj i form af en styrestang med to håndtag med indbygget kontroludstyr;

| — | køretøjet styres ved at dreje de to forhjul, og styretøjet er baseret på et motorkøretøjs styresystem (Ackerman-princippet); |
| --- | --- |

—

køretøjet styres ved at dreje de to forhjul, og styretøjet er baseret på et motorkøretøjs styresystem (Ackerman-princippet);

| — | bremser på alle hjul; |
| --- | --- |

—

bremser på alle hjul;

| — | automatisk kobling og bakgear; |
| --- | --- |

—

automatisk kobling og bakgear;

| — | motoren er udformet specielt med henblik på kørsel i vanskeligt terræn og har en så lav udveksling, at den er kraftig nok til at trække påhængt udstyr; |
| --- | --- |

—

motoren er udformet specielt med henblik på kørsel i vanskeligt terræn og har en så lav udveksling, at den er kraftig nok til at trække påhængt udstyr;

| — | motorkraften overføres til hjulene ved hjælp af aksler og ikke kæder; |
| --- | --- |

—

motorkraften overføres til hjulene ved hjælp af aksler og ikke kæder;

| — | køretøjets hjul er forsynet med kraftigt profilerede dæk, som egner sig til kørsel i uvejsomt terræn; |
| --- | --- |

—

køretøjets hjul er forsynet med kraftigt profilerede dæk, som egner sig til kørsel i uvejsomt terræn;

| — | køretøjet har motorkraft til at trække en påhængsvogn, der ikke er forsynet med bremser og vejer mindst det dobbelte af køretøjet. |
| --- | --- |

—

køretøjet har motorkraft til at trække en påhængsvogn, der ikke er forsynet med bremser og vejer mindst det dobbelte af køretøjet.

Køretøjer, der opfylder alle ovennævnte kendetegn og er i overensstemmelse med de forklarende bemærkninger til pos. 8701 90 11 til 8701 90 50, skal tariferes som landbrugs- eller skovbrugstraktorer. Ellers henhører de under pos. 8701 90 90.

Terrængående køretøjer, der ikke opfylder ovennævnte kendetegn, skal tariferes i pos. 8703.

Undtaget fra disse underpositioner er endvidere såkaldte« quads »(pos. 8703 eller 9503 00 10 (se de forklarende bemærkninger til denne underposition)).«

På side 372 indsættes følgende tekst:

På side 372 indsættes følgende tekst:

| »9403 | Andre møbler og dele dertil
  Borde, der er fremstillet af forskellige materialer, tariferes efter det materiale, som underdelen (ben og ramme) er fremstillet af, medmindre det materiale, som bordpladen er fremstillet af, jf. Almindelige tariferingsbestemmelser, punkt 3 b), vedrørende den kombinerede nomenklatur, er karaktergivende for bordet fx ved at have en større værdi (det kunne være tilfældet, hvis bordpladen er fremstillet af ædelt metal, glas, marmor eller en ædel træsort).« |
| --- | --- |

»9403

Andre møbler og dele dertil

Borde, der er fremstillet af forskellige materialer, tariferes efter det materiale, som underdelen (ben og ramme) er fremstillet af, medmindre det materiale, som bordpladen er fremstillet af, jf. Almindelige tariferingsbestemmelser, punkt 3 b), vedrørende den kombinerede nomenklatur, er karaktergivende for bordet fx ved at have en større værdi (det kunne være tilfældet, hvis bordpladen er fremstillet af ædelt metal, glas, marmor eller en ædel træsort).«

På side 375 indsættes følgende tekst:

På side 375 indsættes følgende tekst:

| »9505 | Pyntegenstande til brug ved højtider samt karnevals- og andre underholdningsartikler, herunder trylle- og skæmteartikler
  I tilknytning til det i Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 9505, afsnit A, anførte skal varerne, for at kunne tariferes som pyntegenstande til brug ved højtider, være beregnet til dekoration (udformning og udsmykning) og udelukkende være udformet og fremstillet og anerkendt som pyntegenstande til brug ved højtider. Disse varer anvendes på en ganske bestemt dag eller i en særlig periode i løbet af året.
  Varerne er alt efter, hvordan de er fremstillet og udformet (påtryk, udsmykning, symboler eller inskriptioner), beregnet til brug ved en særlig højtid.
  Ved« højtid »forstås en bestemt dag eller periode i løbet af året, som et samfund fejrer med karakteristiske symboler og dertil hørende skikke. Nogle af disse højtider har deres udspring i antikken med rituel overholdelse af særlige religiøse begivenheder; andre fejres generelt og er vigtige for den nationale identitet. Som eksempler på sådanne begivenheder kan nævnes jul, påske, Halloween, Valentinsdag, fødselsdage og bryllupper.
  Følgende varer betragtes også som pyntegenstande til brug ved højtider:






  — | statuetter i festdragt, som repræsenterer sæsonbetonede temaer eller tager del i sæsonbetonede aktiviteter; |
| --- | --- | --- |

»9505

Pyntegenstande til brug ved højtider samt karnevals- og andre underholdningsartikler, herunder trylle- og skæmteartikler

I tilknytning til det i Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 9505, afsnit A, anførte skal varerne, for at kunne tariferes som pyntegenstande til brug ved højtider, være beregnet til dekoration (udformning og udsmykning) og udelukkende være udformet og fremstillet og anerkendt som pyntegenstande til brug ved højtider. Disse varer anvendes på en ganske bestemt dag eller i en særlig periode i løbet af året.

Varerne er alt efter, hvordan de er fremstillet og udformet (påtryk, udsmykning, symboler eller inskriptioner), beregnet til brug ved en særlig højtid.

Ved« højtid »forstås en bestemt dag eller periode i løbet af året, som et samfund fejrer med karakteristiske symboler og dertil hørende skikke. Nogle af disse højtider har deres udspring i antikken med rituel overholdelse af særlige religiøse begivenheder; andre fejres generelt og er vigtige for den nationale identitet. Som eksempler på sådanne begivenheder kan nævnes jul, påske, Halloween, Valentinsdag, fødselsdage og bryllupper.

Følgende varer betragtes også som pyntegenstande til brug ved højtider:

—

statuetter i festdragt, som repræsenterer sæsonbetonede temaer eller tager del i sæsonbetonede aktiviteter;

| — | kunstige Halloween-græskar (også smilende); |
| --- | --- |

—

kunstige Halloween-græskar (også smilende);

| — | artikler, der traditionelt anvendes omkring påske (fx kunstige påskeæg (undtagen til indpakning), gule påskekyllinger og påskeharer); |
| --- | --- |

—

artikler, der traditionelt anvendes omkring påske (fx kunstige påskeæg (undtagen til indpakning), gule påskekyllinger og påskeharer);

| — | papirdekorationer med påtryk, der forbindes med en særlig højtid, til at anbringe omkring kager; |
| --- | --- |

—

papirdekorationer med påtryk, der forbindes med en særlig højtid, til at anbringe omkring kager;

| — | keramiske artikler med højtidsmotiver beregnet til pynt. |
| --- | --- |

—

keramiske artikler med højtidsmotiver beregnet til pynt.

Undtaget fra positionen er artikler, som har en nytteværdi, selv om de er udformet eller udsmykket til brug ved en særlig højtid.

Undtaget fra denne position er bl.a.:

| a) | Legetøj, herunder udstoppede dyr og spil. |
| --- | --- |

a)

Legetøj, herunder udstoppede dyr og spil.

| b) | Permanente magneter med dekoration (såkaldte« køleskabsmagneter»). |
| --- | --- |

b)

Permanente magneter med dekoration (såkaldte« køleskabsmagneter»).

| c) | Fotorammer. |
| --- | --- |

c)

Fotorammer.

| d) | Kunstige påskeæg, der anvendes til indpakning. |
| --- | --- |

d)

Kunstige påskeæg, der anvendes til indpakning.

| e) | Englestatuer. |
| --- | --- |

e)

Englestatuer.

| f) | Miniaturepyntegenstande (fx udformet som en håndtaske eller en klokke), der anvendes til indpakning af chokolade eller slik. |
| --- | --- |

f)

Miniaturepyntegenstande (fx udformet som en håndtaske eller en klokke), der anvendes til indpakning af chokolade eller slik.

| g) | Beholdere og æsker (fx udformet som et juletræ eller en julemand). |
| --- | --- |

g)

Beholdere og æsker (fx udformet som et juletræ eller en julemand).

| h) | Lysestager med højtidsmotiver. |
| --- | --- |

h)

Lysestager med højtidsmotiver.

| ij) | Keramiske artikler med højtidsmotiver og nytteværdi. |
| --- | --- |

ij)

Keramiske artikler med højtidsmotiver og nytteværdi.

| k) | Duge, bordtæpper og servietter med højtidsmotiver. |
| --- | --- |

k)

Duge, bordtæpper og servietter med højtidsmotiver.

| l) | Tøj og kostumer.« |
| --- | --- |

l)

Tøj og kostumer.«

---

(1)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1. Forordning senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 580/2007 (EUT L 138 af 30.5.2007, s. 1).

1

(2)  EFT C 50 af 28.2.2006, s. 1.

2

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/5

---

Euroens vekselkurs (1)

17. juli 2007

(2007/C 164/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3771 |
| JPY | japanske yen | 168,07 |
| DKK | danske kroner | 7,4412 |
| GBP | pund sterling | 0,6732 |
| SEK | svenske kroner | 9,1613 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6554 |
| ISK | islandske kroner | 82,8 |
| NOK | norske kroner | 7,8845 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5842 |
| CZK | tjekkiske koruna | 28,271 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 245,83 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6973 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,7511 |
| RON | rumænske lei | 3,1279 |
| SKK | slovakiske koruna | 33,161 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,7617 |
| AUD | australske dollar | 1,5755 |
| CAD | canadiske dollar | 1,438 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,7682 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7398 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0895 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 264,45 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,6166 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,4149 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2925 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 469,64 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7441 |
| PHP | filippinske pesos | 62,217 |
| RUB | russiske rubler | 35,073 |
| THB | thailandske bath | 41,588 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3771

JPY

japanske yen

168,07

DKK

danske kroner

7,4412

GBP

pund sterling

0,6732

SEK

svenske kroner

9,1613

CHF

schweiziske franc

1,6554

ISK

islandske kroner

82,8

NOK

norske kroner

7,8845

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5842

CZK

tjekkiske koruna

28,271

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

245,83

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6973

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,7511

RON

rumænske lei

3,1279

SKK

slovakiske koruna

33,161

TRY

tyrkiske lira

1,7617

AUD

australske dollar

1,5755

CAD

canadiske dollar

1,438

HKD

hongkongske dollar

10,7682

NZD

newzealandske dollar

1,7398

SGD

singaporeanske dollar

2,0895

KRW

sydkoreanske won

1 264,45

ZAR

sydafrikanske rand

9,6166

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,4149

HRK

kroatiske kuna

7,2925

IDR

indonesiske rupiah

12 469,64

MYR

malaysiske ringgit

4,7441

PHP

filippinske pesos

62,217

RUB

russiske rubler

35,073

THB

thailandske bath

41,588

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE MEDDELELSER

Cedefop

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/6

---

ÅBEN INDKALDELSE AF FORSLAG — GP/D/ReferNet-FPA/001/07

ReferNet — Det Europæiske Reference- og Ekpertisenetværk for Erhvervsrettet Uddannelse

(2007/C 164/04)

1.   Mål og bekrivelse

Det Europæiske Reference- og Ekspertisenetvæk for Erhvervsrettet Uddannelse (ReferNet) består af et nationalt konsortium i hver medlemsstat, Island og Norge, som er sammensat af repræsentanter fra organisationer, der er repræsentative for erhvervsrettet uddannelse. Hvert konsortium ledes af en national konsortieleder.

Med henblik på at støtte netværkets aktiviteter opfordrer denne indkaldelse nationale konsortier og centrale organisationer inden for erhvervsrettet uddannelse til at indsende forslag. Der vil blive udvalgt en tilskudsmodtager fra hver medlemsstat, Island og Norge. Det nationale konsortium samarbejder med den nationale ReferNet-repræsentant og Cedefop om aktiviteternes gennemførelse og validering.

Hovedformålet med denne indkaldelse er at udvælge og indgå en fireårig rammepartnerskabsaftale med en ansøger (en organisation eller et konsortium) i hvert af de støtteberettigede lande, som kan oprette og lede et repræsentativt nationalt konsortium, bestående af centrale organisationer inden for erhvervsrettet uddannelse. Konsortiet har til opgave at støtte Cedefop og sammen med konsortiets partnere gennemføre aktiviteter, som vedtages hvert år i en årlig handlingsplan (jf. afsnit 3). Gennemførelsen af ReferNet-rammepartnerskabsaftalen er genstand for tilpasning af Cedefops årsprogram ved beslutning, som træffes af Cedefops bestyrelse i sidste kvartal af 2007.

Foruden indgåelse af rammepartnerskab anmoder denne indkaldelse også ansøgere om at fremsætte forslag til en handlingsplan for 2008.

Aktiviteterne i hvert konsortiums handlingsplan vælges ud fra de aktiviteter, der er anført under »Aktiviteternes omfang«. Selv om konsortielederen skal påvise, at konsortiet har kapacitet til at gennemføre samtlige anførte aktiviteter, skal det bemærkes, at ikke alle anførte aktiviteter nødvendigvis skal gennemføres af konsortiet hvert år.

Konsortiets årlige handling finansieres af et en særlig tilskudsaftale, som indgås hvert år. Tilskuddet vil være forskelligt afhængigt af landets størrelse og af den handling (det sæt af aktiviteter), der gennemføres.

2.   Budget and projektvarighed

Det anslåede budget for de fireårige rammepartnerskabsaftaler udgør EUR 4 000 000, afhængigt af budgetmyndighedens afgørelser.

Det samlede budget, som er til rådighed for den årlige handling for 2008 (projektvarighed: 12 måneder), udgør EUR 925 000 for de 27 medlemsstater, Island og Norge.

For tildelingen af det samlede disponible budget er landene opdelt i tre grupper i henhold til befolkningstal:

| — | Landegruppe 1: Cypern, Estland, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Slovenien, Island. Maksimalt tilskud: EUR 22 580. |
| --- | --- |

—

Landegruppe 1: Cypern, Estland, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Slovenien, Island. Maksimalt tilskud: EUR 22 580.

| — | Landegruppe 2: Østrig, Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Danmark, Finland, Grækenland, Ungarn, Irland, Nederlandene, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Sverige, Norge. Maksimalt tilskud: EUR 32 590. |
| --- | --- |

—

Landegruppe 2: Østrig, Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Danmark, Finland, Grækenland, Ungarn, Irland, Nederlandene, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Sverige, Norge. Maksimalt tilskud: EUR 32 590.

| — | Landegruppe 3: Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Spanien, Det Forenede Kongerige, Maksimalt tilskud: EUR 42 585. |
| --- | --- |

—

Landegruppe 3: Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Spanien, Det Forenede Kongerige, Maksimalt tilskud: EUR 42 585.

Fællesskabstilskuddet er et finansielt bidrag til tilskudsmodtagerens (og/eller medmodtagernes) omkostninger, som skal suppleres med egenfinansiering og/eller lokale, regionale, nationale og/eller private bidrag. Det samlede fællesskabsbidrag kan ikke overstige 70 % af de støtteberettigede omkostninger.

Cedefop forbeholder sig ret til ikke at tildele det samlede disponible budget.

3.   Kriterier for støtteberettigelse

Ansøgere, som opfylder kriterierne for støtteberettigelse, vil blive genstand for en vurdering.

3.1.   Støtteberettigede organisationer

For at være støtteberettiget skal ansøgeren (den nationale konsortieleder) opfylde følgende krav:

| — | være en offentlig eller privat organisation med retlig status og status som juridisk person (som følge heraf kan fysiske personer — dvs. privatpersoner — ikke indsende ansøgninger) |
| --- | --- |

—

være en offentlig eller privat organisation med retlig status og status som juridisk person (som følge heraf kan fysiske personer — dvs. privatpersoner — ikke indsende ansøgninger)

| — | lede et nationalt konsortium, hvis sammensætning er repræsentativ for de forskellige interesseparter i det pågældende land |
| --- | --- |

—

lede et nationalt konsortium, hvis sammensætning er repræsentativ for de forskellige interesseparter i det pågældende land

| — | være i stand til at gennemføre alle aktiviteter inden for det område, der er beskrevet i afsnit 3 i den fulde tekst til indkaldelsen af forslag (indsamling og analyse af information, forskning, dokumentation og databaser, udbredelse og salgsfremmende aktiviteter). |
| --- | --- |

—

være i stand til at gennemføre alle aktiviteter inden for det område, der er beskrevet i afsnit 3 i den fulde tekst til indkaldelsen af forslag (indsamling og analyse af information, forskning, dokumentation og databaser, udbredelse og salgsfremmende aktiviteter).

3.2.   Støtteberettigede lande

Ansøgninger fra følgende lande er støtteberettigede:

| — | EU-27 (Østrig, Belgien, Bulgarien, Cypern, Tjekkiet, Danmark, Estonien, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

EU-27 (Østrig, Belgien, Bulgarien, Cypern, Tjekkiet, Danmark, Estonien, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Irland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Det Forenede Kongerige)

| — | Island og Norge; |
| --- | --- |

—

Island og Norge;

Organisationer etableret i andre lande end de ovenfor nævnte er ikke støtteberettigede.

3.3.   Støtteberettigede forslag

Indsendelsesfrist og alle andre formelle kriterier for støtteberettigelse som specificeret i afsnit 13 i den fulde tekst til indkaldelsen af forslag skal opfyldes.

Cedefop forbeholder sig ret til ikke at tage forslag i betragtning, som er ufuldstændige ved indsendelsesfristens udløb. Centret forbeholder sig også ret til at anmode om yderligere oplysninger, som er nødvendige for at kunne træffe endelig beslutning om tildeling af det finansielle tilskud.

4.   Ansøgningsfrist

Ansøgninger om rammepartnerskabsaftale OG handlingsplan for 2008 skal sendes senest den 14. september 2007.

Den foreslåede handlingsplan for 2008 for tildelingen af den særlige tilskudsaftale for 2008 (jf. bilag I i den fulde tekst til indkaldelsen af forslag) skal starte i januar 2008 og være af en varighed på 12 måneder.

5.   Yderligere oplysninger

De detaljerede specifikationer til indkaldelsen af forslag og ansøgningsskema med bilag findes på Cedefops websted:

http://www.cedefop.europa.eu/index.asp?section=3&sub=2

Ansøgninger skal overholde bestemmelserne i den fulde tekst til indkaldelsen indsendes ved anvendelse af de dertil bestemte officielle formularer.

Forslagene vil blive vurderet på grundlag af princippet om gennemsigtighed og ligebehandling.

Alle ansøgninger, der opfylder de stillede krav, vil blive vurderet af et udvalg ud fra de kvantitative og kvalitative tildelingskriterier, som er defineret i den fulde tekst til indkaldelsen. Eksterne eksperter vil blive anmodet om at deltage i vurderingsproceduren.

---

MEDDELELSER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/9

---

STATSSTØTTE — FRANKRIG

Statsstøtte nr. C 17/07 (ex NN 19/07) — Regulerede eltakster i Frankrig

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 164/05)

Ved brev af 13. juni 2007, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltninger.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til de støtteforanstaltninger, over for hvilke Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for statsstøtte |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for statsstøtte

B-1049 Bruxelles/Brussel

Fax (32-2) 296 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Frankrig. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

1.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

Elektricitet sælges i Frankrig til de endelige forbrugere på to forskellige måder: på et liberaliseret marked og på et reguleret marked.

På det liberaliserede marked kan forbrugerne købe elektricitet hos leverandører, som enten længe har været etableret på markedet, eller som er nyankomne på markedet. Den del af prisen, der vedrører energi, fastsættes ved frie forhandlinger mellem forbrugere og leverandører. Den afspejler ofte de omkostninger, som leverandøren har ved at købe elektricitet på engrosmarkedet. Hertil kommer for forbrugeren de omkostninger, der er forbundet med leveringen af elektriciteten og brugen af nettet, dvs. udgifter til transport og distribution af elektriciteten.

På det regulerede marked kan forbrugerne kun købe elektricitet hos statsligt udpegede distributionsselskaber. Her drejer det sig oftest om Electricité de France. Der er tale om en samlet pris, der fuldt ud reguleres af staten, og som fastsættes ved ministeriel bekendtgørelse. Sådanne regulerede priser kaldes »takster«.

Markedspriserne på el er steget kraftigt i de senere år, medens taksterne er forblevet forholdsvis stabile. Resultatet er, at visse kategorier af de regulerede takster nu ligger et godt stykke under markedsprisen. Dette gælder især de såkaldte »gule« og »grønne« takster.

De kunder, der havde forladt det regulerede marked, kunne indtil begyndelsen af 2007 ikke komme tilbage til det. Valget af det liberaliserede marked var således uigenkaldeligt. De franske myndigheder har nyligt gjort det delvis muligt at komme tilbage på det regulerede marked, når visse betingelser er opfyldt, og har dertil indført et system med såkaldte »returtakster«.

I det system kan de kunder, der havde forladt det regulerede marked til fordel for det liberaliserede marked, på ny ansøge om den regulerede takst for deres køb af elektricitet for en periode på to år. I forhold til den regulerede takst skal de imidlertid betale et strafgebyr fra 10 % til 23 %. Trods strafgebyret er taksterne dog langt lavere end markedspriserne, hvis man vælger de »gule« og »grønne« takster.

For at finansiere systemet har Frankrig indført to nye afgifter, en for samtlige franske forbrugere og en anden for de store elproducenter fra atom- og vandkraftenergi.

2.   VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

Kommissionen har undersøgt støtteelementet i de to regulerede takstsystemer, som de finder anvendelse på erhvervskunder. Den konstaterer, at de regulerede takster i hvert fald delvis finansieredes ved hjælp af statsmidler. Kommissionen konkluderer endvidere, at de »gule« og »grønne« takster giver visse erhvervsforbrugere en selektiv fordel, og at de påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Konklusionerne gælder såvel taksterne for de kunder, der endnu ikke har gjort brug af deres valgmulighed, som for returtaksterne.

Kommissionen har undersøgt, hvorvidt støtten er forenelig med fællesmarkedet. På dette tidspunkt i analyseforløbet nærer Kommissionen tvivl med hensyn til, om undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3 kan bringes i anvendelse.

Kommissionen har derpå undersøgt, om støtten kan betragtes som en godtgørelse for levering af en tjeneste af almen økonomisk interesse som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/54/EF af 26. juni 2003 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 96/92/EF (1) (i det følgende benævnt »direktivet«).

I artikel 3 i dette direktiv er der fastsat regler for levering af tjenester af almen økonomisk interesse. Det er i stk. 3 fastsat, at »medlemsstaterne sikrer, at alle privatkunder og, når medlemsstaterne anser det for hensigtsmæssigt, små virksomheder, nemlig virksomheder med under 50 ansatte og en årlig omsætning eller balance på højst 10 mio. EUR, omfattes af en forsyningspligt, dvs. har ret til at få leveret elektricitet af en bestemt kvalitet til rimelige, let og klart sammenlignelige og gennemsigtige priser på deres område.«

I betragtning af ovenstående finder Kommissionen på nuværende tidspunkt i analyseforløbet, at de regulerede takster ikke kan betragtes som en tjeneste af almen økonomisk interesse, når de finder anvendelse på andre erhvervsforbrugere end små virksomheder. Kommissionen bemærker sig, at forpligtelsen til at levere elektricitet til regulerede takster ikke er begrænset i tid eller til særlige omstændigheder. Den tvivler derfor på, at de regulerede takster er forenelige med fællesmarkedet, når de finder anvendelse på andre erhvervsforbrugere end små virksomheder.

3.   KONKLUSION

Kommissionen indleder i medfør af EF-traktatens artikel 88, stk. 2, en formel undersøgelsesprocedure overfor disse foranstaltninger.

Kommissionen anmoder Frankrig om at fremlægge alle oplysninger, der kan være til hjælp ved vurderingen af foranstaltningerne.

I henhold til artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 kan ulovligt udbetalt støtte kræves tilbagebetalt af støttemodtageren.

Interesserede parter opfordres til at fremsætte eventuelle bemærkninger senest en måned efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

BREVETS ORDLYD

»Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par les autorités françaises sur les mesures citées en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

| 1. | Dans le cadre de l'examen de mesures d'aides d'État dans le secteur de l'électricité concernant d'autres États membres, la Commission est venue à connaître des modalités du régime de tarifs réglementés de l'électricité en France. La Commission a ouvert un dossier à cet égard le 9 novembre 2006 sous le numéro de registre CP 245/2006. |
| --- | --- |

1.

Dans le cadre de l'examen de mesures d'aides d'État dans le secteur de l'électricité concernant d'autres États membres, la Commission est venue à connaître des modalités du régime de tarifs réglementés de l'électricité en France. La Commission a ouvert un dossier à cet égard le 9 novembre 2006 sous le numéro de registre CP 245/2006.

| 2. | Par courrier réf. D/59883 du 24 novembre 2006 la Commission a demandé aux autorités françaises des informations sur les mesures en objet. Les autorités françaises ont transmis ces informations par courrier du 26 décembre 2006, enregistré par la Commission le même jour. |
| --- | --- |

2.

Par courrier réf. D/59883 du 24 novembre 2006 la Commission a demandé aux autorités françaises des informations sur les mesures en objet. Les autorités françaises ont transmis ces informations par courrier du 26 décembre 2006, enregistré par la Commission le même jour.

2.   DESCRIPTION DES MESURES EN EXAMEN

| 3. | Le fonctionnement du secteur de l'électricité en France est régi par la loi no 2000-108 du 10 février 2000 relative à la modernisation et au développement du service public de l'électricité (2) (ci-après dénommée “loi no 2000-108”). |
| --- | --- |

3.

Le fonctionnement du secteur de l'électricité en France est régi par la loi no 2000-108 du 10 février 2000 relative à la modernisation et au développement du service public de l'électricité (2) (ci-après dénommée “loi no 2000-108”).

| 4. | Deux catégories de clients finaux coexistent dans ce secteur. les clients éligibles et les clients non éligibles. Les clients éligibles peuvent choisir leur fournisseur d'électricité. En application des dispositions de la directive 2003/54/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 concernant des règles communes pour le marché intérieur de l'électricité et abrogeant la directive 96/92/CE (3), tous les clients non résidentiels (4) sont éligibles depuis le 1er juillet 2004. A compter du 1er juillet 2007, tous les clients, y compris les clients résidentiels (5), seront éligibles. |
| --- | --- |

4.

Deux catégories de clients finaux coexistent dans ce secteur. les clients éligibles et les clients non éligibles. Les clients éligibles peuvent choisir leur fournisseur d'électricité. En application des dispositions de la directive 2003/54/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 concernant des règles communes pour le marché intérieur de l'électricité et abrogeant la directive 96/92/CE (3), tous les clients non résidentiels (4) sont éligibles depuis le 1er juillet 2004. A compter du 1er juillet 2007, tous les clients, y compris les clients résidentiels (5), seront éligibles.

| 5. | L'article 22 de la loi no 2000-108 dispose que les clients éligibles peuvent choisir librement leur fournisseur d'électricité. Les clients éligibles ayant exercé ce droit (ci-après dénommés “les clients ayant exercé leur éligibilité”) achètent leur électricité dans des conditions de marché, à un prix final dont la part correspondant à l'énergie fournie est le résultat d'une libre négociation entre client et fournisseur. Le prix final contient également une part correspondant à l'acheminement de l'électricité et aux charges d'utilisation du réseau. Le montant de cette part demeure réglementé par l'État. |
| --- | --- |

5.

L'article 22 de la loi no 2000-108 dispose que les clients éligibles peuvent choisir librement leur fournisseur d'électricité. Les clients éligibles ayant exercé ce droit (ci-après dénommés “les clients ayant exercé leur éligibilité”) achètent leur électricité dans des conditions de marché, à un prix final dont la part correspondant à l'énergie fournie est le résultat d'une libre négociation entre client et fournisseur. Le prix final contient également une part correspondant à l'acheminement de l'électricité et aux charges d'utilisation du réseau. Le montant de cette part demeure réglementé par l'État.

| 6. | Pour les clients non éligibles, ainsi que les clients éligibles n'ayant pas exercé leur éligibilité, la loi instaure un “service public de l'électricité”. Le service public de l'électricité est un système de fourniture d'électricité aux clients finaux qui reste intégralement réglementé par l'État. Dans ce système, les clients achètent l'électricité à un fournisseur désigné par l'État et à des prix réglementés, appelé “tarifs réglementés de vente d'électricité”. |
| --- | --- |

6.

Pour les clients non éligibles, ainsi que les clients éligibles n'ayant pas exercé leur éligibilité, la loi instaure un “service public de l'électricité”. Le service public de l'électricité est un système de fourniture d'électricité aux clients finaux qui reste intégralement réglementé par l'État. Dans ce système, les clients achètent l'électricité à un fournisseur désigné par l'État et à des prix réglementés, appelé “tarifs réglementés de vente d'électricité”.

| 7. | L'État désigne les fournisseurs chargés de la distribution d'électricité dans le cadre du service public de l'électricité selon des zones de compétence géographique. Il s'agit dans la très grande majorité des cas (6) de l'entreprise Électricité de France (ci-après dénommée “EDF”). Dans certaines zones d'étendue limitée, d'autres entreprises qu'EDF sont désignées. Ces entreprises sont généralement connues sous le nom de Distributeurs Non Nationalisés (ci-après “DNNs”) ou parfois d' “entreprises locales de distribution”, les deux appellations recouvrant la même notion. Les DNNs sont le plus souvent des régies, des sociétés d'économie mixte ou des sociétés d'intérêt collectif agricole d'électricité. |
| --- | --- |

7.

L'État désigne les fournisseurs chargés de la distribution d'électricité dans le cadre du service public de l'électricité selon des zones de compétence géographique. Il s'agit dans la très grande majorité des cas (6) de l'entreprise Électricité de France (ci-après dénommée “EDF”). Dans certaines zones d'étendue limitée, d'autres entreprises qu'EDF sont désignées. Ces entreprises sont généralement connues sous le nom de Distributeurs Non Nationalisés (ci-après “DNNs”) ou parfois d' “entreprises locales de distribution”, les deux appellations recouvrant la même notion. Les DNNs sont le plus souvent des régies, des sociétés d'économie mixte ou des sociétés d'intérêt collectif agricole d'électricité.

| 8. | EDF possède sa propre branche de génération d'électricité. Les DNNs, quant à eux, s'approvisionnent le plus souvent en électricité auprès d'EDF, à des prix eux-mêmes réglementés, appelés “tarifs de cession de l'électricité aux distributeurs non nationalisés”. |
| --- | --- |

8.

EDF possède sa propre branche de génération d'électricité. Les DNNs, quant à eux, s'approvisionnent le plus souvent en électricité auprès d'EDF, à des prix eux-mêmes réglementés, appelés “tarifs de cession de l'électricité aux distributeurs non nationalisés”.

| 9. | Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont fixés par arrêté ministériel. Ils font l'objet d'un avis de la Commission de Régulation de l'Énergie (ci-après dénommée “CRE”). La périodicité de leur révision n'est pas systématique. Le dernier arrêté de fixation des tarifs en date est l'arrêté du 10 août 2006 relatif aux prix de l'électricité (7). Les tarifs y étaient augmentés de 1,7 % en moyenne par rapport aux tarifs précédents, qui n'avaient pas été modifiés depuis 2004. |
| --- | --- |

9.

Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont fixés par arrêté ministériel. Ils font l'objet d'un avis de la Commission de Régulation de l'Énergie (ci-après dénommée “CRE”). La périodicité de leur révision n'est pas systématique. Le dernier arrêté de fixation des tarifs en date est l'arrêté du 10 août 2006 relatif aux prix de l'électricité (7). Les tarifs y étaient augmentés de 1,7 % en moyenne par rapport aux tarifs précédents, qui n'avaient pas été modifiés depuis 2004.

| 10. | Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont segmentés par catégories d'utilisateurs, dites “options tarifaires”. Les options tarifaires sont fonction de paramètres tels que la puissance de raccordement, la durée d'utilisation ou la possibilité d'effacement du client. Certains clients peuvent être couverts par plusieurs options tarifaires et doivent alors choisir entre celles-ci. |
| --- | --- |

10.

Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont segmentés par catégories d'utilisateurs, dites “options tarifaires”. Les options tarifaires sont fonction de paramètres tels que la puissance de raccordement, la durée d'utilisation ou la possibilité d'effacement du client. Certains clients peuvent être couverts par plusieurs options tarifaires et doivent alors choisir entre celles-ci.

| 11. | Les options sont regroupées en trois grands groupes, appelés tarifs “bleus”, “jaunes” et “verts”.






  — | Les tarifs bleus regroupent les clients raccordés au réseau en basse tension, et dont la puissance souscrite est inférieure ou égale à 36 kVA. Il s'agit généralement des clients résidentiels et des petits clients non résidentiels. |
| --- | --- | --- |

11.

Les options sont regroupées en trois grands groupes, appelés tarifs “bleus”, “jaunes” et “verts”.

—

Les tarifs bleus regroupent les clients raccordés au réseau en basse tension, et dont la puissance souscrite est inférieure ou égale à 36 kVA. Il s'agit généralement des clients résidentiels et des petits clients non résidentiels.

| — | Les tarifs jaunes regroupent les clients raccordés au réseau en basse tension et dont la puissance souscrite est strictement supérieure à 36 kVA. Il s'agit généralement de clients non résidentiels de taille moyenne. |
| --- | --- |

—

Les tarifs jaunes regroupent les clients raccordés au réseau en basse tension et dont la puissance souscrite est strictement supérieure à 36 kVA. Il s'agit généralement de clients non résidentiels de taille moyenne.

| — | Les tarifs verts regroupent les clients raccordés au réseau en haute tension. Il s'agit généralement de grands clients non résidentiels. |
| --- | --- |

—

Les tarifs verts regroupent les clients raccordés au réseau en haute tension. Il s'agit généralement de grands clients non résidentiels.

| 12. | Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont des prix intégrés qui incluent le prix de la fourniture d'énergie ainsi que l'ensemble des charges d'acheminement et d'utilisation des réseaux. Selon les autorités françaises, ces prix sont en moyenne de:








  Option | Tarif bleu | Tarif jaune | Tarif vert |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Du 1.1.2004 au 15.8.2006 | 87 EUR/MWh | 68 EUR/MWh | 50 EUR/MWh |
| Depuis le 16.8.2006 | 88 EUR/MWh | 69 EUR/MWh | 52 EUR/MWh |

12.

Les tarifs réglementés de vente d'électricité sont des prix intégrés qui incluent le prix de la fourniture d'énergie ainsi que l'ensemble des charges d'acheminement et d'utilisation des réseaux. Selon les autorités françaises, ces prix sont en moyenne de:

Option

Tarif bleu

Tarif jaune

Tarif vert

Du 1.1.2004 au 15.8.2006

87 EUR/MWh

68 EUR/MWh

50 EUR/MWh

Depuis le 16.8.2006

88 EUR/MWh

69 EUR/MWh

52 EUR/MWh

| 13. | La version originale de la loi no 2000-108 prévoyait que les clients ayant exercé leur éligibilité ne puissent par la suite revenir dans le cadre des tarifs réglementés de vente d'électricité. Le choix du marché libéralisé était donc irréversible. |
| --- | --- |

13.

La version originale de la loi no 2000-108 prévoyait que les clients ayant exercé leur éligibilité ne puissent par la suite revenir dans le cadre des tarifs réglementés de vente d'électricité. Le choix du marché libéralisé était donc irréversible.

| 14. | La loi no 2006-1537 du 7 décembre 2006 relative au secteur de l'énergie (8) a modifié cet état de fait en instaurant le système du “tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché” (ci-après dénommé “tarif de retour”). |
| --- | --- |

14.

La loi no 2006-1537 du 7 décembre 2006 relative au secteur de l'énergie (8) a modifié cet état de fait en instaurant le système du “tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché” (ci-après dénommé “tarif de retour”).

| 15. | Le système du tarif de retour permet aux clients ayant exercé leur éligibilité de bénéficier à nouveau de conditions tarifaires réglementées, sous certaines conditions. |
| --- | --- |

15.

Le système du tarif de retour permet aux clients ayant exercé leur éligibilité de bénéficier à nouveau de conditions tarifaires réglementées, sous certaines conditions.

| 16. | Les clients ayant exercé leur éligibilité doivent signaler leur intention de bénéficier des tarifs de retour avant le 1er juillet 2007. Ils bénéficient alors des tarifs de retour pour une période de deux ans à compter de la date de la demande. La loi prévoit qu'un rapport envisageant la prolongation du dispositif au-delà de cette période de deux ans doit être présenté au parlement avant le 31 décembre 2008. |
| --- | --- |

16.

Les clients ayant exercé leur éligibilité doivent signaler leur intention de bénéficier des tarifs de retour avant le 1er juillet 2007. Ils bénéficient alors des tarifs de retour pour une période de deux ans à compter de la date de la demande. La loi prévoit qu'un rapport envisageant la prolongation du dispositif au-delà de cette période de deux ans doit être présenté au parlement avant le 31 décembre 2008.

| 17. | Les clients bénéficiant du tarif de retour gardent le fournisseur qu'ils avaient choisi en application des dispositions de l'article 22 de la loi no 2000-108. Le contrat de fourniture qu'ils avaient conclu avec ce fournisseur reste d'application dans toutes ses dispositions, à l'exception du prix, qui est remplacé par le tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché (9). |
| --- | --- |

17.

Les clients bénéficiant du tarif de retour gardent le fournisseur qu'ils avaient choisi en application des dispositions de l'article 22 de la loi no 2000-108. Le contrat de fourniture qu'ils avaient conclu avec ce fournisseur reste d'application dans toutes ses dispositions, à l'exception du prix, qui est remplacé par le tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché (9).

| 18. | Comme les tarifs réglementés de vente d'électricité, les tarifs de retour sont des prix intégrés qui incluent le prix de la fourniture d'énergie ainsi que l'ensemble des charges d'acheminement et d'utilisation des réseaux. Leur valeur est fixée par arrêté ministériel, par référence au tarif réglementé de vente d'électricité qui serait applicable à un consommateur présentant les mêmes caractéristiques et qui n'aurait pas exercé son éligibilité. L'arrêté du 3 janvier 2007 fixant le niveau du tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché (10) fixe les valeurs relatives suivantes.






  — | pour le tarif bleu, 10 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité, |
| --- | --- | --- |

18.

Comme les tarifs réglementés de vente d'électricité, les tarifs de retour sont des prix intégrés qui incluent le prix de la fourniture d'énergie ainsi que l'ensemble des charges d'acheminement et d'utilisation des réseaux. Leur valeur est fixée par arrêté ministériel, par référence au tarif réglementé de vente d'électricité qui serait applicable à un consommateur présentant les mêmes caractéristiques et qui n'aurait pas exercé son éligibilité. L'arrêté du 3 janvier 2007 fixant le niveau du tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché (10) fixe les valeurs relatives suivantes.

—

pour le tarif bleu, 10 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité,

| — | pour le tarif jaune, 20 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité, |
| --- | --- |

—

pour le tarif jaune, 20 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité,

| — | pour le tarif vert, 23 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité. |
| --- | --- |

—

pour le tarif vert, 23 % de plus que le tarif réglementé de vente d'électricité.

Il en résulte les valeurs moyennes suivantes:

| Tarif bleu | Tarif jaune | Tarif vert |
| --- | --- | --- |
| 96,8 EUR/MWh | 82,8 EUR/MWh | 63,96 EUR/MWh |

Tarif bleu

Tarif jaune

Tarif vert

96,8 EUR/MWh

82,8 EUR/MWh

63,96 EUR/MWh

| 19. | Les fournisseurs d'électricité qui alimentent leurs clients au tarif de retour et qui établissent qu'ils ne peuvent produire eux-mêmes ou se procurer l'électricité en question à un prix inférieur à la part des tarifs de retour correspondant à la fourniture d'énergie bénéficient d'une compensation entre leurs coûts et les recettes provenant du tarif de retour. Cette compensation est plafonnée. |
| --- | --- |

19.

Les fournisseurs d'électricité qui alimentent leurs clients au tarif de retour et qui établissent qu'ils ne peuvent produire eux-mêmes ou se procurer l'électricité en question à un prix inférieur à la part des tarifs de retour correspondant à la fourniture d'énergie bénéficient d'une compensation entre leurs coûts et les recettes provenant du tarif de retour. Cette compensation est plafonnée.

| 20. | La compensation est financée par le revenu de deux prélèvements.






  — | Une part de la “contribution au service public de l'électricité”, charge payable par l'ensemble des clients et instaurée par le I de l'article 5 de la loi no 2000-108. Cette part ne peut excéder 0,55 EUR/MWh. |
| --- | --- | --- |

20.

La compensation est financée par le revenu de deux prélèvements.

—

Une part de la “contribution au service public de l'électricité”, charge payable par l'ensemble des clients et instaurée par le I de l'article 5 de la loi no 2000-108. Cette part ne peut excéder 0,55 EUR/MWh.

| — | Une contribution due par les producteurs d'électricité exploitant des installations d'une puissance installée totale de plus de 2 GW. Cette contribution est assise sur leur production d'électricité d'origine nucléaire et hydraulique au cours de l'année précédente. Elle ne peut excéder 1,3 EUR/MWh d'origine nucléaire ou hydraulique. Cette contribution est versée à la Caisse des dépôts et consignations. |
| --- | --- |

—

Une contribution due par les producteurs d'électricité exploitant des installations d'une puissance installée totale de plus de 2 GW. Cette contribution est assise sur leur production d'électricité d'origine nucléaire et hydraulique au cours de l'année précédente. Elle ne peut excéder 1,3 EUR/MWh d'origine nucléaire ou hydraulique. Cette contribution est versée à la Caisse des dépôts et consignations.

| 21. | Dans le cas où les prélèvements ci-dessus ne suffiraient pas à payer la totalité des compensations pour une année donnée, le manque à collecter est ajouté au montant des charges à prélever l'année suivante. |
| --- | --- |

21.

Dans le cas où les prélèvements ci-dessus ne suffiraient pas à payer la totalité des compensations pour une année donnée, le manque à collecter est ajouté au montant des charges à prélever l'année suivante.

3.   EVALUATION DES MESURES — EXISTENCE D'AIDE D'ÉTAT

| 22. | Par la suite, les tarifs réglementés de vente d'électricité seront dénommés “tarifs standards”. Les tarifs réglementés transitoires d'ajustement du marché continueront à être dénommés “tarifs de retour”. |
| --- | --- |

22.

Par la suite, les tarifs réglementés de vente d'électricité seront dénommés “tarifs standards”. Les tarifs réglementés transitoires d'ajustement du marché continueront à être dénommés “tarifs de retour”.

| 23. | La Commission a analysé l'existence d'un élément d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE dans le chef des clients non résidentiels bénéficiant de l'un des deux systèmes de tarifs. |
| --- | --- |

23.

La Commission a analysé l'existence d'un élément d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE dans le chef des clients non résidentiels bénéficiant de l'un des deux systèmes de tarifs.

| 24. | Par ailleurs, pour ce qui concerne les tarifs standards, la Commission a limité son examen à la période commençant à la libéralisation au 1er juillet 2004. C'est en effet à cette date que tous les clients non résidentiels sont devenus éligibles, en application des dispositions de la directive 2003/54/CE. Auparavant, seule une petite minorité d'entreprises étaient éligibles. |
| --- | --- |

24.

Par ailleurs, pour ce qui concerne les tarifs standards, la Commission a limité son examen à la période commençant à la libéralisation au 1er juillet 2004. C'est en effet à cette date que tous les clients non résidentiels sont devenus éligibles, en application des dispositions de la directive 2003/54/CE. Auparavant, seule une petite minorité d'entreprises étaient éligibles.

| 25. | Il y a aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE lorsqu'une mesure accorde un avantage à certains entreprises ou certaines productions, que cette mesure est sélective, qu'elle est financée par des ressources d'État et qu'elle affecte ou menace d'affecter les échanges entre États membres. |
| --- | --- |

25.

Il y a aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE lorsqu'une mesure accorde un avantage à certains entreprises ou certaines productions, que cette mesure est sélective, qu'elle est financée par des ressources d'État et qu'elle affecte ou menace d'affecter les échanges entre États membres.

3.1.   Avantage

| 26. | Il y a avantage si une mesure étatique permet à une entreprise de ne pas supporter des charges auxquelles elle devrait normalement faire face en l'absence de la mesure. Le paiement de l'approvisionnement en électricité est clairement une charge dont une entreprise est normalement redevable. Il convient donc d'analyser si les mesures en examen résultent dans un allègement de cette charge. |
| --- | --- |

26.

Il y a avantage si une mesure étatique permet à une entreprise de ne pas supporter des charges auxquelles elle devrait normalement faire face en l'absence de la mesure. Le paiement de l'approvisionnement en électricité est clairement une charge dont une entreprise est normalement redevable. Il convient donc d'analyser si les mesures en examen résultent dans un allègement de cette charge.

| 27. | La Commission a donc analysé si les tarifs standards et de retour permettaient à leurs bénéficiaires de s'approvisionner en électricité à un prix plus avantageux que celui qui prévaudrait en leur absence, c'est à dire les prix du marché. |
| --- | --- |

27.

La Commission a donc analysé si les tarifs standards et de retour permettaient à leurs bénéficiaires de s'approvisionner en électricité à un prix plus avantageux que celui qui prévaudrait en leur absence, c'est à dire les prix du marché.

| 28. | La Commission note en premier chef que les autorités françaises elles-mêmes semblent estimer que cela est bien le cas. Sur son site web, le Ministère français de l'Industrie indique que “il [le tarif de retour] offre une réponse adaptée aux entreprises confrontées à la hausse récente des prix de l'électricité”. Plus loin, il est écrit que “[le tarif de retour] sera ainsi significativement inférieur au prix constatés actuellement sur les marchés” (11). Par ailleurs, comme les tarifs de retour sont au minimum de 10 % supérieurs aux tarifs standards, l'affirmation qui précède est encore plus valable pour ces derniers. |
| --- | --- |

28.

La Commission note en premier chef que les autorités françaises elles-mêmes semblent estimer que cela est bien le cas. Sur son site web, le Ministère français de l'Industrie indique que “il [le tarif de retour] offre une réponse adaptée aux entreprises confrontées à la hausse récente des prix de l'électricité”. Plus loin, il est écrit que “[le tarif de retour] sera ainsi significativement inférieur au prix constatés actuellement sur les marchés” (11). Par ailleurs, comme les tarifs de retour sont au minimum de 10 % supérieurs aux tarifs standards, l'affirmation qui précède est encore plus valable pour ces derniers.

| 29. | La Commission a cherché à confirmer cette affirmation déjà claire provenant des autorités françaises elles-mêmes par sa propre analyse. |
| --- | --- |

29.

La Commission a cherché à confirmer cette affirmation déjà claire provenant des autorités françaises elles-mêmes par sa propre analyse.

| 30. | Pour ce faire, elle a utilisé une courbe de l'évolution des prix de marché de gros de l'électricité transmise par les autorités françaises. Il s'agit d'une estimation des prix de gros de l'électricité pour un contrat annuel en fourniture de base. On peut considérer qu'il s'agit d'une estimation raisonnable du prix de gros payable par un consommateur industriel, et d'une estimation conservatrice du prix de gros payable par les autres types de consommateurs, puisque ces derniers ont un profil d'utilisation marquant un pic en heure de pointe, où l'électricité est plus chère, et un creux durant la nuit, où l'électricité est moins chère. |
| --- | --- |

30.

Pour ce faire, elle a utilisé une courbe de l'évolution des prix de marché de gros de l'électricité transmise par les autorités françaises. Il s'agit d'une estimation des prix de gros de l'électricité pour un contrat annuel en fourniture de base. On peut considérer qu'il s'agit d'une estimation raisonnable du prix de gros payable par un consommateur industriel, et d'une estimation conservatrice du prix de gros payable par les autres types de consommateurs, puisque ces derniers ont un profil d'utilisation marquant un pic en heure de pointe, où l'électricité est plus chère, et un creux durant la nuit, où l'électricité est moins chère.

| 31. | Selon cette courbe, les prix ont été à peu près stables entre 30 et 35 EUR/MWh durant l'année 2004, puis ont augmenté régulièrement en 2005 pour atteindre plus de 50 EUR/MWh à la fin de l'année 2005. Durant l'année 2006 (12), les prix ont fluctué entre 50 et 60 EUR/MWh avec une moyenne d'environ 55 EUR/MWh. Cette courbe est par ailleurs cohérente avec les données issues du rapport d'activité 2006 de la CRE (13), qui sont reproduites dans le graphe au point 37 ci-dessous pour faciliter les comparaisons numériques. |
| --- | --- |

31.

Selon cette courbe, les prix ont été à peu près stables entre 30 et 35 EUR/MWh durant l'année 2004, puis ont augmenté régulièrement en 2005 pour atteindre plus de 50 EUR/MWh à la fin de l'année 2005. Durant l'année 2006 (12), les prix ont fluctué entre 50 et 60 EUR/MWh avec une moyenne d'environ 55 EUR/MWh. Cette courbe est par ailleurs cohérente avec les données issues du rapport d'activité 2006 de la CRE (13), qui sont reproduites dans le graphe au point 37 ci-dessous pour faciliter les comparaisons numériques.

| 32. | L'année 2007 est en cours et il est donc impossible de connaître encore l'évolution des prix pour toute l'année, et donc d'en calculer une moyenne. Selon les indications partielles disponibles pour les premiers mois de l'année, les prix de marché pour un contrat annuel en fourniture de base se sont situés autour de 50 EUR/MWh, avec une tendance à la hausse depuis mars. |
| --- | --- |

32.

L'année 2007 est en cours et il est donc impossible de connaître encore l'évolution des prix pour toute l'année, et donc d'en calculer une moyenne. Selon les indications partielles disponibles pour les premiers mois de l'année, les prix de marché pour un contrat annuel en fourniture de base se sont situés autour de 50 EUR/MWh, avec une tendance à la hausse depuis mars.

| 33. | Ces prix de marché sont des prix de gros, c'est-à-dire hors coûts d'acheminement et d'utilisation du réseau. Pour pouvoir les comparer aux tarifs, qui sont des prix intégrés, il convient de retrancher de ces tarifs la part correspondant à l'acheminement et à l'utilisation du réseau, pour n'en conserver que la part correspondant à la fourniture d'énergie. |
| --- | --- |

33.

Ces prix de marché sont des prix de gros, c'est-à-dire hors coûts d'acheminement et d'utilisation du réseau. Pour pouvoir les comparer aux tarifs, qui sont des prix intégrés, il convient de retrancher de ces tarifs la part correspondant à l'acheminement et à l'utilisation du réseau, pour n'en conserver que la part correspondant à la fourniture d'énergie.

| 34. | L'estimation de la part des tarifs correspondant à l'acheminement et à l'utilisation du réseau est complexe, en raison de la grande variété des options de tarifs. Les autorités françaises n'ont pas fourni d'estimation de ces coûts à la Commission, et se sont contentées d'indiquer qu'il faudrait en tenir compte pour une comparaison significative des prix de gros avec les tarifs. |
| --- | --- |

34.

L'estimation de la part des tarifs correspondant à l'acheminement et à l'utilisation du réseau est complexe, en raison de la grande variété des options de tarifs. Les autorités françaises n'ont pas fourni d'estimation de ces coûts à la Commission, et se sont contentées d'indiquer qu'il faudrait en tenir compte pour une comparaison significative des prix de gros avec les tarifs.

| 35. | Selon la Chambre de commerce et d'industrie de Paris, ces coûts représenteraient entre 30 % et plus de 50 % du prix total de l'électricité selon la puissance souscrite et la tension de raccordement (14). |
| --- | --- |

35.

Selon la Chambre de commerce et d'industrie de Paris, ces coûts représenteraient entre 30 % et plus de 50 % du prix total de l'électricité selon la puissance souscrite et la tension de raccordement (14).

| 36. | Dans un communiqué de presse du 18 août 2006, la société POWEO estime quant à elle la part des coûts d'acheminement à près de 45 % du tarif pour un client professionnel (15). |
| --- | --- |

36.

Dans un communiqué de presse du 18 août 2006, la société POWEO estime quant à elle la part des coûts d'acheminement à près de 45 % du tarif pour un client professionnel (15).

| 37. | Au vu de ce qui précède, la Commission a retenu pour son analyse une valeur estimée de 40 % pour la part des coûts d'acheminement et d'utilisation du réseau sur le prix total de l'électricité dans les tarifs. La Commission en a déduit les estimations suivantes pour la part du tarif correspondant à la fourniture d'énergie.








  Option | Part fourniture du tarif standard (EUR/MWh) | Part fourniture du tarif de retour (EUR/MWh) |
| --- | --- | --- | --- |
| Jusqu'au 15.6.2006 | Depuis le 16.6.2006 |
| Bleu | 52,2 | 52,8 | 61,6 |
| Jaune | 40,8 | 41,4 | 55,2 |
| Vert | 30 | 31,2 | 43,16 |

37.

Au vu de ce qui précède, la Commission a retenu pour son analyse une valeur estimée de 40 % pour la part des coûts d'acheminement et d'utilisation du réseau sur le prix total de l'électricité dans les tarifs. La Commission en a déduit les estimations suivantes pour la part du tarif correspondant à la fourniture d'énergie.

Option

Part fourniture du tarif standard (EUR/MWh)

Part fourniture du tarif de retour (EUR/MWh)

Jusqu'au 15.6.2006

Depuis le 16.6.2006

Bleu

52,2

52,8

61,6

Jaune

40,8

41,4

55,2

Vert

30

31,2

43,16

Notes Les estimations des tarifs standards sont fondées sur les moyennes données au point 12. Les estimations des tarifs de retour sont fondées sur les moyennes données au point 18. Les parts fournitures sont obtenues en retranchant du tarif concerné 40 % du tarif standard correspondant. La Commission note que les valeurs obtenues, qui sont conservatives, sont cohérentes avec celles de la figure 44 du rapport d'activité cité à la note de bas de page 13.

On reproduit ici le graphe de l'évolution des prix extrait du rapport du CRE mentionné au point 31 pour faciliter les comparaisons numériques (16).

Image

| 38. | Il résulte de ce qui précède que, même avec cette estimation conservative, les tarifs verts standard sont presque toujours inférieurs aux prix de marché en 2004. A compter de 2005, ils sont systématiquement inférieurs aux prix de marché, et de manière significative. Les tarifs de retour verts sont sensiblement inférieurs aux prix constatés sur les mois de 2007 pour lesquels des données partielles existent d'ores et déjà. |
| --- | --- |

38.

Il résulte de ce qui précède que, même avec cette estimation conservative, les tarifs verts standard sont presque toujours inférieurs aux prix de marché en 2004. A compter de 2005, ils sont systématiquement inférieurs aux prix de marché, et de manière significative. Les tarifs de retour verts sont sensiblement inférieurs aux prix constatés sur les mois de 2007 pour lesquels des données partielles existent d'ores et déjà.

| 39. | La même conclusion peut être tirée pour les tarifs standards jaunes au moins à compter de mi 2005, dans une ampleur moindre mais néanmoins toujours significative. |
| --- | --- |

39.

La même conclusion peut être tirée pour les tarifs standards jaunes au moins à compter de mi 2005, dans une ampleur moindre mais néanmoins toujours significative.

| 40. | Pour ce qui concerne les tarifs de retour jaunes, la comparaison avec les prix de fourniture en base pour les premiers mois de 2007 est moins concluante. Cependant, il faut noter que l'estimation de la part fourniture des tarifs est conservative. De plus, les tarifs jaunes concernant les entreprises moyennes plus susceptibles d'avoir une consommation plus forte en pic. La Commission en conclut qu'il existe à tout le moins de sérieux doutes que les tarifs de retour jaunes soient inférieurs aux prix de marché. |
| --- | --- |

40.

Pour ce qui concerne les tarifs de retour jaunes, la comparaison avec les prix de fourniture en base pour les premiers mois de 2007 est moins concluante. Cependant, il faut noter que l'estimation de la part fourniture des tarifs est conservative. De plus, les tarifs jaunes concernant les entreprises moyennes plus susceptibles d'avoir une consommation plus forte en pic. La Commission en conclut qu'il existe à tout le moins de sérieux doutes que les tarifs de retour jaunes soient inférieurs aux prix de marché.

| 41. | Enfin, pour les tarifs bleus, il ne semble pas que l'on puisse conclure de manière claire. Les tarifs de retour ne semblent pas attractifs. Quand aux tarifs standards, s'ils sont maintenant plutôt dans la tranche basse des prix de marché, ils ont été en revanche longtemps sensiblement supérieurs aux prix de marché. Il en résulte donc qu'ils ne semblent pas constituer un avantage systématique. |
| --- | --- |

41.

Enfin, pour les tarifs bleus, il ne semble pas que l'on puisse conclure de manière claire. Les tarifs de retour ne semblent pas attractifs. Quand aux tarifs standards, s'ils sont maintenant plutôt dans la tranche basse des prix de marché, ils ont été en revanche longtemps sensiblement supérieurs aux prix de marché. Il en résulte donc qu'ils ne semblent pas constituer un avantage systématique.

| 42. | Les analyses quantitatives conservatives de la Commission conduisent donc à une claire confirmation des assertions mentionnées au point 28 ci-dessus pour tous les tarifs verts, ainsi que pour les tarifs standards jaunes. La situation est moins tranchée pour les tarifs de retour jaunes ainsi que pour les tarifs bleus standards. Les tarifs de retour bleus semblent être quant à eux au dessus des prix de marché. |
| --- | --- |

42.

Les analyses quantitatives conservatives de la Commission conduisent donc à une claire confirmation des assertions mentionnées au point 28 ci-dessus pour tous les tarifs verts, ainsi que pour les tarifs standards jaunes. La situation est moins tranchée pour les tarifs de retour jaunes ainsi que pour les tarifs bleus standards. Les tarifs de retour bleus semblent être quant à eux au dessus des prix de marché.

| 43. | Pour finir, la Commission a confronté ces résultats à l'avis de la CRE sur le projet d'arrêté du 10 août 2006 relatif aux prix de l'électricité. |
| --- | --- |

43.

Pour finir, la Commission a confronté ces résultats à l'avis de la CRE sur le projet d'arrêté du 10 août 2006 relatif aux prix de l'électricité.

| 44. | Dans cet avis, la CRE a indiqué que la part fourniture des tarifs standards ne reflétait pas toujours la réalité des coûts de fourniture, et qu'elle est, en particulier, résiduelle, voire négative, pour certains clients aux tarifs verts et jaunes (17). |
| --- | --- |

44.

Dans cet avis, la CRE a indiqué que la part fourniture des tarifs standards ne reflétait pas toujours la réalité des coûts de fourniture, et qu'elle est, en particulier, résiduelle, voire négative, pour certains clients aux tarifs verts et jaunes (17).

| 45. | Au vu de ce qui précède, la Commission conclut qu'à ce stade de son analyse il semble y avoir un avantage, à tout le moins en moyenne, pour les catégories de clients bénéficiant des tarifs standards et de retour verts et jaunes. |
| --- | --- |

45.

Au vu de ce qui précède, la Commission conclut qu'à ce stade de son analyse il semble y avoir un avantage, à tout le moins en moyenne, pour les catégories de clients bénéficiant des tarifs standards et de retour verts et jaunes.

3.2.   Sélectivité

| 46. | Les autorités françaises font valoir que les tarifs réglementés sont accessibles à toutes les entreprises, et constitueraient à ce titre des mesures générales. |
| --- | --- |

46.

Les autorités françaises font valoir que les tarifs réglementés sont accessibles à toutes les entreprises, et constitueraient à ce titre des mesures générales.

| 47. | La Commission estime que le fait que les mesures soient applicables à toutes les entreprises ne permet pas de conclure automatiquement que ces mesures sont des mesures générales. En effet, pour ce faire, il faut non seulement que les mesures soient applicables à toutes les entreprises, mais aussi que l'avantage qui en découle soit le même pour toutes les entreprises. Il ne doit donc pas y avoir de catégorie spécifique d'entreprises qui bénéficient particulièrement de la mesure. |
| --- | --- |

47.

La Commission estime que le fait que les mesures soient applicables à toutes les entreprises ne permet pas de conclure automatiquement que ces mesures sont des mesures générales. En effet, pour ce faire, il faut non seulement que les mesures soient applicables à toutes les entreprises, mais aussi que l'avantage qui en découle soit le même pour toutes les entreprises. Il ne doit donc pas y avoir de catégorie spécifique d'entreprises qui bénéficient particulièrement de la mesure.

| 48. | Or, à ce stade de son analyse, la Commission estime que deux éléments permettent de mettre à jour une sélectivité des mesures en examen. |
| --- | --- |

48.

Or, à ce stade de son analyse, la Commission estime que deux éléments permettent de mettre à jour une sélectivité des mesures en examen.

| 49. | Premièrement, l'avantage tiré des tarifs est lié à la consommation d'électricité. Il contient donc un élément de sélectivité de facto en faveur des entreprises grandes consommatrices d'électricité, en particulier les entreprises dites “électrointensives”. |
| --- | --- |

49.

Premièrement, l'avantage tiré des tarifs est lié à la consommation d'électricité. Il contient donc un élément de sélectivité de facto en faveur des entreprises grandes consommatrices d'électricité, en particulier les entreprises dites “électrointensives”.

| 50. | Deuxièmement, et c'est sans doute le point le plus important, l'avantage n'est pas proportionnel au volume d'électricité consommé. Les paramètres pour l'applicabilité d'une option tarifaire à un client donné sont prescrits dans le droit Français. Comme il apparaît dans le tableau du point 37, l'avantage par MWh dépend de l'option tarifaire applicable au client (bleu, jaune ou vert, dans le sens de l'avantage par MWh croissant). Ainsi, le droit avantage certains catégories de consommateurs d'électricité devant d'autres, et indépendamment même de la quantité d'électricité consommée, les tarifs jaunes et verts présentent également une importante sélectivité de jure. |
| --- | --- |

50.

Deuxièmement, et c'est sans doute le point le plus important, l'avantage n'est pas proportionnel au volume d'électricité consommé. Les paramètres pour l'applicabilité d'une option tarifaire à un client donné sont prescrits dans le droit Français. Comme il apparaît dans le tableau du point 37, l'avantage par MWh dépend de l'option tarifaire applicable au client (bleu, jaune ou vert, dans le sens de l'avantage par MWh croissant). Ainsi, le droit avantage certains catégories de consommateurs d'électricité devant d'autres, et indépendamment même de la quantité d'électricité consommée, les tarifs jaunes et verts présentent également une importante sélectivité de jure.

| 51. | Au vu de ce qui précède, à ce stade de son analyse, la Commission conclut que les tarifs standards et de retour jaunes et verts présentent un caractère sélectif. |
| --- | --- |

51.

Au vu de ce qui précède, à ce stade de son analyse, la Commission conclut que les tarifs standards et de retour jaunes et verts présentent un caractère sélectif.

3.3.   Ressources d'État

3.3.1.   Sur les tarifs standards

| 52. | Les tarifs standards sont financés par les ressources d'EDF et des DNNs, qui vendent l'électricité à leurs clients à un prix inférieur au prix qui résulterait du libre fonctionnement marché. |
| --- | --- |

52.

Les tarifs standards sont financés par les ressources d'EDF et des DNNs, qui vendent l'électricité à leurs clients à un prix inférieur au prix qui résulterait du libre fonctionnement marché.

| 53. | La Commission a analysé si ces ressources pouvaient être qualifiées de ressources d'État. |
| --- | --- |

53.

La Commission a analysé si ces ressources pouvaient être qualifiées de ressources d'État.

| 54. | Dans son arrêt Stardust (18), la cour a indiqué que d'utilisation de ressources d'entreprises publiques relevait de l'application de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE lorsque le mode d'utilisation de ces ressources est imputable à l'État. |
| --- | --- |

54.

Dans son arrêt Stardust (18), la cour a indiqué que d'utilisation de ressources d'entreprises publiques relevait de l'application de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE lorsque le mode d'utilisation de ces ressources est imputable à l'État.

| 55. | Dans le cas d'espèce, l'imputabilité à l'État est évidente puisque le mécanisme des tarifs standards est mis en place par une loi. De plus, le niveau des tarifs est fixé par arrêté ministériel pour chacune des catégories tarifaires. Les décisions sont donc des décisions étatiques, sur lesquelles les entreprises n'ont aucune prise. |
| --- | --- |

55.

Dans le cas d'espèce, l'imputabilité à l'État est évidente puisque le mécanisme des tarifs standards est mis en place par une loi. De plus, le niveau des tarifs est fixé par arrêté ministériel pour chacune des catégories tarifaires. Les décisions sont donc des décisions étatiques, sur lesquelles les entreprises n'ont aucune prise.

| 56. | Il reste donc à analyser la nature de la propriété d'EDF et des DNNs. |
| --- | --- |

56.

Il reste donc à analyser la nature de la propriété d'EDF et des DNNs.

| 57. | L'État est largement majoritaire au capital d'EDF. Au 30 janvier 2006, il en possédait 87,3 % (19). EDF est donc sous le contrôle de l'État. Il s'agit d'une entreprise publique, et ses ressources sont donc des ressources d'État. Lorsqu'un consommateur bénéficiant du tarif est fourni par EDF, les décisions légales et réglementaires de l'État mentionnées au paragraphe 55 imposent à EDF de fournir l'électricité à un prix qui est inférieur à celui qui s'appliquerait sur le marché. L'utilisation de ces ressources d'État est donc aussi imputable à l'État, comme cela est expliqué ci-dessus. |
| --- | --- |

57.

L'État est largement majoritaire au capital d'EDF. Au 30 janvier 2006, il en possédait 87,3 % (19). EDF est donc sous le contrôle de l'État. Il s'agit d'une entreprise publique, et ses ressources sont donc des ressources d'État. Lorsqu'un consommateur bénéficiant du tarif est fourni par EDF, les décisions légales et réglementaires de l'État mentionnées au paragraphe 55 imposent à EDF de fournir l'électricité à un prix qui est inférieur à celui qui s'appliquerait sur le marché. L'utilisation de ces ressources d'État est donc aussi imputable à l'État, comme cela est expliqué ci-dessus.

| 58. | Selon les indications à la disposition de la Commission, les DNNs sont au nombre de 168 (20). |
| --- | --- |

58.

Selon les indications à la disposition de la Commission, les DNNs sont au nombre de 168 (20).

| 59. | 144 sur ces 168 DNNs sont sous des régies ou des sociétés d'économie mixte. Les régies sont des établissements publics entièrement contrôlés par les collectivités (par exemple les municipalités). Les sociétés d'économie mixte sont des sociétés anonymes dont le capital est majoritairement détenu par les pouvoirs publics, et ses ressources sont donc des ressources d'état. Ces DNNs sont donc contrôlées directement par l'État. Il y a également un EPIC (Établissement Public à caractère Industriel et Commercial). Les EPIC sont des établissements publics, entièrement propriété de l'État, et ses ressources sont donc des ressources d'état. |
| --- | --- |

59.

144 sur ces 168 DNNs sont sous des régies ou des sociétés d'économie mixte. Les régies sont des établissements publics entièrement contrôlés par les collectivités (par exemple les municipalités). Les sociétés d'économie mixte sont des sociétés anonymes dont le capital est majoritairement détenu par les pouvoirs publics, et ses ressources sont donc des ressources d'état. Ces DNNs sont donc contrôlées directement par l'État. Il y a également un EPIC (Établissement Public à caractère Industriel et Commercial). Les EPIC sont des établissements publics, entièrement propriété de l'État, et ses ressources sont donc des ressources d'état.

| 60. | D'autres DNNs, comme Électricité de Strasbourg, sont des sociétés anonymes, dont la majorité est détenue conjointement par EDF et/ou par des autorités municipales. Ces sociétés sont donc également sous le contrôle de l'État. |
| --- | --- |

60.

D'autres DNNs, comme Électricité de Strasbourg, sont des sociétés anonymes, dont la majorité est détenue conjointement par EDF et/ou par des autorités municipales. Ces sociétés sont donc également sous le contrôle de l'État.

| 61. | Enfin, une petite minorité de DNNs (20 sur 168) ont une structure de coopérative ou de société d'intérêt collectif agricole d'électricité, dont il est plus difficile de déterminer si l'Etat en exerce le contrôle. |
| --- | --- |

61.

Enfin, une petite minorité de DNNs (20 sur 168) ont une structure de coopérative ou de société d'intérêt collectif agricole d'électricité, dont il est plus difficile de déterminer si l'Etat en exerce le contrôle.

| 62. | Au vu du fait qu'EDF distribue elle-même l'immense majorité (environ 95 %) du volume total d'énergie concerné par les tarifs standards et qu'une très large majorité des autres distributeurs sont contrôlés eux-mêmes par l'État, la Commission estime que l'on peut conclure, à ce stade de l'analyse, que les sommes mises en jeu représentent, au moins leur quasi-totalité, des ressources d'État. |
| --- | --- |

62.

Au vu du fait qu'EDF distribue elle-même l'immense majorité (environ 95 %) du volume total d'énergie concerné par les tarifs standards et qu'une très large majorité des autres distributeurs sont contrôlés eux-mêmes par l'État, la Commission estime que l'on peut conclure, à ce stade de l'analyse, que les sommes mises en jeu représentent, au moins leur quasi-totalité, des ressources d'État.

| 63. | Cette conclusion est renforcée par le fait que les DNNs achètent le plus souvent l'électricité qu'ils distribuent dans le système des tarifs standards auprès d'EDF, par un système lui-même réglementé par l'État, dit système des “tarifs de cession de l'électricité aux distributeurs non nationalisés”. Par ce système, EDF est soumis a l'obligation de fournir aux DNNs la quantité d'électricité dont ils ont besoin pour remplir leurs obligations de fourniture dans le système des tarifs standards, à un prix leur permettant de vendre l'électricité au tarif standard sans pertes. Les DNNs transfèrent donc au moins une partie de leur charge financière à EDF. La Commission estime qu'il est donc très probable que, in fine, la totalité des ressources impliquées dans le système des tarifs standards proviennent d'entreprises publiques. |
| --- | --- |

63.

Cette conclusion est renforcée par le fait que les DNNs achètent le plus souvent l'électricité qu'ils distribuent dans le système des tarifs standards auprès d'EDF, par un système lui-même réglementé par l'État, dit système des “tarifs de cession de l'électricité aux distributeurs non nationalisés”. Par ce système, EDF est soumis a l'obligation de fournir aux DNNs la quantité d'électricité dont ils ont besoin pour remplir leurs obligations de fourniture dans le système des tarifs standards, à un prix leur permettant de vendre l'électricité au tarif standard sans pertes. Les DNNs transfèrent donc au moins une partie de leur charge financière à EDF. La Commission estime qu'il est donc très probable que, in fine, la totalité des ressources impliquées dans le système des tarifs standards proviennent d'entreprises publiques.

| 64. | Les tarifs de standards sont donc financés par des ressources d'État et imputable à celui-ci. |
| --- | --- |

64.

Les tarifs de standards sont donc financés par des ressources d'État et imputable à celui-ci.

3.3.2.   Sur les tarifs de retour

| 65. | Les tarifs de retour sont financés par les revenus de deux contributions imposées par l'État, comme décrit au point 20 ci-dessus. |
| --- | --- |

65.

Les tarifs de retour sont financés par les revenus de deux contributions imposées par l'État, comme décrit au point 20 ci-dessus.

| 66. | En application de la pratique constante de la Commission (21), qui suit la jurisprudence de la Cour à cet égard [voir par exemple les arrêts de la Cour dans les affaires C-173/73 (22) et C-78/79 (23)], le revenu de ce type de contributions constitue des ressources d'État lorsque trois conditions cumulatives dont réunies. |
| --- | --- |

66.

En application de la pratique constante de la Commission (21), qui suit la jurisprudence de la Cour à cet égard [voir par exemple les arrêts de la Cour dans les affaires C-173/73 (22) et C-78/79 (23)], le revenu de ce type de contributions constitue des ressources d'État lorsque trois conditions cumulatives dont réunies.

| 67. | Premièrement, les contributions doivent être imposées par l'État. C'est ici le cas puisque les deux contributions sont imposées par la loi no 2000-108. |
| --- | --- |

67.

Premièrement, les contributions doivent être imposées par l'État. C'est ici le cas puisque les deux contributions sont imposées par la loi no 2000-108.

| 68. | Deuxièmement, le revenu des contributions doit être versé auprès d'un organisme désigné par l'État. Il s'agit ici de la Caisse des Dépôts et Consignations. |
| --- | --- |

68.

Deuxièmement, le revenu des contributions doit être versé auprès d'un organisme désigné par l'État. Il s'agit ici de la Caisse des Dépôts et Consignations.

| 69. | Troisièmement, le revenu des contributions doit être utilisé au bénéfice de certaines entreprises, selon des règles établies par l'État. Ici encore c'est le cas puisque le revenu des contributions est utilisé en application des dispositions de la loi no 2000-108, pour bénéficier in fine aux catégories d'utilisateurs définis par l'État, dans une mesure également définie par lui. |
| --- | --- |

69.

Troisièmement, le revenu des contributions doit être utilisé au bénéfice de certaines entreprises, selon des règles établies par l'État. Ici encore c'est le cas puisque le revenu des contributions est utilisé en application des dispositions de la loi no 2000-108, pour bénéficier in fine aux catégories d'utilisateurs définis par l'État, dans une mesure également définie par lui.

| 70. | Les tarifs de retour sont donc financés par des ressources d'État. |
| --- | --- |

70.

Les tarifs de retour sont donc financés par des ressources d'État.

3.4.   Affectation des échanges

| 71. | Les tarifs standards et de retour constituent des régimes d'aides, applicables à tous les secteurs de l'économie. La Commission considère que l'impact sur les échanges de tels régimes peut être présumé puisque la plupart des activités économiques font l'objet d'échanges entre États membres. |
| --- | --- |

71.

Les tarifs standards et de retour constituent des régimes d'aides, applicables à tous les secteurs de l'économie. La Commission considère que l'impact sur les échanges de tels régimes peut être présumé puisque la plupart des activités économiques font l'objet d'échanges entre États membres.

3.5.   Conclusion

| 72. | A ce stade de son analyse, la Commission conclut que les tarifs standards jaunes et verts et les tarifs de retour jaunes et verts constituent des aides d'État aux opérateurs économiques qui en bénéficient. |
| --- | --- |

72.

A ce stade de son analyse, la Commission conclut que les tarifs standards jaunes et verts et les tarifs de retour jaunes et verts constituent des aides d'État aux opérateurs économiques qui en bénéficient.

4.   ÉVALUATION DES MESURES — LÉGALITÉ

| 73. | Aucun des deux systèmes de tarifs n'a été notifié à la Commission au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE avant sa mise en œuvre. Les aides sont donc des aides illégales au sens de l'article premier, lettre f), du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE (24). |
| --- | --- |

73.

Aucun des deux systèmes de tarifs n'a été notifié à la Commission au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE avant sa mise en œuvre. Les aides sont donc des aides illégales au sens de l'article premier, lettre f), du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE (24).

5.   ÉVALUATION DES MESURES — COMPATIBILITÉ

| 74. | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE comporte un principe général d'interdiction des aides d'État dans la Communauté. L'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE porte des dérogations à ce principe général. |
| --- | --- |

74.

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE comporte un principe général d'interdiction des aides d'État dans la Communauté. L'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE porte des dérogations à ce principe général.

| 75. | Les dérogations de l'article 87, paragraphe 2, du traité CE, ne semblent pas s'appliquer dans le cas d'espèce. En effet, les aides ne sont pas octroyées aux consommateurs individuels, ne sont pas destinées à remédier aux dommages causés par les calamités naturelles ou par d'autres événements extraordinaires, et ne sont pas octroyées à l'économie de certaines régions de la République fédérale d'Allemagne affectées par la division de l'Allemagne. |
| --- | --- |

75.

Les dérogations de l'article 87, paragraphe 2, du traité CE, ne semblent pas s'appliquer dans le cas d'espèce. En effet, les aides ne sont pas octroyées aux consommateurs individuels, ne sont pas destinées à remédier aux dommages causés par les calamités naturelles ou par d'autres événements extraordinaires, et ne sont pas octroyées à l'économie de certaines régions de la République fédérale d'Allemagne affectées par la division de l'Allemagne.

| 76. | Les dérogations prévues à l'article 87, paragraphe 3, lettres a), b) et d), du traité CE ne semblent pas non plus être d'application. En effet, à l'exception de circonstances exceptionnelles qui ne semblent pas réunies dans ce cas, l'article 87, paragraphe 3, lettre a), n'autorise pas d'aides au fonctionnement. De plus, les aides ne sont pas destinées à promouvoir la réalisation d'un projet important d'intérêt européen commun ou à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre, ni destinées à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine. |
| --- | --- |

76.

Les dérogations prévues à l'article 87, paragraphe 3, lettres a), b) et d), du traité CE ne semblent pas non plus être d'application. En effet, à l'exception de circonstances exceptionnelles qui ne semblent pas réunies dans ce cas, l'article 87, paragraphe 3, lettre a), n'autorise pas d'aides au fonctionnement. De plus, les aides ne sont pas destinées à promouvoir la réalisation d'un projet important d'intérêt européen commun ou à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre, ni destinées à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine.

| 77. | L'article 87, paragraphe 3, lettre c), du traité CE, prévoit la possibilité d'autoriser des aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. La Commission a publié plusieurs lignes directrices et communications destinées à expliquer comment elle appliquerait les dispositions de cet article du traité. A ce stade de son analyse, il semble que les aides en cause ne puissent être autorisées à la lumière d'aucun de ces documents. |
| --- | --- |

77.

L'article 87, paragraphe 3, lettre c), du traité CE, prévoit la possibilité d'autoriser des aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. La Commission a publié plusieurs lignes directrices et communications destinées à expliquer comment elle appliquerait les dispositions de cet article du traité. A ce stade de son analyse, il semble que les aides en cause ne puissent être autorisées à la lumière d'aucun de ces documents.

6.   ÉVALUATION DES MESURES — SERVICES D'INTÉRÊT ÉCONOMIQUE GÉNÉRAL

| 78. | En l'absence de possibilité de déclarer l'aide compatible avec le marché commun en application des dispositions de l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE, la Commission a analysé dans quelle mesure les dispositions de l'article 86, paragraphe 2, pourraient s'appliquer. |
| --- | --- |

78.

En l'absence de possibilité de déclarer l'aide compatible avec le marché commun en application des dispositions de l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE, la Commission a analysé dans quelle mesure les dispositions de l'article 86, paragraphe 2, pourraient s'appliquer.

| 79. | Le traité CE autorise une dérogation à certaines de ses règles, sous certaines conditions, pour la mise en œuvre de Services d'Intérêt Économique Général (ci-après “SIEGs”). La base juridique pour cette dérogation peut être soit les critères définis par la Cour dans l'arrêt Altmark (25), soit l'utilisation directe des dispositions de l'article 86, paragraphe 2, du traité CE. Lorsque les critères de l'arrêt Almark sont remplis, la mesure échappe à la qualification d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

79.

Le traité CE autorise une dérogation à certaines de ses règles, sous certaines conditions, pour la mise en œuvre de Services d'Intérêt Économique Général (ci-après “SIEGs”). La base juridique pour cette dérogation peut être soit les critères définis par la Cour dans l'arrêt Altmark (25), soit l'utilisation directe des dispositions de l'article 86, paragraphe 2, du traité CE. Lorsque les critères de l'arrêt Almark sont remplis, la mesure échappe à la qualification d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| 80. | La condition préliminaire pour que l'une de ces deux bases légales s'applique est que la mesure concernée vise l'accomplissement d'un SIEG. Les États membres jouissent d'une grande marge de discrétion pour la définition de ce qu'ils considèrent comme des SIEGs. Cependant, dans certains secteurs, cette discrétion est encadrée par la législation communautaire. |
| --- | --- |

80.

La condition préliminaire pour que l'une de ces deux bases légales s'applique est que la mesure concernée vise l'accomplissement d'un SIEG. Les États membres jouissent d'une grande marge de discrétion pour la définition de ce qu'ils considèrent comme des SIEGs. Cependant, dans certains secteurs, cette discrétion est encadrée par la législation communautaire.

| 81. | A ce stage de son analyse, la Commission estime que cela est le cas dans le secteur de l'électricité. |
| --- | --- |

81.

A ce stage de son analyse, la Commission estime que cela est le cas dans le secteur de l'électricité.

| 82. | La directive 2003/54/CE organise le marché intérieur de l'électricité. |
| --- | --- |

82.

La directive 2003/54/CE organise le marché intérieur de l'électricité.

| 83. | Son article 3 fixe les règles applicables aux obligations de service public (qui sont un autre nom pour les SIEG). Le paragraphe 3 de cet article dispose que “Les États membres veillent à ce que tous les clients résidentiels et, lorsqu'ils le jugent approprié, les petites entreprises (à savoir les entreprises employant moins de 50 personnes et ayant un chiffre d'affaire annuel ou un bilan qui n'excède pas 10 millions d'EUR) bénéficient du service universel, c'est-à-dire du droit d'être approvisionnés, sur leur territoire, en électricité d'une qualité bien définie, et ce à des prix raisonnables, aisément et clairement comparables et transparents”. |
| --- | --- |

83.

Son article 3 fixe les règles applicables aux obligations de service public (qui sont un autre nom pour les SIEG). Le paragraphe 3 de cet article dispose que “Les États membres veillent à ce que tous les clients résidentiels et, lorsqu'ils le jugent approprié, les petites entreprises (à savoir les entreprises employant moins de 50 personnes et ayant un chiffre d'affaire annuel ou un bilan qui n'excède pas 10 millions d'EUR) bénéficient du service universel, c'est-à-dire du droit d'être approvisionnés, sur leur territoire, en électricité d'une qualité bien définie, et ce à des prix raisonnables, aisément et clairement comparables et transparents”.

| 84. | Les dispositions susmentionnées définissent le périmètre possible du service universel concernant la fourniture d'électricité. Ce périmètre contient l'approvisionnement des clients résidentiels et, lorsque l'État membre le juge approprié, des petites entreprises. Il exclut les entreprises qui ne sont pas des petites entreprises, c'est-à-dire les entreprises moyennes et grandes. |
| --- | --- |

84.

Les dispositions susmentionnées définissent le périmètre possible du service universel concernant la fourniture d'électricité. Ce périmètre contient l'approvisionnement des clients résidentiels et, lorsque l'État membre le juge approprié, des petites entreprises. Il exclut les entreprises qui ne sont pas des petites entreprises, c'est-à-dire les entreprises moyennes et grandes.

| 85. | Par ailleurs, le paragraphe 2 de l'article 3 de la directive précitée dispose pour sa part que “en tenant pleinement compte des dispositions pertinentes du traité, en particulier de son article 86, les États membres peuvent imposer aux entreprises du secteur de l'électricité, dans l'intérêt économique général, des obligations de service public qui peuvent porter sur la sécurité, y compris la sécurité l'approvisionnement, la régularité, la qualité et le prix de la fourniture, ainsi que la protection de l'environnement, y compris l'efficacité énergétique et la protection du climat. Ces obligations sont clairement définies, transparentes, non discriminatoires et contrôlables et garantissent aux entreprises d'électricité de l'Union européenne un égal accès aux consommateurs nationaux.” |
| --- | --- |

85.

Par ailleurs, le paragraphe 2 de l'article 3 de la directive précitée dispose pour sa part que “en tenant pleinement compte des dispositions pertinentes du traité, en particulier de son article 86, les États membres peuvent imposer aux entreprises du secteur de l'électricité, dans l'intérêt économique général, des obligations de service public qui peuvent porter sur la sécurité, y compris la sécurité l'approvisionnement, la régularité, la qualité et le prix de la fourniture, ainsi que la protection de l'environnement, y compris l'efficacité énergétique et la protection du climat. Ces obligations sont clairement définies, transparentes, non discriminatoires et contrôlables et garantissent aux entreprises d'électricité de l'Union européenne un égal accès aux consommateurs nationaux.”

| 86. | La Commission note que ce paragraphe permet, entre autres objectifs, l'imposition d'obligations de service public dans l'intérêt économique général qui peuvent porter sur le prix de la fourniture. Elle note que les tarifs réglementés (standards et de retour) constituent des obligations imposées aux entreprises d'électricité qui portent sur le prix de la fourniture, et qui sont notamment clairement définies et contrôlables. Toutefois, compte tenu notamment du fait que l'obligation n'est pas limitée dans le temps ou à des circonstances particulières, la Commission ne peut conclure à ce stade que les obligations n'excèdent pas ce qui est nécessaire pour garantir l'accomplissement de l'éventuelle mission de service public confiée aux entreprises d'électricité, et pour ne pas affecter les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun dans un système où le jeu de la concurrence devrait en principe entraîner la fixation de prix compétitifs — comme le prévoit l'article 86 du traité CE. |
| --- | --- |

86.

La Commission note que ce paragraphe permet, entre autres objectifs, l'imposition d'obligations de service public dans l'intérêt économique général qui peuvent porter sur le prix de la fourniture. Elle note que les tarifs réglementés (standards et de retour) constituent des obligations imposées aux entreprises d'électricité qui portent sur le prix de la fourniture, et qui sont notamment clairement définies et contrôlables. Toutefois, compte tenu notamment du fait que l'obligation n'est pas limitée dans le temps ou à des circonstances particulières, la Commission ne peut conclure à ce stade que les obligations n'excèdent pas ce qui est nécessaire pour garantir l'accomplissement de l'éventuelle mission de service public confiée aux entreprises d'électricité, et pour ne pas affecter les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun dans un système où le jeu de la concurrence devrait en principe entraîner la fixation de prix compétitifs — comme le prévoit l'article 86 du traité CE.

| 87. | La Commission doit donc à ce stade de l'analyse formuler des doutes sur le fait que les aides puissent bénéficier des dérogations prévues par le traité CE pour l'accomplissement de SIEG, notamment pour ce qui concerne les entreprises qui ne sont pas des petites entreprises. |
| --- | --- |

87.

La Commission doit donc à ce stade de l'analyse formuler des doutes sur le fait que les aides puissent bénéficier des dérogations prévues par le traité CE pour l'accomplissement de SIEG, notamment pour ce qui concerne les entreprises qui ne sont pas des petites entreprises.

7.   CONCLUSION

| 88. | Au vu de ce qui précède, la Commission a des doutes sur la compatibilité avec le marché commun des tarifs standards et des tarifs de retour, tous deux dans leurs composantes jaunes et vertes, pour ce qui concerne leur application après le 1er juillet 2004, et aux clients non résidentiels qui ne sont pas des petites entreprises (26). |
| --- | --- |

88.

Au vu de ce qui précède, la Commission a des doutes sur la compatibilité avec le marché commun des tarifs standards et des tarifs de retour, tous deux dans leurs composantes jaunes et vertes, pour ce qui concerne leur application après le 1er juillet 2004, et aux clients non résidentiels qui ne sont pas des petites entreprises (26).

| 89. | Le fait que le périmètre de la présente décision soit restreint à l'approvisionnement en électricité des clients non résidentiels qui ne sont pas des petites entreprises au sens de la directive 2003/54/CE est sans préjudice d'initiatives de la Commission concernant les tarifs dans leur application à d'autres consommateurs. En particulier, la Commission souligne que les autorités françaises n'ont informé la Commission d'aucune mesure adoptée dans le but de remplir obligations de service public comme l'article 3, paragraphe 9, de ladite directive leur en faisait obligation. |
| --- | --- |

89.

Le fait que le périmètre de la présente décision soit restreint à l'approvisionnement en électricité des clients non résidentiels qui ne sont pas des petites entreprises au sens de la directive 2003/54/CE est sans préjudice d'initiatives de la Commission concernant les tarifs dans leur application à d'autres consommateurs. En particulier, la Commission souligne que les autorités françaises n'ont informé la Commission d'aucune mesure adoptée dans le but de remplir obligations de service public comme l'article 3, paragraphe 9, de ladite directive leur en faisait obligation.

| 90. | Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des aides dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente. |
| --- | --- |

90.

Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des aides dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.

| 91. | La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

91.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| 92. | Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.« |
| --- | --- |

92.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.«

---

(1)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 37.

1

(2)  JORF no 35 du 11.2.2000, p. 2143. Cette loi a été modifiée à plusieurs reprises, la dernière fois par la loi no 2007-290 du 5 mars 2007 instituant le droit au logement opposable et portant diverses mesures en faveur de la cohésion sociale (JORF no 55 du 6.3.2007, p. 4190).

2

o

o

o

(3)  JO L 176 du 15.7.2003, p. 37.

3

(4)  L'article 2.11 de la directive 2003/54/CE définit les clients non résidentiels comme les personnes physiques ou morales achetant de l'électricité non destinée à leur usage domestique. Cette définition englobe les producteurs et les clients grossistes.

4

(5)  L'article 2.10 de la directive 2003/54/CE définit les clients non résidentiels comme les clients achetant de l'électricité pour leur propre consommation domestique, ce qui exclut les activités commerciales ou professionnelles.

5

(6)  EDF indique que sa branche distribution fournit environ 95 % du volume d'électricité concerné. Source: Brochure intitulée “Tarif d'Utilisation de Réseau Public de Distribution d'Électricité”, EDF Réseau Distribution, pp. 4-5.

6

Tarif d'Utilisation de Réseau Public de Distribution d'Électricité

(7)  JORF no 186 du 12 août 2006, p. 12005.

7

o

(8)  JORF no 284 du 8.12.2006, p. 18531. Cette loi est une des modifications de la loi no 2000-108.

8

o

o

(9)  Source: “Note interprétative sur la mise en œuvre du tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché”. Ministère de l'Industrie:

9

Note interprétative sur la mise en œuvre du tarif réglementé transitoire d'ajustement du marché

http://www.industrie.gouv.fr/energie/electric/note-interpretative-tarif_retour.pdf.

(10)  JORF no 4 du 5 janvier 2007, p. 170.

10

o

(11)  http://www.industrie.gouv.fr/energie/electric/tarif-retour.htm.

11

(12)  La courbe s'arrête au 22.11.2006.

12

(13)  CRE. Rapport d'activité 2006, 5.7.2006, partie 3: la régulation du marché de l'électricité, p. 58:

13

http://www.cre.fr/fr/content/download/3625/66567/file/1152782313089.pdf.

(14)  http://www.environnement.ccip.fr/energie/electricite/reseau-transport-electricite.htm.

14

(15)  Source: POWEO, cité par Companynews:

15

http://www.companynewsgroup.com/imprimer.asp?co_id=111260.

(16)  Les prix en Allemagne apparaissent uniquement parce que ce graphe était également utilisé par le CRE pour une comparaison France/Allemagne. Ils n'ont pas d'utilité pour la présente décision.

16

(17)  Avis de la Commission de régulation de l'énergie du 9 août 2006 sur le projet d'arrêté relatif aux prix de vente de l'électricité, section 2.2, deuxième paragraphe:

17

http://www.cre.fr/imgAdmin/1161595981902.pdf.

(18)  Arrêt de la Cour du 16.5.2002 dans l'affaire C-482/99 (République française c/ Commission).

18

(19)  http://actionnaires.edf.com/97163i/Accueil-com/Actionnaires/Bourse/Structure-de-l-actionnariat.html.

19

(20)  Les données datent du 15.4.2002. Quelques modifications mineures peuvent avoir eu lieu depuis lors, comme des regroupements de DNNs de zones proches, mais aucun changement radical.

20

(21)  Voir par exemple la décision de la Commission dans le cas d'aide d'État N 161/04 — Coûts échoués au Portugal (JO C 250 du 8.10.2005, p. 9).

21

(22)  Arrêt de la Cour du 2.7.1974 dans l'affaire 173/73, Italie c/ Commission.

22

(23)  Arrêt de la Cour du 22.3.1997 dans l'affaire 78-76, Steinike c/ République Fédérale d'Allemagne.

23

(24)  JO L 83 du 27.3.1999, p. 1. L'article 93 du traité CE porte maintenant le numéro 88.

24

(25)  Arrêt de la Cour du 24.7.2003 dans l'affaire C-280/00.

25

(26)  Pour des cas similaires, voir les décisions de la Commission dans les cas d'aides d'État C 38/04, C 13/06, C 36/06 et C 3/07.

26

---

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/20

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4742 — Oxbow/SSM)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 164/06)

| 1. | Den 10. juli 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Oxbow Carbon & Minerals LLC (»OCM«), en del af Oxbow Group (»Oxbow«, Det Forenede Kongerige), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele SSM Coal B.V. (»SSM«, Nederlandene). |
| --- | --- |

1.

Den 10. juli 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Oxbow Carbon & Minerals LLC (»OCM«), en del af Oxbow Group (»Oxbow«, Det Forenede Kongerige), gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele SSM Coal B.V. (»SSM«, Nederlandene).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Oxbow: udvinding, produktion samt markedsføring og distribution af en række produkter inden for fast brændsel og andre carbonrelaterede produkter, herunder kul, kalcineret koks og jordoliekoks |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Oxbow: udvinding, produktion samt markedsføring og distribution af en række produkter inden for fast brændsel og andre carbonrelaterede produkter, herunder kul, kalcineret koks og jordoliekoks

| — | SSM: indkøb, søtransport, markedsføring og distribution af en række produkter inden for fast brændsel og andre carbonrelaterede produkter, herunder kul og jordoliekoks. |
| --- | --- |

—

SSM: indkøb, søtransport, markedsføring og distribution af en række produkter inden for fast brændsel og andre carbonrelaterede produkter, herunder kul og jordoliekoks.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004.. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004.. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4742 — Oxbow/SSM sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4742 — Oxbow/SSM sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/21

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 164/07)

| 1. | Den 10. juli 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4, og efter en henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Thornwood Associates Limited Partnership (»Thornwood« USA), der kontrolleres af Carl C. Icahn, gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Federal-Mogul Corporation (»Federal-Mogul« USA). |
| --- | --- |

1.

Den 10. juli 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4, og efter en henvisning i henhold til artikel 4, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Thornwood Associates Limited Partnership (»Thornwood« USA), der kontrolleres af Carl C. Icahn, gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Federal-Mogul Corporation (»Federal-Mogul« USA).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Thornwood forvalter Carl C. Icahn's investeringer i en række virksomheder, hvor denne har interesserer (i EØS hovedsageligt i levnedsmiddelindustrien, forlagsvirksomhed og fremstilling og salg af husholdningsartikler) |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Thornwood forvalter Carl C. Icahn's investeringer i en række virksomheder, hvor denne har interesserer (i EØS hovedsageligt i levnedsmiddelindustrien, forlagsvirksomhed og fremstilling og salg af husholdningsartikler)

| — | Federal-Mogul: salg af reservedele og komponenter til biler (motorkomponenter, sikkerhedssystemer og belysningssystemer). |
| --- | --- |

—

Federal-Mogul: salg af reservedele og komponenter til biler (motorkomponenter, sikkerhedssystemer og belysningssystemer).

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4677 — Thornwood/Federal-Mogul sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---

ANDRE RETSAKTER

Kommissionen

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/22

---

Meddelelse til virksomheder i Den Europæiske Union, der har til hensigt at importere kontrollerede stoffer, der nedbryder ozonlaget, i 2008, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget

(2007/C 164/08)

| I. | Denne meddelelse henvender sig til virksomheder, som har til hensigt at importere følgende stoffer til Det Europæiske Fællesskab fra leverandører uden for Fællesskabet i perioden 1. januar-31. december 2008.






  Gruppe I: | CFC 11, 12, 113, 114 eller 115 |
| --- | --- | --- |
| Gruppe II: | andre fuldt halogenerede CFC'er |
| Gruppe III: | halon 1211, 1301 eller 2402 |
| Gruppe IV: | tetrachlormethan |
| Gruppe V: | 1,1,1-trichlorethan |
| Gruppe VI: | methylbromid |
| Gruppe VII: | hydrobromfluorcarboner |
| Gruppe VIII: | hydrochlorfluorcarboner |
| Gruppe IX: | bromchlormethan |

I.

Denne meddelelse henvender sig til virksomheder, som har til hensigt at importere følgende stoffer til Det Europæiske Fællesskab fra leverandører uden for Fællesskabet i perioden 1. januar-31. december 2008.

Gruppe I:

CFC 11, 12, 113, 114 eller 115

Gruppe II:

andre fuldt halogenerede CFC'er

Gruppe III:

halon 1211, 1301 eller 2402

Gruppe IV:

tetrachlormethan

Gruppe V:

1,1,1-trichlorethan

Gruppe VI:

methylbromid

Gruppe VII:

hydrobromfluorcarboner

Gruppe VIII:

hydrochlorfluorcarboner

Gruppe IX:

bromchlormethan

| II. | I henhold til artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (1) skal der efter proceduren i artikel 18, stk. 2, fastsættes kvantitative begrænsninger og tildeles kvoter til producenter og importører for import af de stoffer, der er opført i gruppe I-IX i bilag I til denne meddelelse, i perioden 1. januar-31. december 2008 (2).
  Der tildeles kvoter efter proceduren i forordningens artikel 18 for:






  a. | Methylbromid, til karantæneformål og desinfektion inden afsendelse som defineret af parterne i Montreal-protokollen og i artikel 4, stk. 2, nr. iii), i forordningen. |
| --- | --- | --- |

II.

I henhold til artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (1) skal der efter proceduren i artikel 18, stk. 2, fastsættes kvantitative begrænsninger og tildeles kvoter til producenter og importører for import af de stoffer, der er opført i gruppe I-IX i bilag I til denne meddelelse, i perioden 1. januar-31. december 2008 (2).

Der tildeles kvoter efter proceduren i forordningens artikel 18 for:

a.

Methylbromid, til karantæneformål og desinfektion inden afsendelse som defineret af parterne i Montreal-protokollen og i artikel 4, stk. 2, nr. iii), i forordningen.

| b. | Methylbromid til kritiske anvendelser godkendt af Kommissionen, jf. afgørelse IX/6, Ex.I/3 og Ex.I/4 og andre relevante kriterier, som parterne i Montreal-protokollen har aftalt, og artikel 3, stk. 2, nr. ii), i forordningen. Det skal bemærkes, at kvoter siden 2005 ikke længere tildeles importører, men medlemsstater via en særskilt kommissionsbeslutning. Medlemsstaternes myndigheder fordeler så kvoten mellem de godkendte desinfektionsvirksomheder. |
| --- | --- |

b.

Methylbromid til kritiske anvendelser godkendt af Kommissionen, jf. afgørelse IX/6, Ex.I/3 og Ex.I/4 og andre relevante kriterier, som parterne i Montreal-protokollen har aftalt, og artikel 3, stk. 2, nr. ii), i forordningen. Det skal bemærkes, at kvoter siden 2005 ikke længere tildeles importører, men medlemsstater via en særskilt kommissionsbeslutning. Medlemsstaternes myndigheder fordeler så kvoten mellem de godkendte desinfektionsvirksomheder.

| c. | Hydrochlorfluorcarboner (HCFC'er). |
| --- | --- |

c.

Hydrochlorfluorcarboner (HCFC'er).

| d. | Væsentlige anvendelsesformål efter kriterierne i afgørelse IV/25 truffet af parterne i Montreal-protokollen og artikel 3, stk. 1, i forordningen og som godkendt af Kommissionen. Der er offentliggjort en særskilt meddelelse om væsentlige anvendelsesformål. |
| --- | --- |

d.

Væsentlige anvendelsesformål efter kriterierne i afgørelse IV/25 truffet af parterne i Montreal-protokollen og artikel 3, stk. 1, i forordningen og som godkendt af Kommissionen. Der er offentliggjort en særskilt meddelelse om væsentlige anvendelsesformål.

| e. | Anvendelse som råvare, dvs. kontrollerede stoffer, der kemisk forarbejdes på en sådan måde, at deres oprindelige sammensætning ændres fuldstændigt, og hvorfra emissionen er ubetydelig. |
| --- | --- |

e.

Anvendelse som råvare, dvs. kontrollerede stoffer, der kemisk forarbejdes på en sådan måde, at deres oprindelige sammensætning ændres fuldstændigt, og hvorfra emissionen er ubetydelig.

| f. | Processtoffer, dvs. kontrollerede stoffer, der anvendes som kemiske processtoffer (i de anvendelser, der er anført i bilag VI til forordningen) i eksisterende anlæg, og hvorfra emissionen er ubetydelig. |
| --- | --- |

f.

Processtoffer, dvs. kontrollerede stoffer, der anvendes som kemiske processtoffer (i de anvendelser, der er anført i bilag VI til forordningen) i eksisterende anlæg, og hvorfra emissionen er ubetydelig.

| g. | Destruktion, dvs. kontrollerede stoffer, der skal destrueres ved en teknologi, som er godkendt af parterne i Montreal-protokollen, og som resulterer i en permanent omdannelse eller nedbrydning af hele stoffet eller en væsentlig del af dette. |
| --- | --- |

g.

Destruktion, dvs. kontrollerede stoffer, der skal destrueres ved en teknologi, som er godkendt af parterne i Montreal-protokollen, og som resulterer i en permanent omdannelse eller nedbrydning af hele stoffet eller en væsentlig del af dette.

Den mængde, som producenter og importører kan markedsføre og/eller anvende til eget forbrug i Fællesskabet i 2008, beregnes:

| — | for methylbromid til karantæne og desinfektion inden afsendelse i 1996-1998 (gennemsnit), efter forordningens artikel 4, stk. 2, nr. iii) |
| --- | --- |

—

for methylbromid til karantæne og desinfektion inden afsendelse i 1996-1998 (gennemsnit), efter forordningens artikel 4, stk. 2, nr. iii)

| — | ifølge artikel 4, stk. 4, er markedsføring og anvendelse af methylbromid tilladt for at dække brugeres godkendte behov til kritiske anvendelser, jf. artikel 3, stk. 2. Tildelinger af methylbromid til kritiske anvendelser gives til godkendte desinfektionsvirksomheder, der efterfølgende kan anmode en importør/producent om at levere den tilladte mængde methylbromid. Der vil ikke blive tildelt kvoter af methylbromid til kritiske anvendelser direkte til importører/producenter |
| --- | --- |

—

ifølge artikel 4, stk. 4, er markedsføring og anvendelse af methylbromid tilladt for at dække brugeres godkendte behov til kritiske anvendelser, jf. artikel 3, stk. 2. Tildelinger af methylbromid til kritiske anvendelser gives til godkendte desinfektionsvirksomheder, der efterfølgende kan anmode en importør/producent om at levere den tilladte mængde methylbromid. Der vil ikke blive tildelt kvoter af methylbromid til kritiske anvendelser direkte til importører/producenter

| — | for HCFC'er efter artikel 4, stk. 3, nr. i), i forordningen. |
| --- | --- |

—

for HCFC'er efter artikel 4, stk. 3, nr. i), i forordningen.

| III. | Virksomheder, som indfører HCFC'er, kan enten være (3):






  — | Importører i EU-15 (4) og Bulgarien og Rumænien, der importerede HCFC'er i 1999, og importører i EU-10 (5), der importerede HCFC'er i 2002 eller 2003, og som ønsker at afsætte HCFC'er på EF-markedet og ikke producerer HCFC'er |
| --- | --- | --- |

III.

Virksomheder, som indfører HCFC'er, kan enten være (3):

—

Importører i EU-15 (4) og Bulgarien og Rumænien, der importerede HCFC'er i 1999, og importører i EU-10 (5), der importerede HCFC'er i 2002 eller 2003, og som ønsker at afsætte HCFC'er på EF-markedet og ikke producerer HCFC'er

| — | Producenter i EU-15 og Bulgarien og Rumænien, der importerede HCFC'er i 1999, og producenter i EU-10, som selv importerede yderligere HCFC'er i 2002 eller 2003 med henblik på afsætning på EF-markedet. |
| --- | --- |

—

Producenter i EU-15 og Bulgarien og Rumænien, der importerede HCFC'er i 1999, og producenter i EU-10, som selv importerede yderligere HCFC'er i 2002 eller 2003 med henblik på afsætning på EF-markedet.

| IV. | Der kræves importtilladelse for de mængder, der importeres i perioden 1. januar-31. december 2008. Efter forordningens artikel 6 kan virksomheder kun importere kontrollerede stoffer, hvis de har fået udstedt en importtilladelse af Kommissionen. |
| --- | --- |

IV.

Der kræves importtilladelse for de mængder, der importeres i perioden 1. januar-31. december 2008. Efter forordningens artikel 6 kan virksomheder kun importere kontrollerede stoffer, hvis de har fået udstedt en importtilladelse af Kommissionen.

| V. | Efter forordningens artikel 22 er det forbudt at importere nye stoffer opført i bilag II til denne forordning, medmindre det er til anvendelse som råvare. |
| --- | --- |

V.

Efter forordningens artikel 22 er det forbudt at importere nye stoffer opført i bilag II til denne forordning, medmindre det er til anvendelse som råvare.

| VI. | I forbindelse med denne forordning måles stofmængderne efter deres ozonlagsnedbrydende potentiale (ONP) (6). |
| --- | --- |

VI.

I forbindelse med denne forordning måles stofmængderne efter deres ozonlagsnedbrydende potentiale (ONP) (6).

| VII. | Kommissionen anmoder herved virksomheder, der ikke har nogen kvote for 2007, og som ønsker at ansøge Kommissionen om en importkvote for perioden 1. januar-31. december 2008, om at henvende sig til Kommissionen senest den 1. september 2007 ved at indsende registreringsblanketten, der findes online her:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc
  Efter registrering i ODS-databasen følges proceduren i afsnit VIII. |
| --- | --- |

VII.

Kommissionen anmoder herved virksomheder, der ikke har nogen kvote for 2007, og som ønsker at ansøge Kommissionen om en importkvote for perioden 1. januar-31. december 2008, om at henvende sig til Kommissionen senest den 1. september 2007 ved at indsende registreringsblanketten, der findes online her:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc

Efter registrering i ODS-databasen følges proceduren i afsnit VIII.

| VIII. | Virksomheder, der har fået tildelt en kvote for 2007, skal lave en angivelse ved at udfylde og indsende den/de relevante blanket(ter) online via ODS-databasen på følgende websted:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm
  Ud over online-blanketten skal der sendes en underskrevet udskrift af importangivelsesblanketten til Kommissionen:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Miljø |
| Kontor ENV.C.4 — Industriemissioner og beskyttelse af ozonlaget |
| BU-5 2/200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 292 06 92 |
| E-mail env-ods@ec.europa.eu |

VIII.

Virksomheder, der har fået tildelt en kvote for 2007, skal lave en angivelse ved at udfylde og indsende den/de relevante blanket(ter) online via ODS-databasen på følgende websted:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm

Ud over online-blanketten skal der sendes en underskrevet udskrift af importangivelsesblanketten til Kommissionen:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Miljø

Kontor ENV.C.4 — Industriemissioner og beskyttelse af ozonlaget

BU-5 2/200

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 292 06 92

E-mail env-ods@ec.europa.eu

Der skal også indsendes en kopi af ansøgningen til medlemsstatens kompetente myndighed (jf. bilag II).

| IX. | Kommissionen tager kun ansøgninger, der er modtaget inden den 1. september 2007, i betragtning. De enkelte importører og producenter tildeles importkvoter i samråd med forvaltningsudvalget efter procedurerne i forordningens artikel 18. De tildelte kvoter kan ses i ODS-databasen på webstedet http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm, og alle ansøgere modtager afgørelsen pr. brev. |
| --- | --- |

IX.

Kommissionen tager kun ansøgninger, der er modtaget inden den 1. september 2007, i betragtning. De enkelte importører og producenter tildeles importkvoter i samråd med forvaltningsudvalget efter procedurerne i forordningens artikel 18. De tildelte kvoter kan ses i ODS-databasen på webstedet http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm, og alle ansøgere modtager afgørelsen pr. brev.

| X. | For at kunne importere kontrollerede stoffer i 2008 skal virksomheder, som har fået tildelt en kvote, via ODS-databasen ansøge Kommissionen om en importtilladelse ved at anvende online-blanketten til ansøgning om importtilladelser. Forudsat at Kommissionens tjenestegrene finder, at ansøgningen stemmer overens med den tildelte kvote og opfylder kravene i forordning (EF) nr. 2037/2000, udstedes en importtilladelse. Kommissionen forbeholder sig ret til at tilbageholde en importtilladelse, når stoffet, der skal importeres, ikke svarer til beskrivelsen, eller når der ikke er garanti for, at stoffet anvendes til det godkendte formål eller ikke kan importeres i overensstemmelse med forordningen. |
| --- | --- |

X.

For at kunne importere kontrollerede stoffer i 2008 skal virksomheder, som har fået tildelt en kvote, via ODS-databasen ansøge Kommissionen om en importtilladelse ved at anvende online-blanketten til ansøgning om importtilladelser. Forudsat at Kommissionens tjenestegrene finder, at ansøgningen stemmer overens med den tildelte kvote og opfylder kravene i forordning (EF) nr. 2037/2000, udstedes en importtilladelse. Kommissionen forbeholder sig ret til at tilbageholde en importtilladelse, når stoffet, der skal importeres, ikke svarer til beskrivelsen, eller når der ikke er garanti for, at stoffet anvendes til det godkendte formål eller ikke kan importeres i overensstemmelse med forordningen.

| XI. | Virksomheder, der importerer eventuelle genvundne eller regenererede stoffer, skal med hver ansøgning om importtilladelse indsende yderligere oplysninger om stoffets oprindelse og bestemmelse og om den forarbejdningsproces, der skal foretages. Der kan eventuelt også kræves fremlagt en analyseattest. Kun virksomheder, der har destruktionsanlæg, som anvender teknologi godkendt af parterne i Montreal-protokollen, kan tildeles en importkvote for destruktion. |
| --- | --- |

XI.

Virksomheder, der importerer eventuelle genvundne eller regenererede stoffer, skal med hver ansøgning om importtilladelse indsende yderligere oplysninger om stoffets oprindelse og bestemmelse og om den forarbejdningsproces, der skal foretages. Der kan eventuelt også kræves fremlagt en analyseattest. Kun virksomheder, der har destruktionsanlæg, som anvender teknologi godkendt af parterne i Montreal-protokollen, kan tildeles en importkvote for destruktion.

---

(1)  EFT L 244 af 29.9.2000, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

(2)  Kontrollerede stoffer eller blandinger, som importeres i andre forarbejdede produkter end beholdere, der benyttes til transport eller oplagring af stoffet, er ikke omfattet af denne meddelelse.

(3)  Mekanismen for tildeling af HCFC-kvoter til producenter og importører er fastsat ved Kommissionens beslutning 2007/195/EF (EUT L 88 af 29.3.2007, s. 51).

(4)  EU-15 er de lande, der var medlemmer af EU før den 1. maj 2004: Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige.

(5)  EU-10 er de lande, der tiltrådte EU den 1. maj 2004: Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet.

(6)  For blandinger: kun mængden af de kontrollerede stoffer i blandingen bør medtages i ONP-mængden. 1,1,1-trichlorethan markedsføres altid med stabilisatorer. Importører bør hos deres leverandør få oplyst det procentvise indhold af stabilisatorer, som skal fratrækkes før beregningen af tallet i ONP-ton.

---

BILAG I

Stoffer, der er omfattet af forordningen

| Gruppe | Stof | Ozonlagsnedbrydende potentiale (1) |
| --- | --- | --- |
| Gruppe I | CFCl3 | (CFC 11) | 1,0 |
| CF2Cl2 | (CFC 12) | 1,0 |
| C2F3Cl3 | (CFC 113) | 0,8 |
| C2F4Cl2 | (CFC 114) | 1,0 |
| C2F5Cl | (CFC 115) | 0,6 |
| Gruppe II | CF3Cl | (CFC 13) | 1,0 |
| C2FCl5 | (CFC 111) | 1,0 |
| C2F2Cl4 | (CFC 112) | 1,0 |
| C3FCl7 | (CFC 211) | 1,0 |
| C3F2Cl6 | (CFC 212) | 1,0 |
| C3F3Cl5 | (CFC 213) | 1,0 |
| C3F4Cl4 | (CFC 214) | 1,0 |
| C3F5Cl3 | (CFC 215) | 1,0 |
| C3F6Cl2 | (CFC 216) | 1,0 |
| C3F7Cl | (CFC 217) | 1,0 |
| Gruppe III | CF2BrCl | (halon 1211) | 3,0 |
| CF3Br | (halon 1301) | 10,0 |
| C2F4Br2 | (halon 2402) | 6,0 |
| Gruppe IV | CCl4 | (tetrachlormethan) | 1,1 |
| Gruppe V | C2H3Cl3
   (2) | (1,1,1-trichlorethan) | 0,1 |
| Gruppe VI | CH3Br | (methylbromid) | 0,6 |
| Gruppe VII | CHFBr2 | | 1,00 |
| CHF2Br | | 0,74 |
| CH2FBr | | 0,73 |
| C2HFBr4 | | 0,8 |
| C2HF2Br3 | | 1,8 |
| C2HF3Br2 | | 1,6 |
| C2HF4Br | | 1,2 |
| C2H2FBr3 | | 1,1 |
| C2H2F2Br2 | | 1,5 |
| C2H2F3Br | | 1,6 |
| C2H3FBr2 | | 1,7 |
| C2H3F2Br | | 1,1 |
| C2H4FBr | | 0,1 |
| C3HFBr6 | | 1,5 |
| C3HF2Br5 | | 1,9 |
| C3HF3Br4 | | 1,8 |
| C3HF4Br3 | | 2,2 |
| C3HF5Br2 | | 2,0 |
| C3HF6Br | | 3,3 |
| C3H2FBr5 | | 1,9 |
| C3H2F2Br4 | | 2,1 |
| C3H2F3Br3 | | 5,6 |
| C3H2F4Br2 | | 7,5 |
| C3H2F5Br | | 1,4 |
| C3H3FBr4 | | 1,9 |
| C3H3F2Br3 | | 3,1 |
| C3H3F3Br2 | | 2,5 |
| C3H3F4Br | | 4,4 |
| C3H4FBr3 | | 0,3 |
| C3H4F2Br2 | | 1,0 |
| C3H4F3Br | | 0,8 |
| C3H5FBr2 | | 0,4 |
| C3H5F2Br | | 0,8 |
| C3H6FBr | | 0,7 |
| Gruppe VIII | CHFCl2 | (HCFC 21) (3) | 0,040 |
| CHF2Cl | (HCFC 22) (3) | 0,055 |
| CH2FCl | (HCFC 31) | 0,020 |
| C2HFCl4 | (HCFC 121) | 0,040 |
| C2HF2Cl3 | (HCFC 122) | 0,080 |
| C2HF3Cl2 | (HCFC 123) (3) | 0,020 |
| C2HF4Cl | (HCFC 124) (3) | 0,022 |
| C2H2FCl3 | (HCFC 131) | 0,050 |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC 132) | 0,050 |
| C2H2F3Cl | (HCFC 133) | 0,060 |
| C2H3FCl2 | (HCFC 141) | 0,070 |
| CH3CFCl2 | (HCFC 141b) (3) | 0,110 |
| C2H3F2Cl | (HCFC 142) | 0,070 |
| CH3CF2Cl | (HCFC 142b) (3) | 0,065 |
| C2H4FCl | (HCFC 151) | 0,005 |
| C3HFCl6 | (HCFC 221) | 0,070 |
| C3HF2Cl5 | (HCFC 222) | 0,090 |
| C3HF3Cl4 | (HCFC 223) | 0,080 |
| C3HF4Cl3 | (HCFC 224) | 0,090 |
| C3HF5Cl2 | (HCFC 225) | 0,070 |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC 225ca) (3) | 0,025 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC 225cb) (3) | 0,033 |
| C3HF6Cl | (HCFC 226) | 0,100 |
| C3H2FCl5 | (HCFC 231) | 0,090 |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC 232) | 0,100 |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC 233) | 0,230 |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC 234) | 0,280 |
| C3H2F5Cl | (HCFC 235) | 0,520 |
| C3H3FCl4 | (HCFC 241) | 0,090 |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC 242) | 0,130 |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC 243) | 0,120 |
| C3H3F4Cl | (HCFC 244) | 0,140 |
| C3H4FCl3 | (HCFC 251) | 0,010 |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC 252) | 0,040 |
| C3H4F3Cl | (HCFC 253) | 0,030 |
| C3H5FCl2 | (HCFC 261) | 0,020 |
| C3H5F2Cl | (HCFC 262) | 0,020 |
| C3H6FCl | (HCFC 271) | 0,030 |
| Gruppe IX | CH2BrCl | Halon 1011/bromchlormethan | 0,120 |

Gruppe

Stof

Ozonlagsnedbrydende potentiale (1)

Gruppe I

CFCl3

(CFC 11)

1,0

CF2Cl2

(CFC 12)

1,0

C2F3Cl3

(CFC 113)

0,8

C2F4Cl2

(CFC 114)

1,0

C2F5Cl

(CFC 115)

0,6

Gruppe II

CF3Cl

(CFC 13)

1,0

C2FCl5

(CFC 111)

1,0

C2F2Cl4

(CFC 112)

1,0

C3FCl7

(CFC 211)

1,0

C3F2Cl6

(CFC 212)

1,0

C3F3Cl5

(CFC 213)

1,0

C3F4Cl4

(CFC 214)

1,0

C3F5Cl3

(CFC 215)

1,0

C3F6Cl2

(CFC 216)

1,0

C3F7Cl

(CFC 217)

1,0

Gruppe III

CF2BrCl

(halon 1211)

3,0

CF3Br

(halon 1301)

10,0

C2F4Br2

(halon 2402)

6,0

Gruppe IV

CCl4

(tetrachlormethan)

1,1

Gruppe V

C2H3Cl3
   (2)

(1,1,1-trichlorethan)

0,1

Gruppe VI

CH3Br

(methylbromid)

0,6

Gruppe VII

CHFBr2

1,00

CHF2Br

0,74

CH2FBr

0,73

C2HFBr4

0,8

C2HF2Br3

1,8

C2HF3Br2

1,6

C2HF4Br

1,2

C2H2FBr3

1,1

C2H2F2Br2

1,5

C2H2F3Br

1,6

C2H3FBr2

1,7

C2H3F2Br

1,1

C2H4FBr

0,1

C3HFBr6

1,5

C3HF2Br5

1,9

C3HF3Br4

1,8

C3HF4Br3

2,2

C3HF5Br2

2,0

C3HF6Br

3,3

C3H2FBr5

1,9

C3H2F2Br4

2,1

C3H2F3Br3

5,6

C3H2F4Br2

7,5

C3H2F5Br

1,4

C3H3FBr4

1,9

C3H3F2Br3

3,1

C3H3F3Br2

2,5

C3H3F4Br

4,4

C3H4FBr3

0,3

C3H4F2Br2

1,0

C3H4F3Br

0,8

C3H5FBr2

0,4

C3H5F2Br

0,8

C3H6FBr

0,7

Gruppe VIII

CHFCl2

(HCFC 21) (3)

0,040

CHF2Cl

(HCFC 22) (3)

0,055

CH2FCl

(HCFC 31)

0,020

C2HFCl4

(HCFC 121)

0,040

C2HF2Cl3

(HCFC 122)

0,080

C2HF3Cl2

(HCFC 123) (3)

0,020

C2HF4Cl

(HCFC 124) (3)

0,022

C2H2FCl3

(HCFC 131)

0,050

C2H2F2Cl2

(HCFC 132)

0,050

C2H2F3Cl

(HCFC 133)

0,060

C2H3FCl2

(HCFC 141)

0,070

CH3CFCl2

(HCFC 141b) (3)

0,110

C2H3F2Cl

(HCFC 142)

0,070

CH3CF2Cl

(HCFC 142b) (3)

0,065

C2H4FCl

(HCFC 151)

0,005

C3HFCl6

(HCFC 221)

0,070

C3HF2Cl5

(HCFC 222)

0,090

C3HF3Cl4

(HCFC 223)

0,080

C3HF4Cl3

(HCFC 224)

0,090

C3HF5Cl2

(HCFC 225)

0,070

CF3CF2CHCl2

(HCFC 225ca) (3)

0,025

CF2ClCF2CHClF

(HCFC 225cb) (3)

0,033

C3HF6Cl

(HCFC 226)

0,100

C3H2FCl5

(HCFC 231)

0,090

C3H2F2Cl4

(HCFC 232)

0,100

C3H2F3Cl3

(HCFC 233)

0,230

C3H2F4Cl2

(HCFC 234)

0,280

C3H2F5Cl

(HCFC 235)

0,520

C3H3FCl4

(HCFC 241)

0,090

C3H3F2Cl3

(HCFC 242)

0,130

C3H3F3Cl2

(HCFC 243)

0,120

C3H3F4Cl

(HCFC 244)

0,140

C3H4FCl3

(HCFC 251)

0,010

C3H4F2Cl2

(HCFC 252)

0,040

C3H4F3Cl

(HCFC 253)

0,030

C3H5FCl2

(HCFC 261)

0,020

C3H5F2Cl

(HCFC 262)

0,020

C3H6FCl

(HCFC 271)

0,030

Gruppe IX

CH2BrCl

Halon 1011/bromchlormethan

0,120

---

(1)  Tallene for ozonlagsnedbrydende potentiale er skøn baseret på den nuværende viden. De vil regelmæssigt blive gennemgået og revideret på baggrund af de afgørelser, der træffes af parterne i Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget.

(2)  Denne formel refererer ikke til 1,1,2-trichlorethan.

(3)  De kommercielt mest rentable stoffer som angivet i protokollen.

---

BILAG II

Medlemsstaternes kompetente myndigheder

BELGIQUE/BELGÏE

| Mr Alain Wilmart |
| --- |
| Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement |
| Place Victor Horta, 40 — Bte 10 |
| B-1060 Bruxelles |

Mr Alain Wilmart

Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement

Place Victor Horta, 40 — Bte 10

B-1060 Bruxelles

БЪЛГАРИЯ

| Irina Sirashka |
| --- |
| Global Atmospheric Processes Dept |
| Ministry of Environment and Water |
| 22 Maria-Louisa Str. |
| BG-1000 Sofia |

Irina Sirashka

Global Atmospheric Processes Dept

Ministry of Environment and Water

22 Maria-Louisa Str.

BG-1000 Sofia

ČESKÁ REPUBLIKA

| Mr Jakub Achrer |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Czech Republik |
| Air Pollution Prevention Department |
| Vršovická 65 |
| CZ-100 10 Prague 10 |

Mr Jakub Achrer

Ministry of the Environment of the Czech Republik

Air Pollution Prevention Department

Vršovická 65

CZ-100 10 Prague 10

DANMARK

| Mr Mikkel Aaman Sørensen |
| --- |
| Miljøstyrelsen (EPA) |
| Strandgade 29 |
| DK-1401 Copenhagen K |

Mr Mikkel Aaman Sørensen

Miljøstyrelsen (EPA)

Strandgade 29

DK-1401 Copenhagen K

DEUTSCHLAND

| Mr Rolf Engelhardt |
| --- |
| Ministry for Environment |
| Dept. IG II 1 |
| P.O. Box 12 06 29 |
| D-53048 Bonn |

Mr Rolf Engelhardt

Ministry for Environment

Dept. IG II 1

P.O. Box 12 06 29

D-53048 Bonn

EESTI

| Ms Valentina Laius |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Republic of Estonia |
| Narva mnt 7a |
| EE-Tallinn 15172 |

Ms Valentina Laius

Ministry of the Environment of the Republic of Estonia

Narva mnt 7a

EE-Tallinn 15172

ΕΛΛΑΣ

| Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis |
| --- |
| Environmental Engineer Ph.D. |
| Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality |
| 147 Patission |
| GR-112 51 Athens |

Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis

Environmental Engineer Ph.D.

Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality

147 Patission

GR-112 51 Athens

ESPAÑA

| Mr Alberto Moral Gonzalez |
| --- |
| Ministerio de Medio Ambiente |
| Subdirección General de Calidad Ambiental |
| Pza San Juan de la Cruz s/n |
| E-28071 Madrid |

Mr Alberto Moral Gonzalez

Ministerio de Medio Ambiente

Subdirección General de Calidad Ambiental

Pza San Juan de la Cruz s/n

E-28071 Madrid

FRANCE

| Mr Vincent Szleper |
| --- |
| Ministère de l'Écologie |
| DPPR/BSPC |
| 20, avenue de Ségur |
| F-75302 Paris 07 SP |

Mr Vincent Szleper

Ministère de l'Écologie

DPPR/BSPC

20, avenue de Ségur

F-75302 Paris 07 SP

IRELAND

| Mr David O'Sullivan |
| --- |
| Inspector (Environment) |
| Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House |
| Dublin 1 |
| Ireland |

Mr David O'Sullivan

Inspector (Environment)

Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House

Dublin 1

Ireland

ITALIA

| Mr Alessandro Giuliano Peru |
| --- |
| Ministry for the Environment, Land and Sea |
| DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo |
| Via Cristoforo Colombo, 44 |
| I-00147 Roma |

Mr Alessandro Giuliano Peru

Ministry for the Environment, Land and Sea

DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo

Via Cristoforo Colombo, 44

I-00147 Roma

ΚΥΠΡΟΣ

| Dr. Charalambos Hajipakkos |
| --- |
| Environment Service |
| Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| CY-Nicosia |

Dr. Charalambos Hajipakkos

Environment Service

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

CY-Nicosia

LATVIJA

| Mr Armands Plate |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Environmental Protection Department |
| Peldu Iela 25 |
| LV-1494 Riga |

Mr Armands Plate

Ministry of Environment

Environmental Protection Department

Peldu Iela 25

LV-1494 Riga

LIETUVA

| Ms Marija Teriosina |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Chemicals Management Division |
| A. Jaksto 4/9 |
| LT-2694 Vilnius |

Ms Marija Teriosina

Ministry of Environment

Chemicals Management Division

A. Jaksto 4/9

LT-2694 Vilnius

LUXEMBOURG

| Mr Pierre Dornseiffer |
| --- |
| Administration de l'Environnement |
| Division Air/Bruit |
| 16, rue Eugène Ruppert |
| L-2453 Luxembourg |

Mr Pierre Dornseiffer

Administration de l'Environnement

Division Air/Bruit

16, rue Eugène Ruppert

L-2453 Luxembourg

MAGYARORSZÁG

| Mr Róbert Tóth |
| --- |
| Ministry of Environment and Water |
| Department of Environmental Development |
| Fő utca 44-50 |
| H-1011 Budapest |

Mr Róbert Tóth

Ministry of Environment and Water

Department of Environmental Development

Fő utca 44-50

H-1011 Budapest

MALTA

| Ms Charmaine Ajao Vassallo |
| --- |
| Environment and Planning Authority |
| Environment Protection Directorate |
| Industrial Estate Kordin |
| Paola |

Ms Charmaine Ajao Vassallo

Environment and Planning Authority

Environment Protection Directorate

Industrial Estate Kordin

Paola

NEDERLAND

| Ms Gudi Alkemade |
| --- |
| Climate Change Directorate |
| Ministry of Environment |
| PO Box 30945 |
| 2500 GX Den Haag |
| Nederland |

Ms Gudi Alkemade

Climate Change Directorate

Ministry of Environment

PO Box 30945

2500 GX Den Haag

Nederland

ÖSTERREICH

| Mr Paul Krajnik |
| --- |
| Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management |
| Chemicals Department |
| Stubenbastei 5 |
| A-1010 Wien |

Mr Paul Krajnik

Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management

Chemicals Department

Stubenbastei 5

A-1010 Wien

POLSKA

| Mr Janusz Kozakiewicz |
| --- |
| Industrial Chemistry Research Institute |
| Ozone Layer Protection Unit |
| 8, Rydygiera Street |
| PL-01-793 Warsaw |

Mr Janusz Kozakiewicz

Industrial Chemistry Research Institute

Ozone Layer Protection Unit

8, Rydygiera Street

PL-01-793 Warsaw

PORTUGAL

| Dra. Cristina Vaz Nunes |
| --- |
| Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development |
| Institute of Environment |
| Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785 |
| P-2611-865 Amadora |

Dra. Cristina Vaz Nunes

Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development

Institute of Environment

Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785

P-2611-865 Amadora

ROMANIA

| Rodica Ella Morohoi |
| --- |
| Ministry of Environment and Waters Management |
| 12, Libertății Bv, District 5 |
| Bucharest |

Rodica Ella Morohoi

Ministry of Environment and Waters Management

12, Libertății Bv, District 5

Bucharest

SLOVENIJA

| Ms Irena Malešič |
| --- |
| Ministry of the Environment and Spacial Planning |
| Environmental Agency of the Republic of Slovenia |
| Vojkova 1b |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ms Irena Malešič

Ministry of the Environment and Spacial Planning

Environmental Agency of the Republic of Slovenia

Vojkova 1b

SLO-1000 Ljubljana

SLOVENSKO

| Mr Lubomir Ziak |
| --- |
| Ministry of the Environment |
| Air Protection Department |
| Nam. L. Štúra 1 |
| SK-812 35 Bratislava |

Mr Lubomir Ziak

Ministry of the Environment

Air Protection Department

Nam. L. Štúra 1

SK-812 35 Bratislava

SUOMI/FINLAND

| Mrs Eliisa Irpola |
| --- |
| Finnish Environment Institute |
| P.O.Box 140 |
| FIN-00251 Helsinki |

Mrs Eliisa Irpola

Finnish Environment Institute

P.O.Box 140

FIN-00251 Helsinki

SVERIGE

| Ms Maria Ujfalusi |
| --- |
| Swedish Environmental Protection Agency |
| Naturvårdsverket |
| Blekholmsterassen 36 |
| S-106 48 Stockholm |

Ms Maria Ujfalusi

Swedish Environmental Protection Agency

Naturvårdsverket

Blekholmsterassen 36

S-106 48 Stockholm

UNITED KINGDOM

| Mr Stephen Reeves |
| --- |
| International Climate Change and Ozone Division |
| UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs |
| 3rd floor — zone 3/A3 |
| Ashdown House |
| 123 Victoria Street |
| London SW1E 6DE |
| United Kingdom |

Mr Stephen Reeves

International Climate Change and Ozone Division

UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs

3rd floor — zone 3/A3

Ashdown House

123 Victoria Street

London SW1E 6DE

United Kingdom

---

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/30

---

Meddelelse til virksomheder i Den Europæiske Union, der i 2008 har til hensigt at eksportere kontrollerede stoffer, som nedbryder ozonlaget, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget

(2007/C 164/09)

| I. | Denne meddelelse henvender sig til virksomheder, som har til hensigt at eksportere følgende stoffer fra Den Europæiske Union i perioden 1. januar -31. december 2008:






  Gruppe I: | CFC 11, 12, 113, 114 eller 115 |
| --- | --- | --- |
| Gruppe II: | andre fuldt halogenerede CFC'er |
| Gruppe III: | halon 1211, 1301 eller 2402 |
| Gruppe IV: | tetrachlormethan |
| Gruppe V: | 1,1,1-trichlorethan |
| Gruppe VI: | methylbromid |
| Gruppe VII: | hydrobromfluorcarboner |
| Gruppe VIII: | hydrochlorfluorcarboner |
| Gruppe IX: | bromchlormethan |

I.

Denne meddelelse henvender sig til virksomheder, som har til hensigt at eksportere følgende stoffer fra Den Europæiske Union i perioden 1. januar -31. december 2008:

Gruppe I:

CFC 11, 12, 113, 114 eller 115

Gruppe II:

andre fuldt halogenerede CFC'er

Gruppe III:

halon 1211, 1301 eller 2402

Gruppe IV:

tetrachlormethan

Gruppe V:

1,1,1-trichlorethan

Gruppe VI:

methylbromid

Gruppe VII:

hydrobromfluorcarboner

Gruppe VIII:

hydrochlorfluorcarboner

Gruppe IX:

bromchlormethan

| II. | Eksport fra Fællesskabet af chlorfluorcarboner, andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner, haloner, tetrachlormethan, 1,1,1-trichlorethan og hydrobromfluorcarboner eller produkter og udstyr, bortset fra personlige ejendele, der indeholder disse kontrollerede stoffer, eller som er afhængig af disse stoffer for at fungere, er forbudt. Forbuddet gælder ikke eksport af:






  (a) | kontrollerede stoffer, der er fremstillet i henhold til artikel 3, stk. 6, for at opfylde parternes grundlæggende hjemmemarkedsbehov, jf. protokollens artikel 5 |
| --- | --- | --- |

II.

Eksport fra Fællesskabet af chlorfluorcarboner, andre fuldt halogenerede chlorfluorcarboner, haloner, tetrachlormethan, 1,1,1-trichlorethan og hydrobromfluorcarboner eller produkter og udstyr, bortset fra personlige ejendele, der indeholder disse kontrollerede stoffer, eller som er afhængig af disse stoffer for at fungere, er forbudt. Forbuddet gælder ikke eksport af:

(a)

kontrollerede stoffer, der er fremstillet i henhold til artikel 3, stk. 6, for at opfylde parternes grundlæggende hjemmemarkedsbehov, jf. protokollens artikel 5

| (b) | kontrollerede stoffer, der er fremstillet i henhold til artikel 3, stk. 7, for at opfylde parternes behov i forbindelse med væsentlige eller kritiske anvendelser |
| --- | --- |

(b)

kontrollerede stoffer, der er fremstillet i henhold til artikel 3, stk. 7, for at opfylde parternes behov i forbindelse med væsentlige eller kritiske anvendelser

| (c) | produkter og udstyr, som indeholder kontrollerede stoffer, der er fremstillet i henhold til artikel 3, stk. 5, eller importeret i henhold til artikel 7, litra b) |
| --- | --- |

(c)

produkter og udstyr, som indeholder kontrollerede stoffer, der er fremstillet i henhold til artikel 3, stk. 5, eller importeret i henhold til artikel 7, litra b)

| (d) | genvundet, genanvendt og regenereret halon, der lagres med henblik på kritiske anvendelser i anlæg, der er godkendt eller drives af den kompetente myndighed, for at opfylde behovet til kritiske anvendelser som opført i bilag VII til forordningen indtil den 31. december 2009, og produkter og udstyr, som indeholder halon, for at opfylde behovet til kritiske anvendelser som opført i bilag VII i forordningen |
| --- | --- |

(d)

genvundet, genanvendt og regenereret halon, der lagres med henblik på kritiske anvendelser i anlæg, der er godkendt eller drives af den kompetente myndighed, for at opfylde behovet til kritiske anvendelser som opført i bilag VII til forordningen indtil den 31. december 2009, og produkter og udstyr, som indeholder halon, for at opfylde behovet til kritiske anvendelser som opført i bilag VII i forordningen

| (e) | kontrollerede stoffer til anvendelse som råvare og processtof |
| --- | --- |

(e)

kontrollerede stoffer til anvendelse som råvare og processtof

| (f) | chlorfluorcarbonholdige dosisinhalatorer og chlorfluorcarbonholdige doseringsmekanismer i hermetisk forseglede anordninger til implantation i menneskekroppen med henblik på afgivelse af afmålte medicindoser, der kan tillades midlertidigt |
| --- | --- |

(f)

chlorfluorcarbonholdige dosisinhalatorer og chlorfluorcarbonholdige doseringsmekanismer i hermetisk forseglede anordninger til implantation i menneskekroppen med henblik på afgivelse af afmålte medicindoser, der kan tillades midlertidigt

| (g) | brugte produkter og udstyr, som indeholder stift isoleringsskum eller integralskum, der er fremstillet af chlorfluorcarboner. Denne undtagelse gælder ikke for:






  — | køle- og luftkonditioneringsanlæg og -produkter |
| --- | --- | --- |

(g)

brugte produkter og udstyr, som indeholder stift isoleringsskum eller integralskum, der er fremstillet af chlorfluorcarboner. Denne undtagelse gælder ikke for:

—

køle- og luftkonditioneringsanlæg og -produkter

| — | køle- og luftkonditioneringsanlæg og -produkter, der indeholder chlorfluorcarboner, anvendt som kølemiddel, eller som for fortsat at fungere er afhængig af tilførsel af chlorfluorcarboner, anvendt som kølemiddel, i andre former for anlæg og produkter |
| --- | --- |

—

køle- og luftkonditioneringsanlæg og -produkter, der indeholder chlorfluorcarboner, anvendt som kølemiddel, eller som for fortsat at fungere er afhængig af tilførsel af chlorfluorcarboner, anvendt som kølemiddel, i andre former for anlæg og produkter

| — | bygningsisoleringsskum og -produkter |
| --- | --- |

—

bygningsisoleringsskum og -produkter

| (h) | produkter og udstyr, som indeholder HCFC'er og skal eksporteres til lande, hvor anvendelse af HCFC'er i sådanne produkter stadig er tilladt. |
| --- | --- |

(h)

produkter og udstyr, som indeholder HCFC'er og skal eksporteres til lande, hvor anvendelse af HCFC'er i sådanne produkter stadig er tilladt.

Eksport af methylbromid fra Fællesskabet til stater, der ikke er parter i protokollen, er forbudt.

| III. | Efter artikel 12 kræves der tilladelse til eksport af de stoffer, der er opført i bilag I. Sådan eksporttilladelse udstedes af Europa-Kommissionen, når denne har konstateret, at artikel 11 er overholdt. |
| --- | --- |

III.

Efter artikel 12 kræves der tilladelse til eksport af de stoffer, der er opført i bilag I. Sådan eksporttilladelse udstedes af Europa-Kommissionen, når denne har konstateret, at artikel 11 er overholdt.

| IV. | Kommissionen anmoder herved virksomheder, der ønsker at eksportere kontrollerede stoffer i perioden 1. januar -31. december 2008, og som aldrig før har fået udstedt eksporttilladelse, om at henvende sig til Kommissionen senest den 1. september 2007 ved at indsende registreringsblanketten, der findes online her:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc
  Efter registrering i ODS-databasen følges proceduren i afsnit V. |
| --- | --- |

IV.

Kommissionen anmoder herved virksomheder, der ønsker at eksportere kontrollerede stoffer i perioden 1. januar -31. december 2008, og som aldrig før har fået udstedt eksporttilladelse, om at henvende sig til Kommissionen senest den 1. september 2007 ved at indsende registreringsblanketten, der findes online her:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc

Efter registrering i ODS-databasen følges proceduren i afsnit V.

| V. | Virksomheder, der har fået udstedt en eksporttilladelse i tidligere år, skal lave en angivelse ved at udfylde og indsende den/de relevante blanket(ter) online via ODS-databasen på følgende websted:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm
  Ud over online-blanketten skal der sendes en underskrevet udskrift af eksportangivelsen til Kommissionen:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Miljø |
| Kontor ENV.C.4 — Industriemissioner og beskyttelse af ozonlaget |
| BU-5 2/200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 292 06 92 |
| E-mail: env-ods@ec.europa.eu |

V.

Virksomheder, der har fået udstedt en eksporttilladelse i tidligere år, skal lave en angivelse ved at udfylde og indsende den/de relevante blanket(ter) online via ODS-databasen på følgende websted:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm

Ud over online-blanketten skal der sendes en underskrevet udskrift af eksportangivelsen til Kommissionen:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Miljø

Kontor ENV.C.4 — Industriemissioner og beskyttelse af ozonlaget

BU-5 2/200

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 292 06 92

E-mail: env-ods@ec.europa.eu

Der skal også indsendes en kopi af ansøgningen til medlemsstatens kompetente myndighed (jf. bilag II).

| VI. | Kommissionen tager kun ansøgninger, der er modtaget inden den 1. september 2007, i betragtning. Indsendelse af en eksportangivelse giver ikke i sig selv ret til at eksportere. |
| --- | --- |

VI.

Kommissionen tager kun ansøgninger, der er modtaget inden den 1. september 2007, i betragtning. Indsendelse af en eksportangivelse giver ikke i sig selv ret til at eksportere.

| VII. | For at kunne eksportere kontrollerede stoffer i 2008 skal virksomheder, som har indsendt en eksportangivelse, via ODS-databasen anmode Kommissionen om at få tildelt et eksporttilladelsesnummer (EAN) ved at anvende online-blanketten til ansøgning om et EAN. Forudsat at Kommissionens tjenestegrene finder, at ansøgningen stemmer overens med angivelsen og opfylder kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (1), vil den pågældende virksomhed få tildelt et EAN. Ansøgeren underrettes pr. e-mail om, hvorvidt ansøgningen imødekommes. Kommissionen forbeholder sig ret til at tilbageholde et EAN, når stoffet, der skal eksporteres, ikke svarer til beskrivelsen, eller når der ikke er garanti for, at stoffet anvendes til det godkendte formål eller ikke kan eksporteres i overensstemmelse med forordningen. |
| --- | --- |

VII.

For at kunne eksportere kontrollerede stoffer i 2008 skal virksomheder, som har indsendt en eksportangivelse, via ODS-databasen anmode Kommissionen om at få tildelt et eksporttilladelsesnummer (EAN) ved at anvende online-blanketten til ansøgning om et EAN. Forudsat at Kommissionens tjenestegrene finder, at ansøgningen stemmer overens med angivelsen og opfylder kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (1), vil den pågældende virksomhed få tildelt et EAN. Ansøgeren underrettes pr. e-mail om, hvorvidt ansøgningen imødekommes. Kommissionen forbeholder sig ret til at tilbageholde et EAN, når stoffet, der skal eksporteres, ikke svarer til beskrivelsen, eller når der ikke er garanti for, at stoffet anvendes til det godkendte formål eller ikke kan eksporteres i overensstemmelse med forordningen.

| VIII. | For at verificere stofbeskrivelsen og eksportformålet kan Kommissionen anmode ansøgeren om at sende yderligere oplysninger til brug for Kommissionens stillingtagen til en ansøgning om et EAN for eksport til dækning af grundlæggende hjemmemarkedsbehov eller parternes behov til væsentlige eller kritiske anvendelser, jf. artikel 11, stk. 1, litra a) og b), i forordningen.
  Det drejer sig især om:






  — | en bekræftelse fra producenten om, at stoffet er fremstillet til det angivne formål |
| --- | --- | --- |

VIII.

For at verificere stofbeskrivelsen og eksportformålet kan Kommissionen anmode ansøgeren om at sende yderligere oplysninger til brug for Kommissionens stillingtagen til en ansøgning om et EAN for eksport til dækning af grundlæggende hjemmemarkedsbehov eller parternes behov til væsentlige eller kritiske anvendelser, jf. artikel 11, stk. 1, litra a) og b), i forordningen.

Det drejer sig især om:

—

en bekræftelse fra producenten om, at stoffet er fremstillet til det angivne formål

| — | en bekræftelse fra producenten om, at stoffet vil blive eksporteret udelukkende til det angivne formål |
| --- | --- |

—

en bekræftelse fra producenten om, at stoffet vil blive eksporteret udelukkende til det angivne formål

| — | navn og adresse på den endelige modtager i det endelige bestemmelsesland. |
| --- | --- |

—

navn og adresse på den endelige modtager i det endelige bestemmelsesland.

Kommissionen forbeholder sig ret til først at tildele et EAN, når den kompetente myndighed i bestemmelseslandet har bekræftet, hvad formålet med eksporten er, og at eksporten er forenelig med bestemmelserne i Montreal-protokollen.

---

(1)  EFT L 244 af 29.9.2000, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

---

BILAG I

Stoffer, der er omfattet af forordningen

| Gruppe | Stof | Ozonlagsnedbrydende potentiale (1) |
| --- | --- | --- |
| Gruppe I | CFCl3 | (CFC 11) | 1,0 |
| CF2Cl2 | (CFC 12) | 1,0 |
| C2F3Cl3 | (CFC 113) | 0,8 |
| C2F4Cl2 | (CFC 114) | 1,0 |
| C2F5Cl | (CFC 115) | 0,6 |
| Gruppe II | CF3Cl | (CFC 13) | 1,0 |
| C2FCl5 | (CFC 111) | 1,0 |
| C2F2Cl4 | (CFC 112) | 1,0 |
| C3FCl7 | (CFC 211) | 1,0 |
| C3F2Cl6 | (CFC 212) | 1,0 |
| C3F3Cl5 | (CFC 213) | 1,0 |
| C3F4Cl4 | (CFC 214) | 1,0 |
| C3F5Cl3 | (CFC 215) | 1,0 |
| C3F6Cl2 | (CFC 216) | 1,0 |
| C3F7Cl | (CFC 217) | 1,0 |
| Gruppe III | CF2BrCl | (halon 1211) | 3,0 |
| CF3Br | (halon 1301) | 10,0 |
| C2F4Br2 | (halon 2402) | 6,0 |
| Gruppe IV | CCl4 | (tetrachlormethan) | 1,1 |
| Gruppe V | C2H3Cl3
   (2) | (1,1,1-trichlorethan) | 0,1 |
| Gruppe VI | CH3Br | (methylbromid) | 0,6 |
| Gruppe VII | CHFBr2 | | 1,00 |
| CHF2Br | | 0,74 |
| CH2FBr | | 0,73 |
| C2HFBr4 | | 0,8 |
| C2HF2Br3 | | 1,8 |
| C2HF3Br2 | | 1,6 |
| C2HF4Br | | 1,2 |
| C2H2FBr3 | | 1,1 |
| C2H2F2Br2 | | 1,5 |
| C2H2F3Br | | 1,6 |
| C2H3FBr2 | | 1,7 |
| C2H3F2Br | | 1,1 |
| C2H4FBr | | 0,1 |
| C3HFBr6 | | 1,5 |
| C3HF2Br5 | | 1,9 |
| C3HF3Br4 | | 1,8 |
| C3HF4Br3 | | 2,2 |
| C3HF5Br2 | | 2,0 |
| C3HF6Br | | 3,3 |
| C3H2FBr5 | | 1,9 |
| C3H2F2Br4 | | 2,1 |
| C3H2F3Br3 | | 5,6 |
| C3H2F4Br2 | | 7,5 |
| C3H2F5Br | | 1,4 |
| C3H3FBr4 | | 1,9 |
| C3H3F2Br3 | | 3,1 |
| C3H3F3Br2 | | 2,5 |
| C3H3F4Br | | 4,4 |
| C3H4FBr3 | | 0,3 |
| C3H4F2Br2 | | 1,0 |
| C3H4F3Br | | 0,8 |
| C3H5FBr2 | | 0,4 |
| C3H5F2Br | | 0,8 |
| C3H6FBr | | 0,7 |
| Gruppe VIII | CHFCl2 | (HCFC 21) (3) | 0,040 |
| CHF2Cl | (HCFC 22) (3) | 0,055 |
| CH2FCl | (HCFC 31) | 0,020 |
| C2HFCl4 | (HCFC 121) | 0,040 |
| C2HF2Cl3 | (HCFC 122) | 0,080 |
| C2HF3Cl2 | (HCFC 123) (3) | 0,020 |
| C2HF4Cl | (HCFC 124) (3) | 0,022 |
| C2H2FCl3 | (HCFC 131) | 0,050 |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC 132) | 0,050 |
| C2H2F3Cl | (HCFC 133) | 0,060 |
| C2H3FCl2 | (HCFC 141) | 0,070 |
| CH3CFCl2 | (HCFC 141b) (3) | 0,110 |
| C2H3F2Cl | (HCFC 142) | 0,070 |
| CH3CF2Cl | (HCFC 142b) (3) | 0,065 |
| C2H4FCl | (HCFC 151) | 0,005 |
| C3HFCl6 | (HCFC 221) | 0,070 |
| C3HF2Cl5 | (HCFC 222) | 0,090 |
| C3HF3Cl4 | (HCFC 223) | 0,080 |
| C3HF4Cl3 | (HCFC 224) | 0,090 |
| C3HF5Cl2 | (HCFC 225) | 0,070 |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC 225ca (3) | 0,025 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC 225cb) (3) | 0,033 |
| C3HF6Cl | (HCFC 226) | 0,100 |
| C3H2FCl5 | (HCFC 231) | 0,090 |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC 232) | 0,100 |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC 233) | 0,230 |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC 234) | 0,280 |
| C3H2F5Cl | (HCFC 235) | 0,520 |
| C3H3FCl4 | (HCFC 241) | 0,090 |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC 242) | 0,130 |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC 243) | 0,120 |
| C3H3F4Cl | (HCFC 244) | 0,140 |
| C3H4FCl3 | (HCFC 251) | 0,010 |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC 252) | 0,040 |
| C3H4F3Cl | (HCFC 253) | 0,030 |
| C3H5FCl2 | (HCFC 261) | 0,020 |
| C3H5F2Cl | (HCFC 262) | 0,020 |
| C3H6FCl | (HCFC 271) | 0,030 |
| Gruppe IX | CH2BrCl | Halon 1011/bromchlormethan | 0,120 |

Gruppe

Stof

Ozonlagsnedbrydende potentiale (1)

Gruppe I

CFCl3

(CFC 11)

1,0

CF2Cl2

(CFC 12)

1,0

C2F3Cl3

(CFC 113)

0,8

C2F4Cl2

(CFC 114)

1,0

C2F5Cl

(CFC 115)

0,6

Gruppe II

CF3Cl

(CFC 13)

1,0

C2FCl5

(CFC 111)

1,0

C2F2Cl4

(CFC 112)

1,0

C3FCl7

(CFC 211)

1,0

C3F2Cl6

(CFC 212)

1,0

C3F3Cl5

(CFC 213)

1,0

C3F4Cl4

(CFC 214)

1,0

C3F5Cl3

(CFC 215)

1,0

C3F6Cl2

(CFC 216)

1,0

C3F7Cl

(CFC 217)

1,0

Gruppe III

CF2BrCl

(halon 1211)

3,0

CF3Br

(halon 1301)

10,0

C2F4Br2

(halon 2402)

6,0

Gruppe IV

CCl4

(tetrachlormethan)

1,1

Gruppe V

C2H3Cl3
   (2)

(1,1,1-trichlorethan)

0,1

Gruppe VI

CH3Br

(methylbromid)

0,6

Gruppe VII

CHFBr2

1,00

CHF2Br

0,74

CH2FBr

0,73

C2HFBr4

0,8

C2HF2Br3

1,8

C2HF3Br2

1,6

C2HF4Br

1,2

C2H2FBr3

1,1

C2H2F2Br2

1,5

C2H2F3Br

1,6

C2H3FBr2

1,7

C2H3F2Br

1,1

C2H4FBr

0,1

C3HFBr6

1,5

C3HF2Br5

1,9

C3HF3Br4

1,8

C3HF4Br3

2,2

C3HF5Br2

2,0

C3HF6Br

3,3

C3H2FBr5

1,9

C3H2F2Br4

2,1

C3H2F3Br3

5,6

C3H2F4Br2

7,5

C3H2F5Br

1,4

C3H3FBr4

1,9

C3H3F2Br3

3,1

C3H3F3Br2

2,5

C3H3F4Br

4,4

C3H4FBr3

0,3

C3H4F2Br2

1,0

C3H4F3Br

0,8

C3H5FBr2

0,4

C3H5F2Br

0,8

C3H6FBr

0,7

Gruppe VIII

CHFCl2

(HCFC 21) (3)

0,040

CHF2Cl

(HCFC 22) (3)

0,055

CH2FCl

(HCFC 31)

0,020

C2HFCl4

(HCFC 121)

0,040

C2HF2Cl3

(HCFC 122)

0,080

C2HF3Cl2

(HCFC 123) (3)

0,020

C2HF4Cl

(HCFC 124) (3)

0,022

C2H2FCl3

(HCFC 131)

0,050

C2H2F2Cl2

(HCFC 132)

0,050

C2H2F3Cl

(HCFC 133)

0,060

C2H3FCl2

(HCFC 141)

0,070

CH3CFCl2

(HCFC 141b) (3)

0,110

C2H3F2Cl

(HCFC 142)

0,070

CH3CF2Cl

(HCFC 142b) (3)

0,065

C2H4FCl

(HCFC 151)

0,005

C3HFCl6

(HCFC 221)

0,070

C3HF2Cl5

(HCFC 222)

0,090

C3HF3Cl4

(HCFC 223)

0,080

C3HF4Cl3

(HCFC 224)

0,090

C3HF5Cl2

(HCFC 225)

0,070

CF3CF2CHCl2

(HCFC 225ca (3)

0,025

CF2ClCF2CHClF

(HCFC 225cb) (3)

0,033

C3HF6Cl

(HCFC 226)

0,100

C3H2FCl5

(HCFC 231)

0,090

C3H2F2Cl4

(HCFC 232)

0,100

C3H2F3Cl3

(HCFC 233)

0,230

C3H2F4Cl2

(HCFC 234)

0,280

C3H2F5Cl

(HCFC 235)

0,520

C3H3FCl4

(HCFC 241)

0,090

C3H3F2Cl3

(HCFC 242)

0,130

C3H3F3Cl2

(HCFC 243)

0,120

C3H3F4Cl

(HCFC 244)

0,140

C3H4FCl3

(HCFC 251)

0,010

C3H4F2Cl2

(HCFC 252)

0,040

C3H4F3Cl

(HCFC 253)

0,030

C3H5FCl2

(HCFC 261)

0,020

C3H5F2Cl

(HCFC 262)

0,020

C3H6FCl

(HCFC 271)

0,030

Gruppe IX

CH2BrCl

Halon 1011/bromchlormethan

0,120

---

(1)  Tallene for ozonlagsnedbrydende potentiale er skøn baseret på den nuværende viden. De vil regelmæssigt blive gennemgået og revideret på baggrund af de afgørelser, der træffes af parterne i Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget.

(2)  Denne formel refererer ikke til 1,1,2-trichlorethan.

(3)  De kommercielt mest rentable stoffer som angivet i protokollen.

---

BILAG II

Medlemsstaternes kompetente myndigheder

BELGIQUE/BELGÏE

| Mr Alain Wilmart |
| --- |
| Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement |
| Place Victor Horta, 40 — Bte 10 |
| B-1060 Bruxelles |

Mr Alain Wilmart

Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement

Place Victor Horta, 40 — Bte 10

B-1060 Bruxelles

БЪЛГАРИЯ

| Irina Sirashka |
| --- |
| Global Atmospheric Processes Dept |
| Ministry of Environment and Water |
| 22 Maria-Louisa Str. |
| BG-1000 Sofia |

Irina Sirashka

Global Atmospheric Processes Dept

Ministry of Environment and Water

22 Maria-Louisa Str.

BG-1000 Sofia

ČESKÁ REPUBLIKA

| Mr Jakub Achrer |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Czech Republik |
| Air Pollution Prevention Department |
| Vršovická 65 |
| CZ-100 10 Prague 10 |

Mr Jakub Achrer

Ministry of the Environment of the Czech Republik

Air Pollution Prevention Department

Vršovická 65

CZ-100 10 Prague 10

DANMARK

| Mr Mikkel Aaman Sørensen |
| --- |
| Miljøstyrelsen (EPA) |
| Strandgade 29 |
| DK-1401 Copenhagen K |

Mr Mikkel Aaman Sørensen

Miljøstyrelsen (EPA)

Strandgade 29

DK-1401 Copenhagen K

DEUTSCHLAND

| Mr Rolf Engelhardt |
| --- |
| Ministry for Environment |
| Dept. IG II 1 |
| P.O. Box 12 06 29 |
| D-53048 Bonn |

Mr Rolf Engelhardt

Ministry for Environment

Dept. IG II 1

P.O. Box 12 06 29

D-53048 Bonn

EESTI

| Ms Valentina Laius |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Republic of Estonia |
| Narva mnt 7a |
| EE-Tallinn 15172 |

Ms Valentina Laius

Ministry of the Environment of the Republic of Estonia

Narva mnt 7a

EE-Tallinn 15172

ΕΛΛΑΣ

| Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis |
| --- |
| Environmental Engineer Ph.D. |
| Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality |
| 147 Patission |
| GR-112 51 Athens |

Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis

Environmental Engineer Ph.D.

Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality

147 Patission

GR-112 51 Athens

ESPAÑA

| Mr Alberto Moral Gonzalez |
| --- |
| Ministerio de Medio Ambiente |
| Subdireccíon General de Calidad Ambiental |
| Pza San Juan de la Cruz s/n |
| E-28071 Madrid |

Mr Alberto Moral Gonzalez

Ministerio de Medio Ambiente

Subdireccíon General de Calidad Ambiental

Pza San Juan de la Cruz s/n

E-28071 Madrid

FRANCE

| Mr Vincent Szleper |
| --- |
| Ministère de l'Écologie |
| DPPR/BSPC |
| 20, avenue de Ségur |
| F-75302 Paris 07 SP |

Mr Vincent Szleper

Ministère de l'Écologie

DPPR/BSPC

20, avenue de Ségur

F-75302 Paris 07 SP

IRELAND

| Mr David O'Sullivan |
| --- |
| Inspector (Environment) |
| Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House |
| Dublin 1 |
| Ireland |

Mr David O'Sullivan

Inspector (Environment)

Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House

Dublin 1

Ireland

ITALIA

| Mr Alessandro Giuliano Peru |
| --- |
| Ministry for the Environment, Land and Sea |
| DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo |
| Via Cristoforo Colombo, 44 |
| I-00147 Roma |

Mr Alessandro Giuliano Peru

Ministry for the Environment, Land and Sea

DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo

Via Cristoforo Colombo, 44

I-00147 Roma

ΚΥΠΡΟΣ

| Dr. Charalambos Hajipakkos |
| --- |
| Environment Service |
| Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| CY-Nicosia |

Dr. Charalambos Hajipakkos

Environment Service

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

CY-Nicosia

LATVIJA

| Mr Armands Plate |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Environmental Protection Department |
| Peldu Iela 25 |
| LV-1494 Riga |

Mr Armands Plate

Ministry of Environment

Environmental Protection Department

Peldu Iela 25

LV-1494 Riga

LIETUVA

| Ms Marija Teriosina |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Chemicals Management Division |
| A. Jaksto 4/9 |
| LT-2694 Vilnius |

Ms Marija Teriosina

Ministry of Environment

Chemicals Management Division

A. Jaksto 4/9

LT-2694 Vilnius

LUXEMBOURG

| Mr Pierre Dornseiffer |
| --- |
| Administration de l'Environnement |
| Division Air/Bruit |
| 16, rue Eugene Ruppert |
| L-2453 Luxembourg |

Mr Pierre Dornseiffer

Administration de l'Environnement

Division Air/Bruit

16, rue Eugene Ruppert

L-2453 Luxembourg

MAGYARORSZÁG

| Mr Robert Toth |
| --- |
| Ministry of Environment and Water |
| Department of Environmental Development |
| Fő utca 44-50 |
| H-1011 Budapest |

Mr Robert Toth

Ministry of Environment and Water

Department of Environmental Development

Fő utca 44-50

H-1011 Budapest

MALTA

| Ms Charmaine Ajao Vassallo |
| --- |
| Environment and Planning Authority |
| Environment Protection Directorate |
| Industrial Estate Kordin |
| Paola |

Ms Charmaine Ajao Vassallo

Environment and Planning Authority

Environment Protection Directorate

Industrial Estate Kordin

Paola

NEDERLAND

| Ms Gudi Alkemade |
| --- |
| Climate Change Directorate |
| Ministry of Environment |
| PO Box 30945 |
| 2500 GX Den Haag |
| Nederland |

Ms Gudi Alkemade

Climate Change Directorate

Ministry of Environment

PO Box 30945

2500 GX Den Haag

Nederland

ÖSTERREICH

| Mr Paul Krajnik |
| --- |
| Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management |
| Chemicals Department |
| Stubenbastei 5 |
| A-1010 Wien |

Mr Paul Krajnik

Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management

Chemicals Department

Stubenbastei 5

A-1010 Wien

POLSKA

| Mr Janusz Kozakiewicz |
| --- |
| Industrial Chemistry Research Institute |
| Ozone Layer Protection Unit |
| 8, Rydygiera Street |
| PL-01-793 Warsaw |

Mr Janusz Kozakiewicz

Industrial Chemistry Research Institute

Ozone Layer Protection Unit

8, Rydygiera Street

PL-01-793 Warsaw

PORTUGAL

| Dra. Cristina Vaz Nunes |
| --- |
| Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development |
| Institute of Environment |
| Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785 |
| P-2611-865 Amadora |

Dra. Cristina Vaz Nunes

Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development

Institute of Environment

Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785

P-2611-865 Amadora

ROMANIA

| Rodica Ella Morohoi |
| --- |
| Ministry of Environment and Waters Management |
| 12, Libertății Bv, District 5 |
| Bucharest |

Rodica Ella Morohoi

Ministry of Environment and Waters Management

12, Libertății Bv, District 5

Bucharest

SLOVENIJA

| Ms Irena Malešič |
| --- |
| Ministry of the Environment and Spacial Planning |
| Environmental Agency of the Republic of Slovenia |
| Vojkova 1b |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ms Irena Malešič

Ministry of the Environment and Spacial Planning

Environmental Agency of the Republic of Slovenia

Vojkova 1b

SLO-1000 Ljubljana

SLOVENSKO

| Mr Lubomir Ziak |
| --- |
| Ministry of the Environment |
| Air Protection Department |
| Nam. L. Štúra 1 |
| SK-812 35 Bratislava |

Mr Lubomir Ziak

Ministry of the Environment

Air Protection Department

Nam. L. Štúra 1

SK-812 35 Bratislava

SUOMI/FINLAND

| Mrs Eliisa Irpola |
| --- |
| Finnish Environment Institute |
| P.O.Box 140 |
| FIN-00251 Helsinki |

Mrs Eliisa Irpola

Finnish Environment Institute

P.O.Box 140

FIN-00251 Helsinki

SVERIGE

| Ms Maria Ujfalusi |
| --- |
| Swedish Environmental Protection Agency |
| Naturvårdsverket |
| Blekholmsterassen 36 |
| S-106 48 Stockolm |

Ms Maria Ujfalusi

Swedish Environmental Protection Agency

Naturvårdsverket

Blekholmsterassen 36

S-106 48 Stockolm

UNITED KINGDOM

| Mr Stephen Reeves |
| --- |
| International Climate Change and Ozone Division |
| UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs |
| 3rd floor — zone 3/A3 |
| Ashdown House |
| 123 Victoria Street |
| London SW1E 6DE |
| United Kingdom |

Mr Stephen Reeves

International Climate Change and Ozone Division

UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs

3rd floor — zone 3/A3

Ashdown House

123 Victoria Street

London SW1E 6DE

United Kingdom

---

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/37 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/37

---

Meddelelse til brugere i Den Europæiske Union af kontrollerede stoffer, der er tilladt til væsentlige anvendelsesformål i Fællesskabet, i 2008, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget

(2007/C 164/10)

| I. | Denne meddelelse vedrører følgende stoffer:






  Gruppe I: | CFC 11, 12, 113, 114 eller 115 |
| --- | --- | --- |
| Gruppe II: | andre fuldt halogenerede CFC'er |
| Gruppe III: | halon 1211, 1301 eller 2402 |
| Gruppe IV: | tetrachlormethan |
| Gruppe V: | 1,1,1-trichlorethan |
| Gruppe VI: | methylbromid |
| Gruppe VII: | hydrobromfluorcarboner |
| Gruppe VIII: | hydrochlorfluorcarboner |
| Gruppe IX: | bromchlormethan |

I.

Denne meddelelse vedrører følgende stoffer:

Gruppe I:

CFC 11, 12, 113, 114 eller 115

Gruppe II:

andre fuldt halogenerede CFC'er

Gruppe III:

halon 1211, 1301 eller 2402

Gruppe IV:

tetrachlormethan

Gruppe V:

1,1,1-trichlorethan

Gruppe VI:

methylbromid

Gruppe VII:

hydrobromfluorcarboner

Gruppe VIII:

hydrochlorfluorcarboner

Gruppe IX:

bromchlormethan

| II. | Denne meddelelse henvender sig til brugere, som har til hensigt:






  1. | at anvende ovennævnte stoffer inden for Fællesskabet til fremstilling af dosisinhalatorer |
| --- | --- | --- |

II.

Denne meddelelse henvender sig til brugere, som har til hensigt:

1.

at anvende ovennævnte stoffer inden for Fællesskabet til fremstilling af dosisinhalatorer

| 2. | at anskaffe ovennævnte stoffer til laboratorie- og analyseformål direkte fra en producent eller ved import til Fællesskabet, men ikke fra en distributør af stofferne i Fællesskabet. |
| --- | --- |

2.

at anskaffe ovennævnte stoffer til laboratorie- og analyseformål direkte fra en producent eller ved import til Fællesskabet, men ikke fra en distributør af stofferne i Fællesskabet.

| III. | Kontrollerede stoffer til væsentlige anvendelsesformål kan fås fra produktion inden for Fællesskabet og om nødvendigt ved import fra leverandører uden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

III.

Kontrollerede stoffer til væsentlige anvendelsesformål kan fås fra produktion inden for Fællesskabet og om nødvendigt ved import fra leverandører uden for Fællesskabet.

| IV. | I afgørelse IV/25 fra parterne i Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget, er der fastlagt kriterier og procedurer for bestemmelse af »væsentlige anvendelsesformål«, hvortil der fortsat kan tillades produktion og forbrug efter nedtrapning. |
| --- | --- |

IV.

I afgørelse IV/25 fra parterne i Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget, er der fastlagt kriterier og procedurer for bestemmelse af »væsentlige anvendelsesformål«, hvortil der fortsat kan tillades produktion og forbrug efter nedtrapning.

| V. | Efter afgørelse IV/25 fra parterne i Montreal-protokollen kræves det ifølge artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (1), at der fastsættes mængder af ovennævnte kontrollerede stoffer, som kan tillades til væsentlige anvendelsesformål i Fællesskabet i 2008, hvis der ikke kan skaffes passende alternativer. |
| --- | --- |

V.

Efter afgørelse IV/25 fra parterne i Montreal-protokollen kræves det ifølge artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (1), at der fastsættes mængder af ovennævnte kontrollerede stoffer, som kan tillades til væsentlige anvendelsesformål i Fællesskabet i 2008, hvis der ikke kan skaffes passende alternativer.

| VI. | Parterne i Montreal-protokollen træffer i september 2007 muligvis afgørelse om en øvre grænse for den produktion og det forbrug, der er nødvendigt for at dække behovet for CFC'er i 2007 til væsentlige anvendelsesformål til dosisinhalatorer til behandling af astma og kroniske lungesygdomme som anført i bilag I, jf. dog betingelserne i punkt 2 i afgørelse VII/28 som fastsat på parternes møde. |
| --- | --- |

VI.

Parterne i Montreal-protokollen træffer i september 2007 muligvis afgørelse om en øvre grænse for den produktion og det forbrug, der er nødvendigt for at dække behovet for CFC'er i 2007 til væsentlige anvendelsesformål til dosisinhalatorer til behandling af astma og kroniske lungesygdomme som anført i bilag I, jf. dog betingelserne i punkt 2 i afgørelse VII/28 som fastsat på parternes møde.

| VII. | Ved afgørelse XV/8 fra parterne i Montreal-protokol gives der tilladelse til den produktion og det forbrug, der kræves for at opfylde behovet til væsentlige anvendelsesformål for kontrollerede stoffer, der er opført i Montreal-protokollens bilag A, B og C (stoffer i gruppe II og III), til laboratorie- og analyseformål som anført i bilag IV til referatet af parternes syvende møde, forudsat at betingelserne i bilag II til referatet af parternes sjette møde er opfyldt. |
| --- | --- |

VII.

Ved afgørelse XV/8 fra parterne i Montreal-protokol gives der tilladelse til den produktion og det forbrug, der kræves for at opfylde behovet til væsentlige anvendelsesformål for kontrollerede stoffer, der er opført i Montreal-protokollens bilag A, B og C (stoffer i gruppe II og III), til laboratorie- og analyseformål som anført i bilag IV til referatet af parternes syvende møde, forudsat at betingelserne i bilag II til referatet af parternes sjette møde er opfyldt.

| VIII. | Efter afgørelse X/19 fra parterne i Montreal-protokollen bør renhedsgraden af kontrollerede stoffer til laboratorie- og analyseformål være på mindst 99,0 % for 1,1,1-trichlorethan og 99,5 % for CFC'er og tetrachlormethan. Disse yderst rene stoffer og blandinger, der indeholder kontrollerede stoffer, må kun leveres i genlukkelige beholdere eller højtrykscylindre, der indeholder mindre end tre liter, eller i glasampuller på 10 ml eller derunder, hvor det af mærkningen tydeligt fremgår, at det drejer sig om stoffer, der nedbryder ozonlaget og udelukkende er til laboratorie- og analyseformål, og at brugte stoffer eller overskudsstoffer om muligt skal indsamles og genvindes. Materialet skal tilintetgøres efter procedurerne i forordningens artikel 16, stk. 1, hvis genvinding ikke er praktisk mulig. |
| --- | --- |

VIII.

Efter afgørelse X/19 fra parterne i Montreal-protokollen bør renhedsgraden af kontrollerede stoffer til laboratorie- og analyseformål være på mindst 99,0 % for 1,1,1-trichlorethan og 99,5 % for CFC'er og tetrachlormethan. Disse yderst rene stoffer og blandinger, der indeholder kontrollerede stoffer, må kun leveres i genlukkelige beholdere eller højtrykscylindre, der indeholder mindre end tre liter, eller i glasampuller på 10 ml eller derunder, hvor det af mærkningen tydeligt fremgår, at det drejer sig om stoffer, der nedbryder ozonlaget og udelukkende er til laboratorie- og analyseformål, og at brugte stoffer eller overskudsstoffer om muligt skal indsamles og genvindes. Materialet skal tilintetgøres efter procedurerne i forordningens artikel 16, stk. 1, hvis genvinding ikke er praktisk mulig.

| IX. | Ved afgørelse XVII/10 fra parterne i Montreal-protokollen, der blev vedtaget i december 2005, gives der tilladelse til den produktion og det forbrug, der kræves for at opfylde behovet til væsentlige anvendelsesformål for methylbromid, det kontrollerede stof, der er opført i Montreal-protokollens bilag E (stoffer i gruppe I), til laboratorie- og analyseformål som anført i bilag IV til referatet af parternes syvende møde, forudsat at betingelserne i bilag II til referatet af parternes sjette møde er opfyldt. Kategorierne af tilladte kritiske laboratorie- og analyseanvendelser af methylbromid er anført i punkt 2 i afgørelse XVIII/15. Anvendelser anført i punkt 6, litra a) og c), i afgørelse VII/11 og afgørelse XI/15 er udelukket fra de godkendte laboratorie- og analyseanvendelser. |
| --- | --- |

IX.

Ved afgørelse XVII/10 fra parterne i Montreal-protokollen, der blev vedtaget i december 2005, gives der tilladelse til den produktion og det forbrug, der kræves for at opfylde behovet til væsentlige anvendelsesformål for methylbromid, det kontrollerede stof, der er opført i Montreal-protokollens bilag E (stoffer i gruppe I), til laboratorie- og analyseformål som anført i bilag IV til referatet af parternes syvende møde, forudsat at betingelserne i bilag II til referatet af parternes sjette møde er opfyldt. Kategorierne af tilladte kritiske laboratorie- og analyseanvendelser af methylbromid er anført i punkt 2 i afgørelse XVIII/15. Anvendelser anført i punkt 6, litra a) og c), i afgørelse VII/11 og afgørelse XI/15 er udelukket fra de godkendte laboratorie- og analyseanvendelser.

| X. | Yderligere oplysninger, herunder den engelske ordlyd af de afgørelser, der er nævnt ovenfor (afgørelse IV/25, XI/15, XV/8, XVI/16 XVII/10 og XVIII/15), kan findes her:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/pdf/2006_lab.pdf |
| --- | --- |

X.

Yderligere oplysninger, herunder den engelske ordlyd af de afgørelser, der er nævnt ovenfor (afgørelse IV/25, XI/15, XV/8, XVI/16 XVII/10 og XVIII/15), kan findes her:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/pdf/2006_lab.pdf

| XI. | Den procedure for tildeling af kvoter af kontrollerede stoffer til ovennævnte væsentlige anvendelsesformål, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 2037/2000 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2038/2000 (2), er som følger:






  1. | Virksomheder, der ikke har fået tildelt en kvote for 2007, og som ønsker at ansøge Kommissionen om en kvote for stoffer til væsentlige anvendelsesformål for perioden 1. januar 2008 — 31. december 2008, bedes henvende sig til Kommissionen senest den 1. september 2007 ved at indsende registreringsblanketten, der findes online her:
  http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc
  Efter registrering i ODS-databasen følges proceduren i punkt 2. |
| --- | --- | --- |

XI.

Den procedure for tildeling af kvoter af kontrollerede stoffer til ovennævnte væsentlige anvendelsesformål, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 2037/2000 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2038/2000 (2), er som følger:

1.

Virksomheder, der ikke har fået tildelt en kvote for 2007, og som ønsker at ansøge Kommissionen om en kvote for stoffer til væsentlige anvendelsesformål for perioden 1. januar 2008 — 31. december 2008, bedes henvende sig til Kommissionen senest den 1. september 2007 ved at indsende registreringsblanketten, der findes online her:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods_documents/ods_registration_form.doc

Efter registrering i ODS-databasen følges proceduren i punkt 2.

| 2. | Enhver bruger af de stoffer, der er anført i begyndelsen af denne meddelelse, kan søge om anvendelse af stofferne til væsentlige anvendelsesformål.
  For CFC'er til anvendelse i dosisinhalatorer modtager alle registrerede virksomheder en ansøgningsblanket fra Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Enhver bruger af de stoffer, der er anført i begyndelsen af denne meddelelse, kan søge om anvendelse af stofferne til væsentlige anvendelsesformål.

For CFC'er til anvendelse i dosisinhalatorer modtager alle registrerede virksomheder en ansøgningsblanket fra Kommissionen.

For laboratorieanvendelse udfylder ansøgerne online via ODS-databasen den relevante blanket, der findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm

Ud over online-blanketten skal der sendes en underskrevet udskrift af importangivelsesblanketten til Kommissionen:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Miljø |
| Kontor ENV.C.4 — Industriemissioner og beskyttelse af ozonlaget |
| BU-5 2/200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 292 06 92 |
| E-mail: env-ods@ec.europa.eu |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Miljø

Kontor ENV.C.4 — Industriemissioner og beskyttelse af ozonlaget

BU-5 2/200

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 292 06 92

E-mail: env-ods@ec.europa.eu

Der skal endvidere indsendes en kopi af ansøgningen til medlemsstatens kompetente myndighed (adressen findes i bilag II).

| XII. | Kommissionen tager kun ansøgninger, der er modtaget inden den 1. september 2007, i betragtning. |
| --- | --- |

XII.

Kommissionen tager kun ansøgninger, der er modtaget inden den 1. september 2007, i betragtning.

| XIII. | Kommissionen vil tildele kvoter til de pågældende brugere og meddele dem, hvilket anvendelsesformål de har tilladelse til, samt hvilke kontrollerede stoffer de har tilladelse til at bruge og i hvilke mængder. |
| --- | --- |

XIII.

Kommissionen vil tildele kvoter til de pågældende brugere og meddele dem, hvilket anvendelsesformål de har tilladelse til, samt hvilke kontrollerede stoffer de har tilladelse til at bruge og i hvilke mængder.

| XIV. | Efter afslutning af ovennævnte procedure meddeler Kommissionen på grundlag af en beslutning ansøgerne, hvor store mængder kontrollerede stoffer det er tilladt at producere i og importere til Fællesskabet i 2008. |
| --- | --- |

XIV.

Efter afslutning af ovennævnte procedure meddeler Kommissionen på grundlag af en beslutning ansøgerne, hvor store mængder kontrollerede stoffer det er tilladt at producere i og importere til Fællesskabet i 2008.

| XV. | Brugere, der har fået tildelt en kvote i 2007 for anvendelse af et kontrolleret stof til et væsentligt anvendelsesformål, kan via ODS-databasen anmode en producent i Fællesskabet om at levere den godkendte mængde eller om nødvendigt ansøge Kommissionen om importlicens for en mængde, der ikke må overstige deres kvote. Producenten skal af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den pågældende produktion finder sted, have tilladelse til at producere det kontrollerede stof i den mængde, der er udstedt importlicens for. Den kompetente myndighed i medlemsstaten underretter forinden Kommissionen om sådanne tilladelser. |
| --- | --- |

XV.

Brugere, der har fået tildelt en kvote i 2007 for anvendelse af et kontrolleret stof til et væsentligt anvendelsesformål, kan via ODS-databasen anmode en producent i Fællesskabet om at levere den godkendte mængde eller om nødvendigt ansøge Kommissionen om importlicens for en mængde, der ikke må overstige deres kvote. Producenten skal af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den pågældende produktion finder sted, have tilladelse til at producere det kontrollerede stof i den mængde, der er udstedt importlicens for. Den kompetente myndighed i medlemsstaten underretter forinden Kommissionen om sådanne tilladelser.

---

(1)  EFT L 244 af 29.9.2000, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

(2)  EFT L 244 af 29.9.2000, s. 25.

---

BILAG I

Stoffer, der er omfattet af forordningen

| Gruppe | Stof | Ozonlagsnedbrydende potentiale (1) |
| --- | --- | --- |
| Gruppe I | CFCl3 | (CFC 11) | 1,0 |
| CF2Cl2 | (CFC 12) | 1,0 |
| C2F3Cl3 | (CFC 113) | 0,8 |
| C2F4Cl2 | (CFC 114) | 1,0 |
| C2F5Cl | (CFC 115) | 0,6 |
| Gruppe II | CF3Cl | (CFC 13) | 1,0 |
| C2FCl5 | (CFC 111) | 1,0 |
| C2F2Cl4 | (CFC 112) | 1,0 |
| C3FCl7 | (CFC 211) | 1,0 |
| C3F2Cl6 | (CFC 212) | 1,0 |
| C3F3Cl5 | (CFC 213) | 1,0 |
| C3F4Cl4 | (CFC 214) | 1,0 |
| C3F5Cl3 | (CFC 215) | 1,0 |
| C3F6Cl2 | (CFC 216) | 1,0 |
| C3F7Cl | (CFC 217) | 1,0 |
| Gruppe III | CF2BrCl | (halon 1211) | 3,0 |
| CF3Br | (halon 1301) | 10,0 |
| C2F4Br2 | (halon 2402) | 6,0 |
| Gruppe IV | CCl4 | (tetrachlormethan) | 1,1 |
| Gruppe V | C2H3Cl3
   (2) | (1,1,1-trichlorethan) | 0,1 |
| Gruppe VI | CH3Br | (methylbromid) | 0,6 |
| Gruppe VII | CHFBr2 | | 1,00 |
| CHF2Br | | 0,74 |
| CH2FBr | | 0,73 |
| C2HFBr4 | | 0,8 |
| C2HF2Br3 | | 1,8 |
| C2HF3Br2 | | 1,6 |
| C2HF4Br | | 1,2 |
| C2H2FBr3 | | 1,1 |
| C2H2F2Br2 | | 1,5 |
| C2H2F3Br | | 1,6 |
| C2H3FBr2 | | 1,7 |
| C2H3F2Br | | 1,1 |
| C2H4FBr | | 0,1 |
| C3HFBr6 | | 1,5 |
| C3HF2Br5 | | 1,9 |
| C3HF3Br4 | | 1,8 |
| C3HF4Br3 | | 2,2 |
| C3HF5Br2 | | 2,0 |
| C3HF6Br | | 3,3 |
| C3H2FBr5 | | 1,9 |
| C3H2F2Br4 | | 2,1 |
| C3H2F3Br3 | | 5,6 |
| C3H2F4Br2 | | 7,5 |
| C3H2F5Br | | 1,4 |
| C3H3FBr4 | | 1,9 |
| C3H3F2Br3 | | 3,1 |
| C3H3F3Br2 | | 2,5 |
| C3H3F4Br | | 4,4 |
| C3H4FBr3 | | 0,3 |
| C3H4F2Br2 | | 1,0 |
| C3H4F3Br | | 0,8 |
| C3H5FBr2 | | 0,4 |
| C3H5F2Br | | 0,8 |
| C3H6FBr | | 0,7 |
| Gruppe VIII | CHFCl2 | (HCFC 21) (3) | 0,040 |
| CHF2Cl | (HCFC 22) (3) | 0,055 |
| CH2FCl | (HCFC 31) | 0,020 |
| C2HFCl4 | (HCFC 121) | 0,040 |
| C2HF2Cl3 | (HCFC 122) | 0,080 |
| C2HF3Cl2 | (HCFC 123) (3) | 0,020 |
| C2HF4Cl | (HCFC 124) (3) | 0,022 |
| C2H2FCl3 | (HCFC 131) | 0,050 |
| C2H2F2Cl2 | (HCFC 132) | 0,050 |
| C2H2F3Cl | (HCFC 133) | 0,060 |
| C2H3FCl2 | (HCFC 141) | 0,070 |
| CH3CFCl2 | (HCFC 141b) (3) | 0,110 |
| C2H3F2Cl | (HCFC 142) | 0,070 |
| CH3CF2Cl | (HCFC 142b) (3) | 0,065 |
| C2H4FCl | (HCFC 151) | 0,005 |
| C3HFCl6 | (HCFC 221) | 0,070 |
| C3HF2Cl5 | (HCFC 222) | 0,090 |
| C3HF3Cl4 | (HCFC 223) | 0,080 |
| C3HF4Cl3 | (HCFC 224) | 0,090 |
| C3HF5Cl2 | (HCFC 225) | 0,070 |
| CF3CF2CHCl2 | (HCFC 225ca) (3) | 0,025 |
| CF2ClCF2CHClF | (HCFC 225cb) (3) | 0,033 |
| C3HF6Cl | (HCFC 226) | 0,100 |
| C3H2FCl5 | (HCFC 231) | 0,090 |
| C3H2F2Cl4 | (HCFC 232) | 0,100 |
| C3H2F3Cl3 | (HCFC 233) | 0,230 |
| C3H2F4Cl2 | (HCFC 234) | 0,280 |
| C3H2F5Cl | (HCFC 235) | 0,520 |
| C3H3FCl4 | (HCFC 241) | 0,090 |
| C3H3F2Cl3 | (HCFC 242) | 0,130 |
| C3H3F3Cl2 | (HCFC 243) | 0,120 |
| C3H3F4Cl | (HCFC 244) | 0,140 |
| C3H4FCl3 | (HCFC 251) | 0,010 |
| C3H4F2Cl2 | (HCFC 252) | 0,040 |
| C3H4F3Cl | (HCFC 253) | 0,030 |
| C3H5FCl2 | (HCFC 261) | 0,020 |
| C3H5F2Cl | (HCFC 262) | 0,020 |
| C3H6FCl | (HCFC 271) | 0,030 |
| Gruppe IX | CH2BrCl | Halon 1011/bromchlormethan | 0,120 |

Gruppe

Stof

Ozonlagsnedbrydende potentiale (1)

Gruppe I

CFCl3

(CFC 11)

1,0

CF2Cl2

(CFC 12)

1,0

C2F3Cl3

(CFC 113)

0,8

C2F4Cl2

(CFC 114)

1,0

C2F5Cl

(CFC 115)

0,6

Gruppe II

CF3Cl

(CFC 13)

1,0

C2FCl5

(CFC 111)

1,0

C2F2Cl4

(CFC 112)

1,0

C3FCl7

(CFC 211)

1,0

C3F2Cl6

(CFC 212)

1,0

C3F3Cl5

(CFC 213)

1,0

C3F4Cl4

(CFC 214)

1,0

C3F5Cl3

(CFC 215)

1,0

C3F6Cl2

(CFC 216)

1,0

C3F7Cl

(CFC 217)

1,0

Gruppe III

CF2BrCl

(halon 1211)

3,0

CF3Br

(halon 1301)

10,0

C2F4Br2

(halon 2402)

6,0

Gruppe IV

CCl4

(tetrachlormethan)

1,1

Gruppe V

C2H3Cl3
   (2)

(1,1,1-trichlorethan)

0,1

Gruppe VI

CH3Br

(methylbromid)

0,6

Gruppe VII

CHFBr2

1,00

CHF2Br

0,74

CH2FBr

0,73

C2HFBr4

0,8

C2HF2Br3

1,8

C2HF3Br2

1,6

C2HF4Br

1,2

C2H2FBr3

1,1

C2H2F2Br2

1,5

C2H2F3Br

1,6

C2H3FBr2

1,7

C2H3F2Br

1,1

C2H4FBr

0,1

C3HFBr6

1,5

C3HF2Br5

1,9

C3HF3Br4

1,8

C3HF4Br3

2,2

C3HF5Br2

2,0

C3HF6Br

3,3

C3H2FBr5

1,9

C3H2F2Br4

2,1

C3H2F3Br3

5,6

C3H2F4Br2

7,5

C3H2F5Br

1,4

C3H3FBr4

1,9

C3H3F2Br3

3,1

C3H3F3Br2

2,5

C3H3F4Br

4,4

C3H4FBr3

0,3

C3H4F2Br2

1,0

C3H4F3Br

0,8

C3H5FBr2

0,4

C3H5F2Br

0,8

C3H6FBr

0,7

Gruppe VIII

CHFCl2

(HCFC 21) (3)

0,040

CHF2Cl

(HCFC 22) (3)

0,055

CH2FCl

(HCFC 31)

0,020

C2HFCl4

(HCFC 121)

0,040

C2HF2Cl3

(HCFC 122)

0,080

C2HF3Cl2

(HCFC 123) (3)

0,020

C2HF4Cl

(HCFC 124) (3)

0,022

C2H2FCl3

(HCFC 131)

0,050

C2H2F2Cl2

(HCFC 132)

0,050

C2H2F3Cl

(HCFC 133)

0,060

C2H3FCl2

(HCFC 141)

0,070

CH3CFCl2

(HCFC 141b) (3)

0,110

C2H3F2Cl

(HCFC 142)

0,070

CH3CF2Cl

(HCFC 142b) (3)

0,065

C2H4FCl

(HCFC 151)

0,005

C3HFCl6

(HCFC 221)

0,070

C3HF2Cl5

(HCFC 222)

0,090

C3HF3Cl4

(HCFC 223)

0,080

C3HF4Cl3

(HCFC 224)

0,090

C3HF5Cl2

(HCFC 225)

0,070

CF3CF2CHCl2

(HCFC 225ca) (3)

0,025

CF2ClCF2CHClF

(HCFC 225cb) (3)

0,033

C3HF6Cl

(HCFC 226)

0,100

C3H2FCl5

(HCFC 231)

0,090

C3H2F2Cl4

(HCFC 232)

0,100

C3H2F3Cl3

(HCFC 233)

0,230

C3H2F4Cl2

(HCFC 234)

0,280

C3H2F5Cl

(HCFC 235)

0,520

C3H3FCl4

(HCFC 241)

0,090

C3H3F2Cl3

(HCFC 242)

0,130

C3H3F3Cl2

(HCFC 243)

0,120

C3H3F4Cl

(HCFC 244)

0,140

C3H4FCl3

(HCFC 251)

0,010

C3H4F2Cl2

(HCFC 252)

0,040

C3H4F3Cl

(HCFC 253)

0,030

C3H5FCl2

(HCFC 261)

0,020

C3H5F2Cl

(HCFC 262)

0,020

C3H6FCl

(HCFC 271)

0,030

Gruppe IX

CH2BrCl

Halon 1011/bromchlormethan

0,120

---

(1)  Tallene for ozonlagsnedbrydende potentiale er skøn baseret på den nuværende viden. De vil regelmæssigt blive gennemgået og revideret på baggrund af de afgørelser, der træffes af parterne i Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget.

(2)  Denne formel refererer ikke til 1,1,2-trichlorethan.

(3)  De kommercielt mest rentable stoffer som angivet i protokollen.

---

BILAG II

Medlemsstaternes kompetente myndigheder

BELGIQUE/BELGÏE

| Mr Alain Wilmart |
| --- |
| Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement |
| Place Victor Horta, 40 — Bte 10 |
| B-1060 Bruxelles |

Mr Alain Wilmart

Ministère Fédéral des Affaires Sociales de la Santé Publique et de l'Environnement

Place Victor Horta, 40 — Bte 10

B-1060 Bruxelles

БЪЛГАРИЯ

| Irina Sirashka |
| --- |
| Global Atmospheric Processes Dept |
| Ministry of Environment and Water |
| 22 Maria-Louisa Str. |
| BG-1000 Sofia |

Irina Sirashka

Global Atmospheric Processes Dept

Ministry of Environment and Water

22 Maria-Louisa Str.

BG-1000 Sofia

ČESKÁ REPUBLIKA

| Mr Jakub Achrer |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Czech Republik |
| Air Pollution Prevention Department |
| Vršovická 65 |
| CZ-100 10 Prague 10 |

Mr Jakub Achrer

Ministry of the Environment of the Czech Republik

Air Pollution Prevention Department

Vršovická 65

CZ-100 10 Prague 10

DANMARK

| Mr Mikkel Aaman Sørensen |
| --- |
| Miljøstyrelsen (EPA) |
| Strandgade 29 |
| DK-1401 Copenhagen K |

Mr Mikkel Aaman Sørensen

Miljøstyrelsen (EPA)

Strandgade 29

DK-1401 Copenhagen K

DEUTSCHLAND

| Mr Rolf Engelhardt |
| --- |
| Ministry for Environment |
| Dept. IG II 1 |
| P.O. Box 12 06 29 |
| D-53048 Bonn |

Mr Rolf Engelhardt

Ministry for Environment

Dept. IG II 1

P.O. Box 12 06 29

D-53048 Bonn

EESTI

| Ms Valentina Laius |
| --- |
| Ministry of the Environment of the Republic of Estonia |
| Narva mnt 7a |
| EE-Tallinn 15172 |

Ms Valentina Laius

Ministry of the Environment of the Republic of Estonia

Narva mnt 7a

EE-Tallinn 15172

ΕΛΛΑΣ

| Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis |
| --- |
| Environmental Engineer Ph.D. |
| Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality |
| 147 Patission |
| GR-112 51 Athens |

Ms Sotiria Koloutsou-Vakakis

Environmental Engineer Ph.D.

Ministry for the Environment, Physical Planning and Public Works, Directorate for the Environment — Department of Air Quality

147 Patission

GR-112 51 Athens

ESPAÑA

| Mr Alberto Moral Gonzalez |
| --- |
| Ministerio de Medio Ambiente |
| Subdirección General de Calidad Ambiental |
| Pza San Juan de la Cruz s/n |
| E-28071 Madrid |

Mr Alberto Moral Gonzalez

Ministerio de Medio Ambiente

Subdirección General de Calidad Ambiental

Pza San Juan de la Cruz s/n

E-28071 Madrid

FRANCE

| Mr Vincent Szleper |
| --- |
| Ministère de l'Écologie |
| DPPR/BSPC |
| 20, avenue de Ségur |
| F-75302 Paris 07 SP |

Mr Vincent Szleper

Ministère de l'Écologie

DPPR/BSPC

20, avenue de Ségur

F-75302 Paris 07 SP

IRELAND

| Mr David O'Sullivan |
| --- |
| Inspector (Environment) |
| Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House |
| Dublin 1 |
| Ireland |

Mr David O'Sullivan

Inspector (Environment)

Dept of Environment, Heritage and Local Government Custom House

Dublin 1

Ireland

ITALIA

| Mr Alessandro Giuliano Peru |
| --- |
| Ministry for the Environment, Land and Sea |
| DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo |
| Via Cristoforo Colombo, 44 |
| I-00147 Roma |

Mr Alessandro Giuliano Peru

Ministry for the Environment, Land and Sea

DG per la Ricerca ambientale e lo sviluppo

Via Cristoforo Colombo, 44

I-00147 Roma

ΚΥΠΡΟΣ

| Dr. Charalambos Hajipakkos |
| --- |
| Environment Service |
| Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| CY-Nicosia |

Dr. Charalambos Hajipakkos

Environment Service

Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

CY-Nicosia

LATVIJA

| Mr Armands Plate |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Environmental Protection Department |
| Peldu Iela 25 |
| LV-1494 Riga |

Mr Armands Plate

Ministry of Environment

Environmental Protection Department

Peldu Iela 25

LV-1494 Riga

LIETUVA

| Ms Marija Teriosina |
| --- |
| Ministry of Environment |
| Chemicals Management Division |
| A. Jaksto 4/9 |
| LT-2694 Vilnius |

Ms Marija Teriosina

Ministry of Environment

Chemicals Management Division

A. Jaksto 4/9

LT-2694 Vilnius

LUXEMBOURG

| Mr Pierre Dornseiffer |
| --- |
| Administration de l'Environnement |
| Division Air/Bruit |
| 16, rue Eugène Ruppert |
| L-2453 Luxembourg |

Mr Pierre Dornseiffer

Administration de l'Environnement

Division Air/Bruit

16, rue Eugène Ruppert

L-2453 Luxembourg

MAGYARORSZÁG

| Mr Róbert Tóth |
| --- |
| Ministry of Environment and Water |
| Department of Environmental Development |
| Fő utca 44-50 |
| H-1011 Budapest |

Mr Róbert Tóth

Ministry of Environment and Water

Department of Environmental Development

Fő utca 44-50

H-1011 Budapest

MALTA

| Ms Charmaine Ajao Vassallo |
| --- |
| Environment and Planning Authority |
| Environment Protection Directorate |
| Industrial Estate Kordin |
| Paola |

Ms Charmaine Ajao Vassallo

Environment and Planning Authority

Environment Protection Directorate

Industrial Estate Kordin

Paola

NEDERLAND

| Ms Gudi Alkemade |
| --- |
| Climate Change Directorate |
| Ministry of Environment |
| PO Box 30945 |
| 2500 GX Den Haag |
| Nederland |

Ms Gudi Alkemade

Climate Change Directorate

Ministry of Environment

PO Box 30945

2500 GX Den Haag

Nederland

ÖSTERREICH

| Mr Paul Krajnik |
| --- |
| Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management |
| Chemicals Department |
| Stubenbastei 5 |
| A-1010 Wien |

Mr Paul Krajnik

Ministry of the Agriculture, Forestry, Environment and Water Management

Chemicals Department

Stubenbastei 5

A-1010 Wien

POLSKA

| Mr Janusz Kozakiewicz |
| --- |
| Industrial Chemistry Research Institute |
| Ozone Layer Protection Unit |
| 8, Rydygiera Street |
| PL-01-793 Warsaw |

Mr Janusz Kozakiewicz

Industrial Chemistry Research Institute

Ozone Layer Protection Unit

8, Rydygiera Street

PL-01-793 Warsaw

PORTUGAL

| Dra. Cristina Vaz Nunes |
| --- |
| Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development |
| Institute of Environment |
| Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785 |
| P-2611-865 Amadora |

Dra. Cristina Vaz Nunes

Ministry of Environment, Territorial Planning and Regional Development

Institute of Environment

Rua da Murgueira 9/9A — Zambujal Ap. 785

P-2611-865 Amadora

ROMANIA

| Rodica Ella Morohoi |
| --- |
| Ministry of Environment and Waters Management |
| 12, Libertății Bv, District 5 |
| Bucharest |

Rodica Ella Morohoi

Ministry of Environment and Waters Management

12, Libertății Bv, District 5

Bucharest

SLOVENIJA

| Ms Irena Malešič |
| --- |
| Ministry of the Environment and Spacial Planning |
| Environmental Agency of the Republic of Slovenia |
| Vojkova 1b |
| SLO-1000 Ljubljana |

Ms Irena Malešič

Ministry of the Environment and Spacial Planning

Environmental Agency of the Republic of Slovenia

Vojkova 1b

SLO-1000 Ljubljana

SLOVENSKO

| Mr Lubomir Ziak |
| --- |
| Ministry of the Environment |
| Air Protection Department |
| Nam. L. Štúra 1 |
| SK-812 35 Bratislava |

Mr Lubomir Ziak

Ministry of the Environment

Air Protection Department

Nam. L. Štúra 1

SK-812 35 Bratislava

SUOMI/FINLAND

| Mrs Eliisa Irpola |
| --- |
| Finnish Environment Institute |
| P.O.Box 140 |
| FIN-00251 Helsinki |

Mrs Eliisa Irpola

Finnish Environment Institute

P.O.Box 140

FIN-00251 Helsinki

SVERIGE

| Ms Maria Ujfalusi |
| --- |
| Swedish Environmental Protection Agency |
| Naturvårdsverket |
| Blekholmsterassen 36 |
| S-106 48 Stockholm |

Ms Maria Ujfalusi

Swedish Environmental Protection Agency

Naturvårdsverket

Blekholmsterassen 36

S-106 48 Stockholm

UNITED KINGDOM

| Mr Stephen Reeves |
| --- |
| International Climate Change and Ozone Division |
| UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs |
| 3rd floor — zone 3/A3 |
| Ashdown House |
| 123 Victoria Street |
| London SW1E 6DE |
| United Kingdom |

Mr Stephen Reeves

International Climate Change and Ozone Division

UK Dept of Environment, Food and Rural Affairs

3rd floor — zone 3/A3

Ashdown House

123 Victoria Street

London SW1E 6DE

United Kingdom

---

Berigtigelser

| 18.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 164/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 164/45

---

Berigtigelse til meddelelse i henhold til artikel 34 i Schengen-grænsekodeksen

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 153 af 6. juli 2007
  )

(2007/C 164/11)

Indholdsfortegnelsen samt titlen:

i stedet for:

»Meddelelse i henhold til artikel 34 i Schengen-grænsekodeksen«

læses:

»Meddelelse fra Bulgarien i henhold til artikel 34 i Schengen-grænsekodeksen«.

---