# Úradný vestník C 124/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 124 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 505. júna 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 124

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 505. júna 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Dvor audítorov |
| 2007/C 124/01 | Osobitná správa č. 1/2007 týkajúca sa implementácie procesov štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 v polovici obdobia, spolu s odpoveďami Komisie | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

2007/C 124/01

Osobitná správa č. 1/2007 týkajúca sa implementácie procesov štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 v polovici obdobia, spolu s odpoveďami Komisie

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Dvor audítorov

| 5.6.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 124/1

---

OSOBITNÁ SPRÁVA č. 1/2007

týkajúca sa implementácie procesov štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 v polovici obdobia, spolu s odpoveďami Komisie

(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)

(2007/C 124/01)

OBSAH

| I – V | ZHRNUTIE |
| --- | --- |

I – V

| 1 – 12 | ÚVOD |
| --- | --- |

1 – 12

| 1 – 2 | Štrukturálne fondy |
| --- | --- |

1 – 2

| 3 – 6 | Štrukturálne fondy na obdobie 2000 – 2006 |
| --- | --- |

3 – 6

| 7 – 10 | Hodnotenie a posudzovanie štrukturálnych fondov |
| --- | --- |

7 – 10

| 11 – 12 | Hodnotenie a preskúmanie v polovici obdobia a pridelenie výkonnostnej rezervy |
| --- | --- |

11 – 12

| 13 – 15 | ROZSAH AUDITU |
| --- | --- |

13 – 15

| 16 – 17 | HARMONOGRAM |
| --- | --- |

16 – 17

| 18 – 27 | POSÚDENIE HODNOTENIA V POLOVICI OBDOBIA |
| --- | --- |

18 – 27

| 20 | Výsledky hodnotení |
| --- | --- |

20

| 21 – 22 | Posúdenie hodnotení Komisiou |
| --- | --- |

21 – 22

| 23 – 27 | Posúdenie Dvorom audítorov |
| --- | --- |

23 – 27

| 28 – 36 | PRIDELENIE VÝKONNOSTNEJ REZERVY |
| --- | --- |

28 – 36

| 30 – 36 | Posúdenie členskými štátmi a pridelenie výkonnostnej rezervy |
| --- | --- |

30 – 36

| 37 – 44 | DOSAH REVÍZIE V POLOVICI OBDOBIA |
| --- | --- |

37 – 44

| 45 – 46 | OPATRENIA NA OBDOBIE 2007 – 2013 |
| --- | --- |

45 – 46

| 47 – 52 | ZÁVERY |
| --- | --- |

47 – 52

| 53 | ODPORÚČANIA |
| --- | --- |

53

Odpovede Komisie

ZHRNUTIE

| I. | V nariadení o štrukturálnych fondoch bol ustanovený sled krokov, ktoré sa majú urobiť približne v polovici programového obdobia 2000 – 2006:






  — | hodnotenie programov v polovici obdobia, |
| --- | --- | --- |

I.

V nariadení o štrukturálnych fondoch bol ustanovený sled krokov, ktoré sa majú urobiť približne v polovici programového obdobia 2000 – 2006:

—

hodnotenie programov v polovici obdobia,

| — | pridelenie výkonnostnej rezervy, |
| --- | --- |

—

pridelenie výkonnostnej rezervy,

| — | revízia plánov výdavkov v polovici obdobia. |
| --- | --- |

—

revízia plánov výdavkov v polovici obdobia.

| II. | Pri audite Dvora audítorov sa preskúmalo, či boli tieto tri „procesy v polovici obdobia“ vykonané efektívne a aký mali vplyv na výdavky zo štrukturálnych fondov. Konkrétne či:






  — | hodnotenia v polovici obdobia poskytli náležité a užitočné posúdenie výdavkov štrukturálnych fondov, |
| --- | --- | --- |

II.

Pri audite Dvora audítorov sa preskúmalo, či boli tieto tri „procesy v polovici obdobia“ vykonané efektívne a aký mali vplyv na výdavky zo štrukturálnych fondov. Konkrétne či:

—

hodnotenia v polovici obdobia poskytli náležité a užitočné posúdenie výdavkov štrukturálnych fondov,

| — | výkonnostná rezerva bola pridelená tak, aby sa uprednostnili efektívne a dobre riadené výdavkové programy, |
| --- | --- |

—

výkonnostná rezerva bola pridelená tak, aby sa uprednostnili efektívne a dobre riadené výdavkové programy,

| — | revízia v polovici obdobia viedla k aktualizácii priorít a zlepšilo sa cielenie výdavkových programov. |
| --- | --- |

—

revízia v polovici obdobia viedla k aktualizácii priorít a zlepšilo sa cielenie výdavkových programov.

| III. | Dvor audítorov dospel k týmto záverom:






  — | Hodnotenie v polovici obdobia umožnilo kontrolu pokroku realizácie programov štrukturálnych fondov a potvrdilo výrazné zlepšenie implementačných systémov v porovnaní s predchádzajúcou generáciou štrukturálnych fondov. Na druhej strane bolo v mnohých prípadoch príliš skoro na posúdenie efektívnosti, a teda aj na hodnotenie dosahu programov. |
| --- | --- | --- |

III.

Dvor audítorov dospel k týmto záverom:

—

Hodnotenie v polovici obdobia umožnilo kontrolu pokroku realizácie programov štrukturálnych fondov a potvrdilo výrazné zlepšenie implementačných systémov v porovnaní s predchádzajúcou generáciou štrukturálnych fondov. Na druhej strane bolo v mnohých prípadoch príliš skoro na posúdenie efektívnosti, a teda aj na hodnotenie dosahu programov.

| — | Výkonnostná rezerva sa nevyužívala ani tak na sústredenie výdavkov do oblastí, ktoré boli vyhodnotené ako obzvlášť efektívne, ako skôr na dosiahnutie čo najvyššieho čerpania. Komisia zdôraznila dôležitosť čerpania prostriedkov. |
| --- | --- |

—

Výkonnostná rezerva sa nevyužívala ani tak na sústredenie výdavkov do oblastí, ktoré boli vyhodnotené ako obzvlášť efektívne, ako skôr na dosiahnutie čo najvyššieho čerpania. Komisia zdôraznila dôležitosť čerpania prostriedkov.

| — | V mnohých prípadoch sa prostredníctvom revízie programov štrukturálnych fondov v polovici obdobia zlepšil spôsob, akým sa v operačných programoch zohľadňovali priority politík alebo zmeny v politikách EÚ (ako sa ukázalo napríklad na zasadnutiach Európskej rady v Lisabone a Göteborgu), alebo sa zlepšili ukazovatele výkonnosti. Významným účinkom revízie v polovici obdobia bolo uprednostnenie aktivít, pri ktorých bolo možné realizovať výdavky. |
| --- | --- |

—

V mnohých prípadoch sa prostredníctvom revízie programov štrukturálnych fondov v polovici obdobia zlepšil spôsob, akým sa v operačných programoch zohľadňovali priority politík alebo zmeny v politikách EÚ (ako sa ukázalo napríklad na zasadnutiach Európskej rady v Lisabone a Göteborgu), alebo sa zlepšili ukazovatele výkonnosti. Významným účinkom revízie v polovici obdobia bolo uprednostnenie aktivít, pri ktorých bolo možné realizovať výdavky.

| IV. | Dvor audítorov zastáva názor, že je naďalej vhodné zaraďovať do výdavkových programov, akými sú štrukturálne fondy, ustanovenie o prehodnocovaní cieľov programu, opatrení a pridelených rozpočtových prostriedkov v priebehu trvania programu. Audit však poukázal na prirodzené napätie medzi plánovaním a riadením štrukturálnych fondov, na ktoré je potrebné pamätať pri navrhovaní a uplatňovaní opatrení pre hodnotenie a revíziu v polovici obdobia:






  — | Výdavky by mali byť účelné, efektívne a hospodárne. Na druhej strane celkové záväzky schválené pre štrukturálne fondy a Kohézny fond a stanovené v následných finančných výhľadoch EÚ sú cieľmi a aj stropmi pre čerpanie. Čerpanie prostriedkov je nepriamym cieľom vynakladania finančných prostriedkov EÚ na súdržnosť. |
| --- | --- | --- |

IV.

Dvor audítorov zastáva názor, že je naďalej vhodné zaraďovať do výdavkových programov, akými sú štrukturálne fondy, ustanovenie o prehodnocovaní cieľov programu, opatrení a pridelených rozpočtových prostriedkov v priebehu trvania programu. Audit však poukázal na prirodzené napätie medzi plánovaním a riadením štrukturálnych fondov, na ktoré je potrebné pamätať pri navrhovaní a uplatňovaní opatrení pre hodnotenie a revíziu v polovici obdobia:

—

Výdavky by mali byť účelné, efektívne a hospodárne. Na druhej strane celkové záväzky schválené pre štrukturálne fondy a Kohézny fond a stanovené v následných finančných výhľadoch EÚ sú cieľmi a aj stropmi pre čerpanie. Čerpanie prostriedkov je nepriamym cieľom vynakladania finančných prostriedkov EÚ na súdržnosť.

| — | Pravidlo N + 2 predstavuje normu zaisťujúcu riadne plánovanie výdavkov, ale zároveň členské štáty a Komisiu motivuje k tomu, aby uprednostnili aktivity, pri ktorých je čerpanie pomerne jednoduché. |
| --- | --- |

—

Pravidlo N + 2 predstavuje normu zaisťujúcu riadne plánovanie výdavkov, ale zároveň členské štáty a Komisiu motivuje k tomu, aby uprednostnili aktivity, pri ktorých je čerpanie pomerne jednoduché.

| — | Pri revízii v polovici obdobia vznikajú problémy s načasovaním. Čím neskôr sa revízia uskutoční, tým je šanca uskutočniť zmeny v programe menšia. A naopak čím skôr sa revízia uskutoční, tým ťažšie sa dá dôkladne posúdiť efektívnosť a vplyv výdavkov. |
| --- | --- |

—

Pri revízii v polovici obdobia vznikajú problémy s načasovaním. Čím neskôr sa revízia uskutoční, tým je šanca uskutočniť zmeny v programe menšia. A naopak čím skôr sa revízia uskutoční, tým ťažšie sa dá dôkladne posúdiť efektívnosť a vplyv výdavkov.

| V. | Dvor audítorov poskytuje niekoľko odporúčaní, ktoré majú zvýšiť užitočnosť preskúmania a revízie v polovici obdobia v kontexte flexibilnejšieho nastavenia pravidiel pre štrukturálne fondy, ktoré sa budú uplatňovať v programovom období 2007 – 2013:






  — | rýchle a účinné ukončenie programov z rokov 2000 – 2006, |
| --- | --- | --- |

V.

Dvor audítorov poskytuje niekoľko odporúčaní, ktoré majú zvýšiť užitočnosť preskúmania a revízie v polovici obdobia v kontexte flexibilnejšieho nastavenia pravidiel pre štrukturálne fondy, ktoré sa budú uplatňovať v programovom období 2007 – 2013:

—

rýchle a účinné ukončenie programov z rokov 2000 – 2006,

| — | lepšie ukazovatele výkonnosti, |
| --- | --- |

—

lepšie ukazovatele výkonnosti,

| — | starostlivé načasovanie hodnotenia výdavkov (s využitím zvýšenej flexibility reformovaného systému), |
| --- | --- |

—

starostlivé načasovanie hodnotenia výdavkov (s využitím zvýšenej flexibility reformovaného systému),

| — | kratšiu a rýchlejšiu revíziu v polovici obdobia, |
| --- | --- |

—

kratšiu a rýchlejšiu revíziu v polovici obdobia,

| — | včasné a relevantné pokyny Komisie, |
| --- | --- |

—

včasné a relevantné pokyny Komisie,

| — | osobitnú pozornosť programom a mechanizmom na spravovanie výdavkov na priority politík EÚ. |
| --- | --- |

—

osobitnú pozornosť programom a mechanizmom na spravovanie výdavkov na priority politík EÚ.

ÚVOD

Štrukturálne fondy

| 1. | Štrukturálne fondy sú hlavným nástrojom politiky Únie na podporu cieľov v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti stanovených v Zmluve o ES. |
| --- | --- |

1.

Štrukturálne fondy sú hlavným nástrojom politiky Únie na podporu cieľov v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti stanovených v Zmluve o ES.

| 2. | Existujú štyri štrukturálne fondy: Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF), Európsky sociálny fond (ESF), „usmerňovacia sekcia“ Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (usmerňovacia sekcia EPUZF) a Finančný nástroj na usmerňovanie rybného hospodárstva (FNURH). Výdavky sa plánujú a realizujú na viacročnom základe v „programových obdobiach“. Podporujú sa tým investície do fyzického a ľudského kapitálu v rámci členských štátov. Členské štáty platia („spolufinancujú“) časť nákladov na príslušné investičné projekty. |
| --- | --- |

2.

Existujú štyri štrukturálne fondy: Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF), Európsky sociálny fond (ESF), „usmerňovacia sekcia“ Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (usmerňovacia sekcia EPUZF) a Finančný nástroj na usmerňovanie rybného hospodárstva (FNURH). Výdavky sa plánujú a realizujú na viacročnom základe v „programových obdobiach“. Podporujú sa tým investície do fyzického a ľudského kapitálu v rámci členských štátov. Členské štáty platia („spolufinancujú“) časť nákladov na príslušné investičné projekty.

Štrukturálne fondy na obdobie 2000 – 2006

| 3. | Európska rada na svojom zasadnutí v Berlíne (v marci 1999) schválila, aby sa zo štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 poskytlo 195 mld. EUR (219 mld. EUR v cenách z roku 2005). Viac ako 90 % z fondov sa malo vyčerpať na plnenie troch cieľov:






  — | cieľ 1: podpora rozvoja a štrukturálnej zmeny regiónov, ktorých rozvoj zaostáva (regióny, ktorých HDP na obyvateľa predstavuje menej ako 75 % priemeru Spoločenstva). Na cieľ 1 sa malo vyčleniť okolo 70 % celkových výdavkov, |
| --- | --- | --- |

3.

Európska rada na svojom zasadnutí v Berlíne (v marci 1999) schválila, aby sa zo štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 poskytlo 195 mld. EUR (219 mld. EUR v cenách z roku 2005). Viac ako 90 % z fondov sa malo vyčerpať na plnenie troch cieľov:

—

cieľ 1: podpora rozvoja a štrukturálnej zmeny regiónov, ktorých rozvoj zaostáva (regióny, ktorých HDP na obyvateľa predstavuje menej ako 75 % priemeru Spoločenstva). Na cieľ 1 sa malo vyčleniť okolo 70 % celkových výdavkov,

| — | cieľ 2: podpora hospodárskej a sociálnej premeny oblastí (okrem regiónov cieľa 1), ktoré čelia štrukturálnym ťažkostiam (priemyselné, vidiecke, mestské oblasti a oblasti závislé od rybolovu), |
| --- | --- |

—

cieľ 2: podpora hospodárskej a sociálnej premeny oblastí (okrem regiónov cieľa 1), ktoré čelia štrukturálnym ťažkostiam (priemyselné, vidiecke, mestské oblasti a oblasti závislé od rybolovu),

| — | cieľ 3: podpora (okrem regiónov cieľa 1) prispôsobovania a modernizácie politík a systémov vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti. |
| --- | --- |

—

cieľ 3: podpora (okrem regiónov cieľa 1) prispôsobovania a modernizácie politík a systémov vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti.

| 4. | Plánované celkové výdavky schválené v Berlíne boli pridelené približne na 400 národných a regionálnych programov (1) na základe komplexného procesu „programovania“, ktorý obsahoval tieto hlavné prvky (2):






  — | Komisia pre počiatočné programovanie a následne pre preskúmanie v polovici obdobia vydala (3) indikatívne usmernenia k programovaniu vo vzťahu k cieľom fondov, |
| --- | --- | --- |

4.

Plánované celkové výdavky schválené v Berlíne boli pridelené približne na 400 národných a regionálnych programov (1) na základe komplexného procesu „programovania“, ktorý obsahoval tieto hlavné prvky (2):

—

Komisia pre počiatočné programovanie a následne pre preskúmanie v polovici obdobia vydala (3) indikatívne usmernenia k programovaniu vo vzťahu k cieľom fondov,

| — | členské štáty rokovali s Komisiou o „rámcoch podpory Spoločenstva“ (RPS), v ktorých sa stanovuje stratégia a priority pre činnosť fondov a členského štátu, |
| --- | --- |

—

členské štáty rokovali s Komisiou o „rámcoch podpory Spoločenstva“ (RPS), v ktorých sa stanovuje stratégia a priority pre činnosť fondov a členského štátu,

| — | každý RPS bol implementovaný pomocou „operačných programov“ (OP) (4) schválených Komisiou, |
| --- | --- |

—

každý RPS bol implementovaný pomocou „operačných programov“ (OP) (4) schválených Komisiou,

| — | regióny alebo členské štáty potom schválili jednotlivé projekty na implementáciu operačných programov, |
| --- | --- |

—

regióny alebo členské štáty potom schválili jednotlivé projekty na implementáciu operačných programov,

| — | programy sa mali podľa ustanovenia preskúmať v polovici programového obdobia („revízia v polovici obdobia“) (5). |
| --- | --- |

—

programy sa mali podľa ustanovenia preskúmať v polovici programového obdobia („revízia v polovici obdobia“) (5).

| 5. | Na výdavky mali dohliadať „monitorovacie výbory“ zriadené príslušným členským štátom, v ktorých mali byť aj zástupcovia Komisie (6) (vo funkcii poradcov). |
| --- | --- |

5.

Na výdavky mali dohliadať „monitorovacie výbory“ zriadené príslušným členským štátom, v ktorých mali byť aj zástupcovia Komisie (6) (vo funkcii poradcov).

| 6. | Do riadenia štrukturálnych fondov na programové obdobie 2000 – 2006 sa zaviedli dve inovácie významné vo vzťahu k tejto správe: výkonnostná rezerva a pravidlo „N + 2“ (7) (pozri rámčeky 1 a 2).

  Rámček 1Výkonnostná rezervaV nariadeniach o štrukturálnych fondoch na programové obdobie 2000 – 2006 sa požaduje, aby Komisia pri prideľovaní finančných prostriedkov zo štrukturálneho fondu zadržala 4 % z každého operačného programu. Na podporu účelného a efektívneho využívania finančných prostriedkov Spoločenstva mala byť táto rezerva pridelená na základe porovnateľnej úspešnosti programov na operačné programy členských štátov a v rámci nich v roku 2004.Výkonnostná rezerva bola opatrením len v obmedzenom rozsahu. Finančné prostriedky sa nemohli presúvať medzi členskými štátmi ani medzi programami spadajúcimi pod odlišné ciele. A takisto sa nemohla ani naďalej zadržiavať žiadna časť rezervy. |
| --- | --- |

6.

Do riadenia štrukturálnych fondov na programové obdobie 2000 – 2006 sa zaviedli dve inovácie významné vo vzťahu k tejto správe: výkonnostná rezerva a pravidlo „N + 2“ (7) (pozri rámčeky 1 a 2).

Rámček 1Výkonnostná rezervaV nariadeniach o štrukturálnych fondoch na programové obdobie 2000 – 2006 sa požaduje, aby Komisia pri prideľovaní finančných prostriedkov zo štrukturálneho fondu zadržala 4 % z každého operačného programu. Na podporu účelného a efektívneho využívania finančných prostriedkov Spoločenstva mala byť táto rezerva pridelená na základe porovnateľnej úspešnosti programov na operačné programy členských štátov a v rámci nich v roku 2004.Výkonnostná rezerva bola opatrením len v obmedzenom rozsahu. Finančné prostriedky sa nemohli presúvať medzi členskými štátmi ani medzi programami spadajúcimi pod odlišné ciele. A takisto sa nemohla ani naďalej zadržiavať žiadna časť rezervy.

Rámček 2Pravidlo N + 2Pravidlo N + 2 je určené na zabránenie nadmernému navyšovaniu nevyužitých záväzkov v prípade operačného programu, čo môže skomplikovať ukončenie a narušiť nasledujúce programy, – stimuláciou „čerpania finančných prostriedkov“ v súlade s cieľmi. Zabezpečuje, aby v prípade, keď záväzok nebol do dvoch rokov od zahrnutia do rozpočtu krytý platbami (8), prepadol („zrušenie viazanosti“) a nenahradil sa, t. j. čerpanie sa krátilo v porovnaní s celkovými výdavkami schválenými Európskou radou v Berlíne.

Hodnotenie a posudzovanie štrukturálnych fondov

| 7. | V nariadení o rozpočtových pravidlách, v ktorom sú obsiahnuté pravidlá rozpočtového hospodárenia Spoločenstva, sa stanovuje, že čerpanie EÚ musí byť hospodárne, účelné a efektívne. Ciele musia byť stanovené pre všetky odvetvia činnosti, ktoré sú zahrnuté do rozpočtu, a ich dosahovanie sa musí monitorovať pomocou ukazovateľov výkonnosti. Výdavky musia okrem toho podliehať predbežnému a následnému hodnoteniu (9). |
| --- | --- |

7.

V nariadení o rozpočtových pravidlách, v ktorom sú obsiahnuté pravidlá rozpočtového hospodárenia Spoločenstva, sa stanovuje, že čerpanie EÚ musí byť hospodárne, účelné a efektívne. Ciele musia byť stanovené pre všetky odvetvia činnosti, ktoré sú zahrnuté do rozpočtu, a ich dosahovanie sa musí monitorovať pomocou ukazovateľov výkonnosti. Výdavky musia okrem toho podliehať predbežnému a následnému hodnoteniu (9).

| 8. | V nariadeniach o štrukturálnych fondoch na programové obdobie 2000 – 2006 sa stanovilo, ako sa tieto zásady majú uplatňovať na štrukturálne fondy. Predovšetkým to malo byť:






  — | predbežné hodnotenie pre každý RPS alebo OP, ktorý sa vykonával v členských štátoch, aby poskytol základ na prípravu plánov rozvoja (10), |
| --- | --- | --- |

8.

V nariadeniach o štrukturálnych fondoch na programové obdobie 2000 – 2006 sa stanovilo, ako sa tieto zásady majú uplatňovať na štrukturálne fondy. Predovšetkým to malo byť:

—

predbežné hodnotenie pre každý RPS alebo OP, ktorý sa vykonával v členských štátoch, aby poskytol základ na prípravu plánov rozvoja (10),

| — | hodnotenie v polovici obdobia uskutočnené nezávislým posudzovateľom v rámci zodpovednosti orgánu, ktorý spravuje výdavky, v spolupráci s Komisiou a členským štátom; jeho cieľom bolo preskúmať počiatočné výsledky, ich významnosť, rozsah dosiahnutých cieľov, využitie finančných prostriedkov, monitorovanie a vykonávanie (11), |
| --- | --- |

—

hodnotenie v polovici obdobia uskutočnené nezávislým posudzovateľom v rámci zodpovednosti orgánu, ktorý spravuje výdavky, v spolupráci s Komisiou a členským štátom; jeho cieľom bolo preskúmať počiatočné výsledky, ich významnosť, rozsah dosiahnutých cieľov, využitie finančných prostriedkov, monitorovanie a vykonávanie (11),

| — | následné hodnotenie vzťahujúce sa na využívanie zdrojov a efektívnosť a účinnosť intervencie, ktoré vykonáva Komisia v spolupráci s členským štátom a orgánom spravujúcim príslušné výdavky (12). |
| --- | --- |

—

následné hodnotenie vzťahujúce sa na využívanie zdrojov a efektívnosť a účinnosť intervencie, ktoré vykonáva Komisia v spolupráci s členským štátom a orgánom spravujúcim príslušné výdavky (12).

| 9. | Dvor audítorov preveril opatrenia pre predbežné hodnotenie a programovanie tvorby štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 v osobitnej správe č. 7/2003 (13). Dvor audítorov okrem iného zaznamenal, že:






  — | výška pridelených rozpočtových prostriedkoch sa ani tak neurčovala podľa dobre pripravenej stratégie rozvoja a efektívnosti štrukturálnych fondov, ale na základe maximalizácie pravdepodobného čerpania finančných prostriedkov, |
| --- | --- | --- |

9.

Dvor audítorov preveril opatrenia pre predbežné hodnotenie a programovanie tvorby štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 v osobitnej správe č. 7/2003 (13). Dvor audítorov okrem iného zaznamenal, že:

—

výška pridelených rozpočtových prostriedkoch sa ani tak neurčovala podľa dobre pripravenej stratégie rozvoja a efektívnosti štrukturálnych fondov, ale na základe maximalizácie pravdepodobného čerpania finančných prostriedkov,

| — | následné hodnotenie malo len malý vplyv na proces programovania. Hodnotenie sa obmedzovalo na odôvodnenie programovania, ako ho navrhli členské štáty, a len zriedkakedy posudzovalo jeho opodstatnenosť a základnú stratégiu. Neuskutočnilo sa žiadne kritické posúdenie ani analýza alternatívnych stratégií. |
| --- | --- |

—

následné hodnotenie malo len malý vplyv na proces programovania. Hodnotenie sa obmedzovalo na odôvodnenie programovania, ako ho navrhli členské štáty, a len zriedkakedy posudzovalo jeho opodstatnenosť a základnú stratégiu. Neuskutočnilo sa žiadne kritické posúdenie ani analýza alternatívnych stratégií.

| 10. | Dvor audítorov preveril aj následné hodnotenia väčšiny výdavkov štrukturálnych fondov za predchádzajúce programové obdobie (1994 – 1999), ktoré vykonala Komisia (14). Dvor audítorov zistil niekoľko závažných nedostatkov vo vykonaných hodnoteniach a dohľade Komisie nad nimi a odporučil, aby sa zabezpečil súlad dostupných údajov a pridelených zdrojov s cieľmi, ktoré by mali byť reálne, a pre budúce hodnotenia navrhol niektoré zmeny v rozsahu a prístupe. |
| --- | --- |

10.

Dvor audítorov preveril aj následné hodnotenia väčšiny výdavkov štrukturálnych fondov za predchádzajúce programové obdobie (1994 – 1999), ktoré vykonala Komisia (14). Dvor audítorov zistil niekoľko závažných nedostatkov vo vykonaných hodnoteniach a dohľade Komisie nad nimi a odporučil, aby sa zabezpečil súlad dostupných údajov a pridelených zdrojov s cieľmi, ktoré by mali byť reálne, a pre budúce hodnotenia navrhol niektoré zmeny v rozsahu a prístupe.

Hodnotenie a preskúmanie v polovici obdobia a pridelenie výkonnostnej rezervy

| 11. | V nariadení o štrukturálnych fondoch sa ustanovil sled postupov, ktoré sa mali uplatniť približne v polovici programového obdobia 2000 – 2006:






  — | od členských štátov sa požadovalo, aby vykonali hodnotenie programov v polovici obdobia a do konca roku 2003 predložili výsledky Komisii (15), |
| --- | --- | --- |

11.

V nariadení o štrukturálnych fondoch sa ustanovil sled postupov, ktoré sa mali uplatniť približne v polovici programového obdobia 2000 – 2006:

—

od členských štátov sa požadovalo, aby vykonali hodnotenie programov v polovici obdobia a do konca roku 2003 predložili výsledky Komisii (15),

| — | do rovnakého dátumu sa na základe opatrení pre výkonnostnú rezervu od nich požadovalo, aby posúdili výkonnosť operačných programov (16), |
| --- | --- |

—

do rovnakého dátumu sa na základe opatrení pre výkonnostnú rezervu od nich požadovalo, aby posúdili výkonnosť operačných programov (16),

| — | do 31. marca 2004 mala Komisia prideliť výkonnostnú rezervu na základe návrhu príslušného členského štátu (17), |
| --- | --- |

—

do 31. marca 2004 mala Komisia prideliť výkonnostnú rezervu na základe návrhu príslušného členského štátu (17),

| — | plány čerpania prostriedkov by v prípade potreby mohli podliehať následnej revízii v polovici obdobia (18). |
| --- | --- |

—

plány čerpania prostriedkov by v prípade potreby mohli podliehať následnej revízii v polovici obdobia (18).

| 12. | V nariadení o štrukturálnych fondoch sa stanovilo, že hodnotenia v polovici obdobia sú mienené ako vklad k prideľovaniu výkonnostnej rezervy, ako aj k akejkoľvek revízii programov v polovici obdobia. Komisia bola preto povinná preskúmať, či hodnotenia v polovici obdobia boli na tieto účely vhodné (19). |
| --- | --- |

12.

V nariadení o štrukturálnych fondoch sa stanovilo, že hodnotenia v polovici obdobia sú mienené ako vklad k prideľovaniu výkonnostnej rezervy, ako aj k akejkoľvek revízii programov v polovici obdobia. Komisia bola preto povinná preskúmať, či hodnotenia v polovici obdobia boli na tieto účely vhodné (19).

ROZSAH AUDITU

| 13. | Dvor audítorov prostredníctvom svojho auditu preskúmal, či boli tieto tri „procesy v polovici obdobia“ vykonané efektívne a ako ovplyvnili čerpanie zo štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

13.

Dvor audítorov prostredníctvom svojho auditu preskúmal, či boli tieto tri „procesy v polovici obdobia“ vykonané efektívne a ako ovplyvnili čerpanie zo štrukturálnych fondov.

| 14. | Cieľom auditu bolo predovšetkým zistiť, či:






  — | hodnotenia v polovici obdobia poskytli náležité a užitočné posúdenie výdavkov štrukturálnych fondov, |
| --- | --- | --- |

14.

Cieľom auditu bolo predovšetkým zistiť, či:

—

hodnotenia v polovici obdobia poskytli náležité a užitočné posúdenie výdavkov štrukturálnych fondov,

| — | výkonnostná rezerva bola pridelená tak, aby sa uprednostnili efektívne a dobre riadené výdavkové programy, |
| --- | --- |

—

výkonnostná rezerva bola pridelená tak, aby sa uprednostnili efektívne a dobre riadené výdavkové programy,

| — | revízia v polovici obdobia viedla k aktualizácii priorít a zlepšilo sa cielenie výdavkových programov. |
| --- | --- |

—

revízia v polovici obdobia viedla k aktualizácii priorít a zlepšilo sa cielenie výdavkových programov.

| 15. | Audit bol zameraný na ERDF a ESF ako na hlavné zložky štrukturálnych fondov. Počas auditu Dvor audítorov:






  — | preskúmal usmernenia Komisie pre tieto tri procesy, |
| --- | --- | --- |

15.

Audit bol zameraný na ERDF a ESF ako na hlavné zložky štrukturálnych fondov. Počas auditu Dvor audítorov:

—

preskúmal usmernenia Komisie pre tieto tri procesy,

| — | preskúmal hodnotiace správy a návrhy na použitie výkonnostnej rezervy a revízie v polovici obdobia pre 5 RPS a 20 operačných programov/jednotných programových dokumentov (20), |
| --- | --- |

—

preskúmal hodnotiace správy a návrhy na použitie výkonnostnej rezervy a revízie v polovici obdobia pre 5 RPS a 20 operačných programov/jednotných programových dokumentov (20),

| — | zhodnotil vlastné posúdenie hodnotenia zo strany Komisie, |
| --- | --- |

—

zhodnotil vlastné posúdenie hodnotenia zo strany Komisie,

| — | analyzoval pridelenie výkonnostnej rezervy a dosah revízie v polovici obdobia. |
| --- | --- |

—

analyzoval pridelenie výkonnostnej rezervy a dosah revízie v polovici obdobia.

HARMONOGRAM

| 16. | V ranom štádiu programového obdobia 2000 – 2006 boli, pokiaľ ide o vynaložené výdavky, vykonané tieto procesy „v polovici obdobia“:






  — | Rozpočty Spoločenstva boli od roku 2000 v súlade s dohodou Európskej rady v Berlíne o tom, aby Únia prijala záväzky na čerpanie 195 mld. EUR zo štrukturálnych fondov počas obdobia 2000 – 2006. V prípade viacročných programov je však obvyklé, že platby – čerpanie finančných prostriedkov – zaostávali za záväzkami. |
| --- | --- | --- |

16.

V ranom štádiu programového obdobia 2000 – 2006 boli, pokiaľ ide o vynaložené výdavky, vykonané tieto procesy „v polovici obdobia“:

—

Rozpočty Spoločenstva boli od roku 2000 v súlade s dohodou Európskej rady v Berlíne o tom, aby Únia prijala záväzky na čerpanie 195 mld. EUR zo štrukturálnych fondov počas obdobia 2000 – 2006. V prípade viacročných programov je však obvyklé, že platby – čerpanie finančných prostriedkov – zaostávali za záväzkami.

| — | Operačné programy sa prijímali pomalšie, ako sa plánovalo (pozri osobitnú správu č. 7/2003, body 18 – 24): väčšina z nich v roku 2001, niektoré až v roku 2002. |
| --- | --- |

—

Operačné programy sa prijímali pomalšie, ako sa plánovalo (pozri osobitnú správu č. 7/2003, body 18 – 24): väčšina z nich v roku 2001, niektoré až v roku 2002.

| — | V roku 2000 a 2001 bolo prvoradým záujmom členských štátov a regiónov dokončiť realizáciu generácie programov štrukturálnych fondov na roky 1994 – 1999, čo spomalilo realizáciu nových programov. |
| --- | --- |

—

V roku 2000 a 2001 bolo prvoradým záujmom členských štátov a regiónov dokončiť realizáciu generácie programov štrukturálnych fondov na roky 1994 – 1999, čo spomalilo realizáciu nových programov.

| — | Keďže členské štáty mali predložiť hodnotenie v polovici obdobia do konca roku 2003, hodnotitelia museli vykonať posúdenie na základe informácií a údajov dostupných koncom roku 2002 alebo najneskôr na jeseň roku 2003. |
| --- | --- |

—

Keďže členské štáty mali predložiť hodnotenie v polovici obdobia do konca roku 2003, hodnotitelia museli vykonať posúdenie na základe informácií a údajov dostupných koncom roku 2002 alebo najneskôr na jeseň roku 2003.

| 17. | Koncom roku 2002 bol takmer celý objem celkových výdavkov schválených Európskou radou v Berlíne pridelený na programy, ale vyčerpalo sa iba 20 mld. EUR (približne desatina celkovej čiastky). Koncom roku 2003 sa dokonca vyčerpalo len okolo 60 mld. EUR (približne jedna tretina). |
| --- | --- |

17.

Koncom roku 2002 bol takmer celý objem celkových výdavkov schválených Európskou radou v Berlíne pridelený na programy, ale vyčerpalo sa iba 20 mld. EUR (približne desatina celkovej čiastky). Koncom roku 2003 sa dokonca vyčerpalo len okolo 60 mld. EUR (približne jedna tretina).

POSÚDENIE HODNOTENIA V POLOVICI OBDOBIA

| 18. | Ako bolo vysvetlené v bode 8, v samotnom nariadení o štrukturálnych fondoch sú pre hodnotenie v polovici obdobia stanovené len obmedzené ciele. V pracovnom dokumente Komisie (pracovný dokument č. 8: Hodnotenie intervencie štrukturálnych fondov v polovici obdobia, 5. decembra 2000) je členským štátom poskytnuté rozsiahlejšie usmernenie a ambicióznejšie ciele pre hodnotenie v polovici obdobia. Hlavným cieľom hodnotenia malo byť posúdenie skutočnej výkonnosti tejto formy pomoci na základe jej pretrvávajúcej relevantnosti a efektívnosti a účelnosti jej implementácie. V pracovnom dokumente sa stanovili hodnotiace otázky a obsah hodnotiacej správy (pozri rámček 3).

  Rámček 3Úloha hodnotenia v polovici obdobia podľa pracovného dokumentu č. 8





  — | Posúdiť, či celková forma pomoci je naďalej vhodným prostriedkom na riešenie problémov regiónu alebo odvetvia. |
| --- | --- | --- |

18.

Ako bolo vysvetlené v bode 8, v samotnom nariadení o štrukturálnych fondoch sú pre hodnotenie v polovici obdobia stanovené len obmedzené ciele. V pracovnom dokumente Komisie (pracovný dokument č. 8: Hodnotenie intervencie štrukturálnych fondov v polovici obdobia, 5. decembra 2000) je členským štátom poskytnuté rozsiahlejšie usmernenie a ambicióznejšie ciele pre hodnotenie v polovici obdobia. Hlavným cieľom hodnotenia malo byť posúdenie skutočnej výkonnosti tejto formy pomoci na základe jej pretrvávajúcej relevantnosti a efektívnosti a účelnosti jej implementácie. V pracovnom dokumente sa stanovili hodnotiace otázky a obsah hodnotiacej správy (pozri rámček 3).

Rámček 3Úloha hodnotenia v polovici obdobia podľa pracovného dokumentu č. 8





  —

Posúdiť, či celková forma pomoci je naďalej vhodným prostriedkom na riešenie problémov regiónu alebo odvetvia.

| — | Preskúmať, či strategické osi, priority a ciele sú koherentné a stále relevantné, aký pokrok sa vykonal smerom k dosiahnutiu týchto cieľov a do akej miery ich je možné v skutočnosti dosiahnuť. |
| --- | --- |

—

Preskúmať, či strategické osi, priority a ciele sú koherentné a stále relevantné, aký pokrok sa vykonal smerom k dosiahnutiu týchto cieľov a do akej miery ich je možné v skutočnosti dosiahnuť.

| — | Posúdiť kvantifikáciu cieľov, konkrétne, do akej miery uľahčili monitorovanie a hodnotenie. |
| --- | --- |

—

Posúdiť kvantifikáciu cieľov, konkrétne, do akej miery uľahčili monitorovanie a hodnotenie.

| — | Posúdiť, do akej miery sa horizontálne priority – najmä rovnosť príležitostí a životné prostredie – integrovali do foriem pomoci. |
| --- | --- |

—

Posúdiť, do akej miery sa horizontálne priority – najmä rovnosť príležitostí a životné prostredie – integrovali do foriem pomoci.

| — | Analyzovať adekvátnosť implementačných a monitorovacích opatrení. |
| --- | --- |

—

Analyzovať adekvátnosť implementačných a monitorovacích opatrení.

| — | Prezentovať výsledky vo vzťahu k ukazovateľom schváleným pre výkonnostnú rezervu. |
| --- | --- |

—

Prezentovať výsledky vo vzťahu k ukazovateľom schváleným pre výkonnostnú rezervu.

| 19. | V tom istom pracovnom dokumente Komisie bolo uvedené, že rozsah hodnotenia (a teda náklady naň) by mal byť úmerný rozsahu programu, s uvedením príkladu, že makroekonomické modelovanie by bolo vhodné pre rozsiahle RPS v rámci cieľa 1, a nie pre malé programy cieľov 2 alebo 3. Poplatky za hodnotenie boli čiastočne financované z finančných prostriedkov EÚ. Konečné náklady na poplatky spojené s hodnotením boli vo výške 40 mil. EUR, a teda zostali pod úrovňou 0,1 % ročných výdavkov na štrukturálne fondy. (Okrem toho Komisii vznikli pri práci s hodnoteniami administratívne náklady, ktoré nie sú v súčasnosti kvantifikovateľné). |
| --- | --- |

19.

V tom istom pracovnom dokumente Komisie bolo uvedené, že rozsah hodnotenia (a teda náklady naň) by mal byť úmerný rozsahu programu, s uvedením príkladu, že makroekonomické modelovanie by bolo vhodné pre rozsiahle RPS v rámci cieľa 1, a nie pre malé programy cieľov 2 alebo 3. Poplatky za hodnotenie boli čiastočne financované z finančných prostriedkov EÚ. Konečné náklady na poplatky spojené s hodnotením boli vo výške 40 mil. EUR, a teda zostali pod úrovňou 0,1 % ročných výdavkov na štrukturálne fondy. (Okrem toho Komisii vznikli pri práci s hodnoteniami administratívne náklady, ktoré nie sú v súčasnosti kvantifikovateľné).

Výsledky hodnotení

| 20. | Takmer pri všetkých hodnoteniach sa dospelo k záveru, že počiatočná stratégia rozvoja je naďalej relevantná, ale bolo príliš skoro na posúdenie efektívnosti. Komisia použila zistenia z hodnotení vo svojej správe Hodnotenie regiónov cieľa 1 a 2 v polovici obdobia: rastúca kapacita hodnotenia (november 2004). Zhrnutie Komisie je uvedené v rámčeku 4.

  Rámček 4Odpovede hodnotiteľov na hodnotiace otázky





  — | Takmer vo všetkých prípadoch dospeli hodnotitelia k názoru, že stratégie prijaté v programoch boli naďalej vhodné. |
| --- | --- | --- |

20.

Takmer pri všetkých hodnoteniach sa dospelo k záveru, že počiatočná stratégia rozvoja je naďalej relevantná, ale bolo príliš skoro na posúdenie efektívnosti. Komisia použila zistenia z hodnotení vo svojej správe Hodnotenie regiónov cieľa 1 a 2 v polovici obdobia: rastúca kapacita hodnotenia (november 2004). Zhrnutie Komisie je uvedené v rámčeku 4.

Rámček 4Odpovede hodnotiteľov na hodnotiace otázky





  —

Takmer vo všetkých prípadoch dospeli hodnotitelia k názoru, že stratégie prijaté v programoch boli naďalej vhodné.

| — | V mnohých prípadoch bolo príliš skoro na posúdenie efektívnosti vzhľadom na neskorý alebo pomalý začiatok programov. Problémom bol monitorovací systém, ktorý často vyžadoval revíziu definície ukazovateľov a ich cieľov. |
| --- | --- |

—

V mnohých prípadoch bolo príliš skoro na posúdenie efektívnosti vzhľadom na neskorý alebo pomalý začiatok programov. Problémom bol monitorovací systém, ktorý často vyžadoval revíziu definície ukazovateľov a ich cieľov.

| — | Podobne bolo príliš skoro na
  zmeranie dosahu, aj keď v niektorých prípadoch hodnotenia obsahovali odporúčanie na revíziu cieľov založené na skúsenostiach z prvých rokov realizácie. Z makroekonomického modelovania uskutočneného v prípade veľkých RPS vyplýva, že programy smerujú k dosiahnutiu svojich všeobecných cieľov. |
| --- | --- |

—

Podobne bolo príliš skoro na
  zmeranie dosahu, aj keď v niektorých prípadoch hodnotenia obsahovali odporúčanie na revíziu cieľov založené na skúsenostiach z prvých rokov realizácie. Z makroekonomického modelovania uskutočneného v prípade veľkých RPS vyplýva, že programy smerujú k dosiahnutiu svojich všeobecných cieľov.

| — | Účelnosť bola častejšie definovaná skôr ako schopnosť čerpania finančných prostriedkov než ako náklady na výstup alebo dosiahnutý výsledok. Schopnosť čerpania finančných prostriedkov sa jasne zlepšila (t. j. finančné prostriedky sa čerpali rýchlejšie ako v minulosti) v dôsledku požiadaviek pravidla N + 2. |
| --- | --- |

—

Účelnosť bola častejšie definovaná skôr ako schopnosť čerpania finančných prostriedkov než ako náklady na výstup alebo dosiahnutý výsledok. Schopnosť čerpania finančných prostriedkov sa jasne zlepšila (t. j. finančné prostriedky sa čerpali rýchlejšie ako v minulosti) v dôsledku požiadaviek pravidla N + 2.

| — | Pri hodnoteniach sa odhalila naliehavú potreba lepšej kvantifikácie cieľov. |
| --- | --- |

—

Pri hodnoteniach sa odhalila naliehavú potreba lepšej kvantifikácie cieľov.

| — | Implementačné systémy podľa zistení spĺňali požiadavky nariadení a v poslednom čase sa výrazne zlepšili. |
| --- | --- |

—

Implementačné systémy podľa zistení spĺňali požiadavky nariadení a v poslednom čase sa výrazne zlepšili.

Posúdenie hodnotení Komisiou

| 21. | Na hodnotení kvality hodnotení sa podieľali členské štáty, monitorovacie výbory a Komisia. Oddelenia Komisie preskúmali hodnotiace správy v štádiu návrhu a v konečnom štádiu. Komisia musela pracovať v podmienkach náročných termínov stanovených v nariadení a od januára do marca 2004 musela naraz posúdiť hodnotiace správy týkajúce sa približne 400 programov. Komisia okrem svojich zamestnancov zamestnala aj externých hodnotiteľov, aby úlohu dokončila včas. |
| --- | --- |

21.

Na hodnotení kvality hodnotení sa podieľali členské štáty, monitorovacie výbory a Komisia. Oddelenia Komisie preskúmali hodnotiace správy v štádiu návrhu a v konečnom štádiu. Komisia musela pracovať v podmienkach náročných termínov stanovených v nariadení a od januára do marca 2004 musela naraz posúdiť hodnotiace správy týkajúce sa približne 400 programov. Komisia okrem svojich zamestnancov zamestnala aj externých hodnotiteľov, aby úlohu dokončila včas.

| 22. | Preskúmanie zistení hodnotiteľov, ktoré uskutočnila Komisia (21), je uvedené v správe Zvyšujúca sa kapacita hodnotenia. Komisia zistila, že:






  — | hodnotenia sa vo všeobecnosti zakladali na vhodnej metodike, |
| --- | --- | --- |

22.

Preskúmanie zistení hodnotiteľov, ktoré uskutočnila Komisia (21), je uvedené v správe Zvyšujúca sa kapacita hodnotenia. Komisia zistila, že:

—

hodnotenia sa vo všeobecnosti zakladali na vhodnej metodike,

| — | mnohé hodnotenia sťažovali nedostatočné monitorovacie systémy, |
| --- | --- |

—

mnohé hodnotenia sťažovali nedostatočné monitorovacie systémy,

| — | je potrebné zlepšiť dáta z primárneho prieskumu reálnosti programov, |
| --- | --- |

—

je potrebné zlepšiť dáta z primárneho prieskumu reálnosti programov,

| — | niektoré hodnotenia neboli z hľadiska analýzy dostatočné alebo veľakrát nepriniesli dostatočne operatívne závery a odporúčania, |
| --- | --- |

—

niektoré hodnotenia neboli z hľadiska analýzy dostatočné alebo veľakrát nepriniesli dostatočne operatívne závery a odporúčania,

| — | výsledky ekonomického modelovania obvykle obmedzené na väčšie programy sa pre veľké rozdiely v použitých prístupoch nedajú porovnať, |
| --- | --- |

—

výsledky ekonomického modelovania obvykle obmedzené na väčšie programy sa pre veľké rozdiely v použitých prístupoch nedajú porovnať,

| — | niektorí hodnotitelia kládli nadmerný dôraz na finančnú analýzu a pre nedostupné monitorovacie údaje, ale aj pre silné zameranie na čerpanie kvôli požiadavkám N + 2 nevenovali dostatočnú pozornosť tomu, čo sa prostredníctvom programov dosiahlo. Toto viedlo k odporúčaniam, ktoré sa zameriavali výhradne na financie, a nie na preskúmanie strategických dôsledkov takýchto prerozdelení finančných prostriedkov (22). |
| --- | --- |

—

niektorí hodnotitelia kládli nadmerný dôraz na finančnú analýzu a pre nedostupné monitorovacie údaje, ale aj pre silné zameranie na čerpanie kvôli požiadavkám N + 2 nevenovali dostatočnú pozornosť tomu, čo sa prostredníctvom programov dosiahlo. Toto viedlo k odporúčaniam, ktoré sa zameriavali výhradne na financie, a nie na preskúmanie strategických dôsledkov takýchto prerozdelení finančných prostriedkov (22).

Posúdenie Dvorom audítorov

| 23. | Dvor audítorov pri audite zistil, že hodnotitelia mali veľa problémov a ťažkostí s podaním jasnej odpovede na to, či celková forma pomoci stále predstavovala vhodný prostriedok na riešenie problémov regiónu alebo odvetvia a či sa ciele dali dosiahnuť.






  — | Všetci hodnotitelia sa museli vyrovnať s problémom, že v čase hodnotenia bolo čerpanie len obmedzené. |
| --- | --- | --- |

23.

Dvor audítorov pri audite zistil, že hodnotitelia mali veľa problémov a ťažkostí s podaním jasnej odpovede na to, či celková forma pomoci stále predstavovala vhodný prostriedok na riešenie problémov regiónu alebo odvetvia a či sa ciele dali dosiahnuť.

—

Všetci hodnotitelia sa museli vyrovnať s problémom, že v čase hodnotenia bolo čerpanie len obmedzené.

| — | Takmer polovica hodnotiteľov programov, ktoré Dvor audítorov preskúmal, identifikovala dôležité okruhy záujmu súvisiace s konkrétnymi potrebami rozvoja a navrhla, aby sa kládol väčší dôraz na niektoré oblasti politiky, ktoré súvisia hlavne s Lisabonskou a Göteborskou stratégiou. |
| --- | --- |

—

Takmer polovica hodnotiteľov programov, ktoré Dvor audítorov preskúmal, identifikovala dôležité okruhy záujmu súvisiace s konkrétnymi potrebami rozvoja a navrhla, aby sa kládol väčší dôraz na niektoré oblasti politiky, ktoré súvisia hlavne s Lisabonskou a Göteborskou stratégiou.

| — | Iní hodnotitelia upozornili na vnútorný problém hodnotenia, akým je problém určenia vplyvu doplnkových investícií na stavbu ciest alebo stanovenie dosahu pomoci ESF na celkovú úroveň zamestnanosti. Napríklad v pripomienkach k investíciám na cesty nemecký hodnotiteľ uviedol, že ďalšie investície do ekonomík s dobrou existujúcou infraštruktúrou by mohli dokonca viesť k pomalšiemu rastu, než by bol rast bez týchto investícií (23). Hodnotitelia programov pre Spojené kráľovstvo a Gibraltár uviedli, že pri posudzovaní dosahu ESF na zamestnanosť bolo možné sledovať len hrubú tvorbu pracovných miest. |
| --- | --- |

—

Iní hodnotitelia upozornili na vnútorný problém hodnotenia, akým je problém určenia vplyvu doplnkových investícií na stavbu ciest alebo stanovenie dosahu pomoci ESF na celkovú úroveň zamestnanosti. Napríklad v pripomienkach k investíciám na cesty nemecký hodnotiteľ uviedol, že ďalšie investície do ekonomík s dobrou existujúcou infraštruktúrou by mohli dokonca viesť k pomalšiemu rastu, než by bol rast bez týchto investícií (23). Hodnotitelia programov pre Spojené kráľovstvo a Gibraltár uviedli, že pri posudzovaní dosahu ESF na zamestnanosť bolo možné sledovať len hrubú tvorbu pracovných miest.

| 24. | Komisia v súhrnnej správe Rastúca kapacita hodnotenia venovala týmto problémom a ťažkostiam menšiu pozornosť než pozitívnejším výsledkom hodnotenia. |
| --- | --- |

24.

Komisia v súhrnnej správe Rastúca kapacita hodnotenia venovala týmto problémom a ťažkostiam menšiu pozornosť než pozitívnejším výsledkom hodnotenia.

| 25. | Niektorí hodnotitelia dokázali identifikovať závažné problémy v spôsobe fungovania programov. Napríklad:






  — | hodnotiteľ talianskeho OP PONSIL (finančná pomoc pre podniky) odhadol 50 % účinok mŕtvej váhy (24), |
| --- | --- | --- |

25.

Niektorí hodnotitelia dokázali identifikovať závažné problémy v spôsobe fungovania programov. Napríklad:

—

hodnotiteľ talianskeho OP PONSIL (finančná pomoc pre podniky) odhadol 50 % účinok mŕtvej váhy (24),

| — | v Spojenom kráľovstve hodnotitelia skonštatovali, že program mal len veľmi skromný úspech pri zabezpečovaní značných skutočných presunov osôb, ktoré predtým nepracovali, na trh práce, a zaznamenali, že podpora ESF obvykle posilnila existujúce modely odbornej prípravy vo firmách, v ktorých sa osobám s dobrou kvalifikáciou vo všeobecnosti dostane viac odbornej prípravy. V správe sa však taktiež uvádza, že program bol „neúmerne“ úspešný v pomoci znevýhodneným príjemcom pri hľadaní práce, |
| --- | --- |

—

v Spojenom kráľovstve hodnotitelia skonštatovali, že program mal len veľmi skromný úspech pri zabezpečovaní značných skutočných presunov osôb, ktoré predtým nepracovali, na trh práce, a zaznamenali, že podpora ESF obvykle posilnila existujúce modely odbornej prípravy vo firmách, v ktorých sa osobám s dobrou kvalifikáciou vo všeobecnosti dostane viac odbornej prípravy. V správe sa však taktiež uvádza, že program bol „neúmerne“ úspešný v pomoci znevýhodneným príjemcom pri hľadaní práce,

| — | hodnotitelia rakúskeho burgenlandského operačného programu zistili, že vyššiu mieru čerpania podnietilo skôr pravidlo N + 2 než účinky skutočného rozdelenia prostriedkov, |
| --- | --- |

—

hodnotitelia rakúskeho burgenlandského operačného programu zistili, že vyššiu mieru čerpania podnietilo skôr pravidlo N + 2 než účinky skutočného rozdelenia prostriedkov,

| — | ak hodnotitelia používali makroekonomický model (Nemecko, Španielsko, Portugalsko a Taliansko), odhady vplyvu finančných prostriedkov (najmä čo sa týka rastu HDP) boli často výrazne nižšie v porovnaní s predbežným posúdením, čo naznačuje, že programy by zrejme nesplnili stanovené ciele, |
| --- | --- |

—

ak hodnotitelia používali makroekonomický model (Nemecko, Španielsko, Portugalsko a Taliansko), odhady vplyvu finančných prostriedkov (najmä čo sa týka rastu HDP) boli často výrazne nižšie v porovnaní s predbežným posúdením, čo naznačuje, že programy by zrejme nesplnili stanovené ciele,

| — | Z 25 vybraných RPS, OP a JPD sa vo viac ako polovici hodnotení v polovici obdobia zaznamenali nedostatky, pokiaľ ide o výber projektov a integráciu horizontálnych princípov, ako napríklad životné prostredie, rovnosť príležitosti a informačná spoločnosť. V mnohých prípadoch sa však v hodnoteniach uvádzali len nedostatky a nenavrhovali sa funkčné odporúčania. |
| --- | --- |

—

Z 25 vybraných RPS, OP a JPD sa vo viac ako polovici hodnotení v polovici obdobia zaznamenali nedostatky, pokiaľ ide o výber projektov a integráciu horizontálnych princípov, ako napríklad životné prostredie, rovnosť príležitosti a informačná spoločnosť. V mnohých prípadoch sa však v hodnoteniach uvádzali len nedostatky a nenavrhovali sa funkčné odporúčania.

| 26. | V niektorých iných aspektoch však audit Dvora audítorov potvrdil analýzu Komisie. Hodnotitelia zodpovedali rad otázok ustanovených v pracovnom dokumente č. 8 a pokúsili sa posúdiť pretrvávajúcu koherentnosť a platnosť základných stratégií RPS a OP (vo väčšine prípadov opätovné preskúmanie sociálnych a ekonomických faktorov a príprava revidovanej analýzy silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb programov). Auditom Dvora audítorov sa preukázalo, že implementácia sa posudzovala dôkladnejšie ako efektívnosť, účelnosť a dosah:






  — | hodnotenia obsahovali jasné posúdenie fyzického aj finančného pokroku OP a RPS, |
| --- | --- | --- |

26.

V niektorých iných aspektoch však audit Dvora audítorov potvrdil analýzu Komisie. Hodnotitelia zodpovedali rad otázok ustanovených v pracovnom dokumente č. 8 a pokúsili sa posúdiť pretrvávajúcu koherentnosť a platnosť základných stratégií RPS a OP (vo väčšine prípadov opätovné preskúmanie sociálnych a ekonomických faktorov a príprava revidovanej analýzy silných a slabých stránok, príležitostí a hrozieb programov). Auditom Dvora audítorov sa preukázalo, že implementácia sa posudzovala dôkladnejšie ako efektívnosť, účelnosť a dosah:

—

hodnotenia obsahovali jasné posúdenie fyzického aj finančného pokroku OP a RPS,

| — | na druhej strane sa vždy nevykonali odhady efektívnosti a dosahu alebo sa vykonali čiastočne (napr. hrubá tvorba pracovných miest sa takmer vo všetkých prípadoch prezentovala ako ekvivalent vplyvu na zamestnanosť vzhľadom na opatrenia ERDF aj ESF), |
| --- | --- |

—

na druhej strane sa vždy nevykonali odhady efektívnosti a dosahu alebo sa vykonali čiastočne (napr. hrubá tvorba pracovných miest sa takmer vo všetkých prípadoch prezentovala ako ekvivalent vplyvu na zamestnanosť vzhľadom na opatrenia ERDF aj ESF),

| — | účinky mŕtvej váhy a substitúcie sa posudzovali zriedkavo; veľmi často sa hodnotitelia nesnažili priamo posudzovať tieto účinky, |
| --- | --- |

—

účinky mŕtvej váhy a substitúcie sa posudzovali zriedkavo; veľmi často sa hodnotitelia nesnažili priamo posudzovať tieto účinky,

| — | účelnosť sa neanalyzovala vždy, a ak sa analyzovala, neuviedli sa žiadne závery alebo porovnávacie štandardy ani sa nevydali odporúčania týkajúce sa politiky, |
| --- | --- |

—

účelnosť sa neanalyzovala vždy, a ak sa analyzovala, neuviedli sa žiadne závery alebo porovnávacie štandardy ani sa nevydali odporúčania týkajúce sa politiky,

| — | v niektorých prípadoch sa nevenovala náležitá pozornosť platnosti základnej stratégie. |
| --- | --- |

—

v niektorých prípadoch sa nevenovala náležitá pozornosť platnosti základnej stratégie.

| 27. | Dvor audítorov celkove zhodnotil, že proces hodnotenia umožnil skontrolovať pokrok uskutočnený v programoch, a potvrdil, že implementačné systémy sa v porovnaní s predchádzajúcou generáciou štrukturálnych fondov zlepšili. Na druhej strane sa vyskytli významné nedostatky v monitorovaní a v mnohých prípadoch bolo príliš skoro na hodnotenie efektívnosti, a tým viac na hodnotenie vplyvu programov. |
| --- | --- |

27.

Dvor audítorov celkove zhodnotil, že proces hodnotenia umožnil skontrolovať pokrok uskutočnený v programoch, a potvrdil, že implementačné systémy sa v porovnaní s predchádzajúcou generáciou štrukturálnych fondov zlepšili. Na druhej strane sa vyskytli významné nedostatky v monitorovaní a v mnohých prípadoch bolo príliš skoro na hodnotenie efektívnosti, a tým viac na hodnotenie vplyvu programov.

PRIDELENIE VÝKONNOSTNEJ REZERVY

| 28. | V nariadení sa od začiatku stanovoval obmedzený počet ukazovateľov. Komisia poskytla členským štátom usmernenie v pracovnom dokumente vydanom v roku 1999 (25) o tom, ako posudzovať programy vzhľadom na kritériá na pridelenie výkonnostnej rezervy: efektívnosť, kvalita riadenia a finančné plnenie. Posúdenie výkonnosti sa zakladalo na ukazovateľoch monitorovania, ktoré merajú výsledky v polovici obdobia vo vzťahu k ich konkrétnym počiatočným cieľom. |
| --- | --- |

28.

V nariadení sa od začiatku stanovoval obmedzený počet ukazovateľov. Komisia poskytla členským štátom usmernenie v pracovnom dokumente vydanom v roku 1999 (25) o tom, ako posudzovať programy vzhľadom na kritériá na pridelenie výkonnostnej rezervy: efektívnosť, kvalita riadenia a finančné plnenie. Posúdenie výkonnosti sa zakladalo na ukazovateľoch monitorovania, ktoré merajú výsledky v polovici obdobia vo vzťahu k ich konkrétnym počiatočným cieľom.

| 29. | Pracovný dokument Komisie obsahoval príklady ukazovateľov (26), ktoré sa majú zohľadniť pri skúmaní výkonnosti.
  Pre efektívnosť:






  — | súbor niektorých výstupov vzťahujúcich sa aspoň na polovicu hodnoty programu, |
| --- | --- | --- |

29.

Pracovný dokument Komisie obsahoval príklady ukazovateľov (26), ktoré sa majú zohľadniť pri skúmaní výkonnosti.

Pre efektívnosť:

—

súbor niektorých výstupov vzťahujúcich sa aspoň na polovicu hodnoty programu,

| — | porovnanie aktuálnych a plánovaných výsledkov v prípade zamestnanosti (dočasné/stále pracovné miesta vytvorené alebo zachované) alebo práceschopnosť cieľových skupín. |
| --- | --- |

—

porovnanie aktuálnych a plánovaných výsledkov v prípade zamestnanosti (dočasné/stále pracovné miesta vytvorené alebo zachované) alebo práceschopnosť cieľových skupín.

Pre riadenie:

| — | štyri typy ukazovateľov, meranie monitorovania, finančná kontrola, výber projektov a hodnotiace systémy. |
| --- | --- |

—

štyri typy ukazovateľov, meranie monitorovania, finančná kontrola, výber projektov a hodnotiace systémy.

Pre finančnú výkonnosť:

| — | schopnosť čerpania prostriedkov a miera súkromného financovania. |
| --- | --- |

—

schopnosť čerpania prostriedkov a miera súkromného financovania.

Posúdenie členskými štátmi a pridelenie výkonnostnej rezervy

| 30. | Od členských štátov sa požadovalo, aby vyhodnotili výkonnosť za obdobie, v ktorom sa uskutočnilo v priemere iba 20 % výdavkov. Niektorí hodnotitelia na tento problém poukázali. Napríklad taliansky hodnotiteľ poukázal na to, že na vykonanie všeobecnej analýzy efektívnosti bolo ešte príliš skoro. Vyskytli sa však značné rozdiely v rýchlosti, akou sa implementovali priority programov. Programy, ktoré preskúmal Dvor audítorov, celkovo ukázali rýchlejšie čerpanie v polovici obdobia v prípade fyzickej infraštruktúry než v prípade niektorých priorít a opatrení súvisiacich s Lisabonskými a Göteborskými cieľmi. |
| --- | --- |

30.

Od členských štátov sa požadovalo, aby vyhodnotili výkonnosť za obdobie, v ktorom sa uskutočnilo v priemere iba 20 % výdavkov. Niektorí hodnotitelia na tento problém poukázali. Napríklad taliansky hodnotiteľ poukázal na to, že na vykonanie všeobecnej analýzy efektívnosti bolo ešte príliš skoro. Vyskytli sa však značné rozdiely v rýchlosti, akou sa implementovali priority programov. Programy, ktoré preskúmal Dvor audítorov, celkovo ukázali rýchlejšie čerpanie v polovici obdobia v prípade fyzickej infraštruktúry než v prípade niektorých priorít a opatrení súvisiacich s Lisabonskými a Göteborskými cieľmi.

| 31. | Členské štáty sa pokúsili posúdiť výkonnosť voči ukazovateľom, aj keď proces bol znevýhodnený obmedzeniami niektorých ukazovateľov vypracovaných v predbežnom posudzovaní programov na obdobie 2000 – 2006. Napríklad pri nemeckých a talianskych programoch sa efektívnosť monitorovala len prostredníctvom ukazovateľov výstupu (27). |
| --- | --- |

31.

Členské štáty sa pokúsili posúdiť výkonnosť voči ukazovateľom, aj keď proces bol znevýhodnený obmedzeniami niektorých ukazovateľov vypracovaných v predbežnom posudzovaní programov na obdobie 2000 – 2006. Napríklad pri nemeckých a talianskych programoch sa efektívnosť monitorovala len prostredníctvom ukazovateľov výstupu (27).

| 32. | Návrhy členských štátov na pridelenie výkonnostnej rezervy sa zakladali na kritériách uvedených v bode 29. V prípade španielskych, portugalských a írskych rámcov podpory Spoločenstva členské štáty zašli ďalej a posudzovali výkonnosť s odvolaním sa na širší súbor ukazovateľov, ako odporúčala Komisia. |
| --- | --- |

32.

Návrhy členských štátov na pridelenie výkonnostnej rezervy sa zakladali na kritériách uvedených v bode 29. V prípade španielskych, portugalských a írskych rámcov podpory Spoločenstva členské štáty zašli ďalej a posudzovali výkonnosť s odvolaním sa na širší súbor ukazovateľov, ako odporúčala Komisia.

| 33. | Návrhy členských štátov na pridelenie výkonnostnej rezervy boli napriek tomu vo veľkej miere obmedzené vnímanou potrebou maximalizovať čerpanie finančných prostriedkov EÚ. Komisia samotná zdôrazňovala dôležitosť schopnosti čerpania prostriedkov. Napríklad v oznámení Komisie členom Výboru pre rozvoj a premenu regiónov (CDCR) zo 16. októbra 2003 Príprava na pridelenie výkonnostnej rezervy, predloženom aj členským štátom, sa zdôraznilo, že „Komisia bude venovať osobitnú pozornosť čerpaniu finančných prostriedkov v prípade významných strát v rámci mechanizmu N + 2 a kvalite hodnotenia v polovici obdobia“ (28). Medzi príklady patrí:






  — | nemecký dopravný OP mal za cieľ vyčerpať približne rovnaké čiastky na cesty a železnicu. Z dôvodov absorpčnej schopnosti sa však navrhlo prideliť celú výkonnostnú rezervu na výstavbu ciest. Pri predkladaní návrhu Komisii riadiaci orgán konštatoval, že výkonnostná rezerva sa nevyužívala v súlade s cieľmi environmentálnej alebo dopravnej politiky, ale na základe pokroku v čerpaní, |
| --- | --- | --- |

33.

Návrhy členských štátov na pridelenie výkonnostnej rezervy boli napriek tomu vo veľkej miere obmedzené vnímanou potrebou maximalizovať čerpanie finančných prostriedkov EÚ. Komisia samotná zdôrazňovala dôležitosť schopnosti čerpania prostriedkov. Napríklad v oznámení Komisie členom Výboru pre rozvoj a premenu regiónov (CDCR) zo 16. októbra 2003 Príprava na pridelenie výkonnostnej rezervy, predloženom aj členským štátom, sa zdôraznilo, že „Komisia bude venovať osobitnú pozornosť čerpaniu finančných prostriedkov v prípade významných strát v rámci mechanizmu N + 2 a kvalite hodnotenia v polovici obdobia“ (28). Medzi príklady patrí:

—

nemecký dopravný OP mal za cieľ vyčerpať približne rovnaké čiastky na cesty a železnicu. Z dôvodov absorpčnej schopnosti sa však navrhlo prideliť celú výkonnostnú rezervu na výstavbu ciest. Pri predkladaní návrhu Komisii riadiaci orgán konštatoval, že výkonnostná rezerva sa nevyužívala v súlade s cieľmi environmentálnej alebo dopravnej politiky, ale na základe pokroku v čerpaní,

| — | JPD Réunion: Na niektoré environmentálne opatrenia a opatrenia pre rovnosť príležitostí nebola pridelená žiadna výkonnostná rezerva. Riadiaci orgán zdôraznil, že v niektorých prípadoch bolo ťažké uviesť do súladu určité ciele Spoločenstva s potrebou čerpať finančné prostriedky, |
| --- | --- |

—

JPD Réunion: Na niektoré environmentálne opatrenia a opatrenia pre rovnosť príležitostí nebola pridelená žiadna výkonnostná rezerva. Riadiaci orgán zdôraznil, že v niektorých prípadoch bolo ťažké uviesť do súladu určité ciele Spoločenstva s potrebou čerpať finančné prostriedky,

| — | Brandenbursko, Nemecko v návrhu uskutočnenom hlavne s ohľadom na analýzu čerpania vylúčilo z prídelu opatrenia environmentálnych investícií. Dopravná infraštruktúra získala najvyššiu sumu. Hodnotitelia programu takisto dospeli k záveru, že ukazovatele Komisie sa zakladali skôr na čerpaní než na efektívnosti. |
| --- | --- |

—

Brandenbursko, Nemecko v návrhu uskutočnenom hlavne s ohľadom na analýzu čerpania vylúčilo z prídelu opatrenia environmentálnych investícií. Dopravná infraštruktúra získala najvyššiu sumu. Hodnotitelia programu takisto dospeli k záveru, že ukazovatele Komisie sa zakladali skôr na čerpaní než na efektívnosti.

| 34. | Okrem toho niekoľko výkonnostných rezerv bolo pridelených výhradne na ERDF, najmä z dôvodov absorpčnej schopnosti, napríklad v Nemecku (OP Sasko), Írsku (výkonnostná rezerva celého írskeho OP bola pridelená jednému programu financovanému z ERDF), Taliansku (OP „Sviluppo Imprenditoriale Locale“) a niektorým rakúskym, nemeckým, francúzskym a španielskym OP cieľa 2 a OP cieľa 2 Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

34.

Okrem toho niekoľko výkonnostných rezerv bolo pridelených výhradne na ERDF, najmä z dôvodov absorpčnej schopnosti, napríklad v Nemecku (OP Sasko), Írsku (výkonnostná rezerva celého írskeho OP bola pridelená jednému programu financovanému z ERDF), Taliansku (OP „Sviluppo Imprenditoriale Locale“) a niektorým rakúskym, nemeckým, francúzskym a španielskym OP cieľa 2 a OP cieľa 2 Spojeného kráľovstva.

| 35. | Časový plán pre pridelenie výkonnostnej rezervy bol prísny. Návrhy boli prijaté v januári 2004 a dohoda mala byť v zásade uzatvorená začiatkom februára. |
| --- | --- |

35.

Časový plán pre pridelenie výkonnostnej rezervy bol prísny. Návrhy boli prijaté v januári 2004 a dohoda mala byť v zásade uzatvorená začiatkom februára.

| 36. | Výkonnostná rezerva sa použila aj na pridelenie finančných prostriedkov na programy na základe efektívnosti a kvality riadenia. Celkovo sa však výkonnostná rezerva používala hlavne na dosiahnutie čo najvyššieho čerpania, než na to, aby sa čerpanie sústredilo na aktivity, ktoré sa hodnotili ako obzvlášť efektívne. |
| --- | --- |

36.

Výkonnostná rezerva sa použila aj na pridelenie finančných prostriedkov na programy na základe efektívnosti a kvality riadenia. Celkovo sa však výkonnostná rezerva používala hlavne na dosiahnutie čo najvyššieho čerpania, než na to, aby sa čerpanie sústredilo na aktivity, ktoré sa hodnotili ako obzvlášť efektívne.

DOSAH REVÍZIE V POLOVICI OBDOBIA

| 37. | Reformou štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 sa upravili a posilnili ciele fondov. Zámerom bolo podnietiť rast a zamestnanosť spôsobom, ktorý zohľadňoval a kombinoval vzájomne prepojené ciele hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politiky (29). Pri výdavkoch z fondov sa mali predovšetkým zohľadniť nové technológie a inovácie, výskum, informačná spoločnosť, čisté a účinné využívanie energie (vrátane obnoviteľnej energie), lepšia ochrana životného prostredia, sociálne začlenenie a celoživotné vzdelávanie. |
| --- | --- |

37.

Reformou štrukturálnych fondov na obdobie 2000 – 2006 sa upravili a posilnili ciele fondov. Zámerom bolo podnietiť rast a zamestnanosť spôsobom, ktorý zohľadňoval a kombinoval vzájomne prepojené ciele hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politiky (29). Pri výdavkoch z fondov sa mali predovšetkým zohľadniť nové technológie a inovácie, výskum, informačná spoločnosť, čisté a účinné využívanie energie (vrátane obnoviteľnej energie), lepšia ochrana životného prostredia, sociálne začlenenie a celoživotné vzdelávanie.

| 38. | Pri prideľovaní výkonnostnej rezervy a presunoch finančných prostriedkov po revízii v polovici obdobia sa muselo prihliadať na princípy programovania ustanovené v usmerneniach Komisie pre programovanie (30). Komisia však vydala revidované usmernenia pre programovanie až v auguste 2003. Pre väčšinu členských štátov a regióny to bolo príliš neskoro na to, aby v revízii v polovici obdobia zohľadnili revidované usmernenia. Na druhej strane revidované usmernenia obsahovali iba množstvo kvalitatívnych posunov v pôvodných usmerneniach, napríklad v konsolidácii Lisabonskej stratégie, v oblastiach dopravy (dôraz na intermodalitu, posun od ciest k železnici a vodným cestám) a energetiky. |
| --- | --- |

38.

Pri prideľovaní výkonnostnej rezervy a presunoch finančných prostriedkov po revízii v polovici obdobia sa muselo prihliadať na princípy programovania ustanovené v usmerneniach Komisie pre programovanie (30). Komisia však vydala revidované usmernenia pre programovanie až v auguste 2003. Pre väčšinu členských štátov a regióny to bolo príliš neskoro na to, aby v revízii v polovici obdobia zohľadnili revidované usmernenia. Na druhej strane revidované usmernenia obsahovali iba množstvo kvalitatívnych posunov v pôvodných usmerneniach, napríklad v konsolidácii Lisabonskej stratégie, v oblastiach dopravy (dôraz na intermodalitu, posun od ciest k železnici a vodným cestám) a energetiky.

| 39. | V dôsledku pridelenia výkonnostnej rezervy sa museli revidovať všetky operačné programy a rámce podpory Spoločenstva. Patrila k tomu úprava každého programu prostredníctvom podobného procesu, aký sa uplatnil počas počiatočného programovania, vrátane konzultácie s príslušnými generálnymi riaditeľstvami Komisie a oficiálneho schválenia Komisiou. |
| --- | --- |

39.

V dôsledku pridelenia výkonnostnej rezervy sa museli revidovať všetky operačné programy a rámce podpory Spoločenstva. Patrila k tomu úprava každého programu prostredníctvom podobného procesu, aký sa uplatnil počas počiatočného programovania, vrátane konzultácie s príslušnými generálnymi riaditeľstvami Komisie a oficiálneho schválenia Komisiou.

| 40. | Členské štáty nemali žiadnu povinnosť revidovať OP/RPS z iného dôvodu ako pridelenie výkonnostnej rezervy. Z 25 OP a RPS preskúmaných Dvorom audítorov sa revízie z iných dôvodov uskutočnili v 15 prípadoch. |
| --- | --- |

40.

Členské štáty nemali žiadnu povinnosť revidovať OP/RPS z iného dôvodu ako pridelenie výkonnostnej rezervy. Z 25 OP a RPS preskúmaných Dvorom audítorov sa revízie z iných dôvodov uskutočnili v 15 prípadoch.

| 41. | V mnohých prípadoch revízia v polovici obdobia zlepšila spôsob, akým sa v OP prihliadalo na priority politík alebo zmeny politík EÚ. V niektorých prípadoch sa zlepšili ukazovatele výkonnosti a uskutočnili zmeny riadiacich štruktúr. Zmeny takého typu sa uskutočnili napríklad v Írsku, Portugalsku a Taliansku. |
| --- | --- |

41.

V mnohých prípadoch revízia v polovici obdobia zlepšila spôsob, akým sa v OP prihliadalo na priority politík alebo zmeny politík EÚ. V niektorých prípadoch sa zlepšili ukazovatele výkonnosti a uskutočnili zmeny riadiacich štruktúr. Zmeny takého typu sa uskutočnili napríklad v Írsku, Portugalsku a Taliansku.

| 42. | Ako už bolo uvedené v prípade výkonnostnej rezervy, uprednostnili sa však aktivity, kde sa finančné prostriedky mohli čerpať, napríklad:






  — | JPD Burgenlandsko, Rakúsko: hlavné zmeny – zníženie plánovaného čerpania na výskum, technológiu a rozvoj a zachovanie krajiny pre ťažkosti s čerpaním, |
| --- | --- | --- |

42.

Ako už bolo uvedené v prípade výkonnostnej rezervy, uprednostnili sa však aktivity, kde sa finančné prostriedky mohli čerpať, napríklad:

—

JPD Burgenlandsko, Rakúsko: hlavné zmeny – zníženie plánovaného čerpania na výskum, technológiu a rozvoj a zachovanie krajiny pre ťažkosti s čerpaním,

| — | JPD Hainaut, Belgicko: schopnosť čerpania zohrávala dôležitú úlohu, napríklad plánované čerpanie na „správu životného prostredia“ bolo pre nízku schopnosť čerpania značne znížené a presunulo sa na pomoc pre prestavbu priemyselných plôch, |
| --- | --- |

—

JPD Hainaut, Belgicko: schopnosť čerpania zohrávala dôležitú úlohu, napríklad plánované čerpanie na „správu životného prostredia“ bolo pre nízku schopnosť čerpania značne znížené a presunulo sa na pomoc pre prestavbu priemyselných plôch,

| — | OP Brandenbursko, Nemecko: plánované čerpanie na environmentálne opatrenia bolo značne znížené, opatrenie „obnoviteľná energia“ bolo zrušené, |
| --- | --- |

—

OP Brandenbursko, Nemecko: plánované čerpanie na environmentálne opatrenia bolo značne znížené, opatrenie „obnoviteľná energia“ bolo zrušené,

| — | OP doprava, Nemecko: pridelenie výkonnostnej rezervy iba na cestné projekty významne zmenilo pomer čerpania na cesty a čerpania na železnice, |
| --- | --- |

—

OP doprava, Nemecko: pridelenie výkonnostnej rezervy iba na cestné projekty významne zmenilo pomer čerpania na cesty a čerpania na železnice,

| — | OP Kalábria: veľká časť revidovaného programu sa týka „kompatibilných“ projektov. Sú to verejné projekty, ktoré už pred súčasným programovým obdobím boli financované z národných finančných prostriedkov. V počiatočnom programe sa nepredpokladali. Tento prístup sa uplatňoval hlavne na to, aby sa zabránilo zrušeniu viazanosti prostriedkov, |
| --- | --- |

—

OP Kalábria: veľká časť revidovaného programu sa týka „kompatibilných“ projektov. Sú to verejné projekty, ktoré už pred súčasným programovým obdobím boli financované z národných finančných prostriedkov. V počiatočnom programe sa nepredpokladali. Tento prístup sa uplatňoval hlavne na to, aby sa zabránilo zrušeniu viazanosti prostriedkov,

| — | RPS Taliansko, OP Juhovýchod Írsko: finančné plány sa značne zmenili, pretože pôvodne predpokladané súkromné financovanie bolo znížené (RPS Taliansko o 95 %, OP Juhovýchod o 70 %) a čiastočne nahradené národnými verejnými financiami. V dôsledku toho sa zvýšilo čerpanie na národnej úrovni, a zabránilo sa tým zrušeniu viazanosti. |
| --- | --- |

—

RPS Taliansko, OP Juhovýchod Írsko: finančné plány sa značne zmenili, pretože pôvodne predpokladané súkromné financovanie bolo znížené (RPS Taliansko o 95 %, OP Juhovýchod o 70 %) a čiastočne nahradené národnými verejnými financiami. V dôsledku toho sa zvýšilo čerpanie na národnej úrovni, a zabránilo sa tým zrušeniu viazanosti.

| 43. | Dvor audítorov pri preskúmaní zistil, že presuny finančných prostriedkov na environmentálne opatrenia sa uskutočnili hlavne v prospech pomoci pre podniky a dopravnú infraštruktúru (najmä cesty). Toto sa stalo napríklad v Nemecku, Španielsku, Taliansku a Belgicku, kde tieto prostriedky dosiahli okolo 800 mil. EUR (približne 1 % pridelených finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov na tieto členské štáty). |
| --- | --- |

43.

Dvor audítorov pri preskúmaní zistil, že presuny finančných prostriedkov na environmentálne opatrenia sa uskutočnili hlavne v prospech pomoci pre podniky a dopravnú infraštruktúru (najmä cesty). Toto sa stalo napríklad v Nemecku, Španielsku, Taliansku a Belgicku, kde tieto prostriedky dosiahli okolo 800 mil. EUR (približne 1 % pridelených finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov na tieto členské štáty).

| 44. | Celkovo Dvor audítorov zistil, že v prípade množstva programov štrukturálnych fondov revízia v polovici obdobia viedla k zlepšeniam (napríklad zohľadnenie priorít politík alebo zmien v politikách EÚ alebo zlepšenie ukazovateľov výkonnosti). V praxi boli závažným vplyvom presuny rozpočtových prostriedkov z opatrení s nedostatočným čerpaním. |
| --- | --- |

44.

Celkovo Dvor audítorov zistil, že v prípade množstva programov štrukturálnych fondov revízia v polovici obdobia viedla k zlepšeniam (napríklad zohľadnenie priorít politík alebo zmien v politikách EÚ alebo zlepšenie ukazovateľov výkonnosti). V praxi boli závažným vplyvom presuny rozpočtových prostriedkov z opatrení s nedostatočným čerpaním.

OPATRENIA NA OBDOBIE 2007 – 2013

| 45. | Revidované opatrenia na hodnotenie, preskúmanie a revíziu programov sú schválené na ďalšie programové obdobie štrukturálnych fondov 2007 –2013. V mnohom sa odlišujú od opatrení, ktoré sa uplatňovali v období 2000 – 2006. Uskutočnené zmeny vo všeobecnosti zabezpečujú väčšiu mieru flexibility, ako tomu bolo v prípade opatrení na obdobie rokov 2000 – 2006, a mali by pomôcť „doladeniu“ hodnotenia v polovici obdobia a revízii plánov čerpania vzhľadom na konkrétne okolnosti jednotlivých programov.






  — | Ešte stále existuje požiadavka na hodnotenie pred, počas a po programovom období. V hodnoteniach sa musí venovať pozornosť najmä cieľu trvalo udržateľného rozvoja a príslušným právnym predpisom Spoločenstva týkajúcim sa environmentálneho vplyvu a strategického environmentálneho hodnotenia (31). |
| --- | --- | --- |

45.

Revidované opatrenia na hodnotenie, preskúmanie a revíziu programov sú schválené na ďalšie programové obdobie štrukturálnych fondov 2007 –2013. V mnohom sa odlišujú od opatrení, ktoré sa uplatňovali v období 2000 – 2006. Uskutočnené zmeny vo všeobecnosti zabezpečujú väčšiu mieru flexibility, ako tomu bolo v prípade opatrení na obdobie rokov 2000 – 2006, a mali by pomôcť „doladeniu“ hodnotenia v polovici obdobia a revízii plánov čerpania vzhľadom na konkrétne okolnosti jednotlivých programov.

—

Ešte stále existuje požiadavka na hodnotenie pred, počas a po programovom období. V hodnoteniach sa musí venovať pozornosť najmä cieľu trvalo udržateľného rozvoja a príslušným právnym predpisom Spoločenstva týkajúcim sa environmentálneho vplyvu a strategického environmentálneho hodnotenia (31).

| — | Na druhej strane v prípade všetkých programov neexistuje žiadna povinnosť, aby sa hodnotenie v polovici obdobia vykonávalo v konkrétnom bode programového obdobia. |
| --- | --- |

—

Na druhej strane v prípade všetkých programov neexistuje žiadna povinnosť, aby sa hodnotenie v polovici obdobia vykonávalo v konkrétnom bode programového obdobia.

| — | Na hodnotenie sa uplatňuje princíp „proporcionálnej intervencie“. Finančné a administratívne zdroje, ktoré používa Komisia a členské štáty pri implementácii fondov v súvislosti s voľbou ukazovateľov, hodnoteniami, riadiacim a kontrolným systémom a predkladaním správ, sú proporcionálne k celkovej sume výdavkov pridelených na operačný program (32). |
| --- | --- |

—

Na hodnotenie sa uplatňuje princíp „proporcionálnej intervencie“. Finančné a administratívne zdroje, ktoré používa Komisia a členské štáty pri implementácii fondov v súvislosti s voľbou ukazovateľov, hodnoteniami, riadiacim a kontrolným systémom a predkladaním správ, sú proporcionálne k celkovej sume výdavkov pridelených na operačný program (32).

| — | Neexistuje žiadna povinná výkonnostná rezerva. Členské štáty si môžu namiesto toho zvoliť vytvorenie národnej rezervy pre mimoriadne udalosti a/alebo národnej výkonnostnej rezervy (33). (Postupy na pridelenie akejkoľvek národnej výkonnostnej rezervy sú obdobné ako postupy uplatňované na výkonnostnú rezervu v rokoch 2000 – 2006). |
| --- | --- |

—

Neexistuje žiadna povinná výkonnostná rezerva. Členské štáty si môžu namiesto toho zvoliť vytvorenie národnej rezervy pre mimoriadne udalosti a/alebo národnej výkonnostnej rezervy (33). (Postupy na pridelenie akejkoľvek národnej výkonnostnej rezervy sú obdobné ako postupy uplatňované na výkonnostnú rezervu v rokoch 2000 – 2006).

| — | Ako v prípade programov na obdobie 2000 – 2006 revízia programov v polovici obdobia nie je povinná pre všetky programy. (Pri revízii ústredných usmernení pre programovanie schválených Radou sa od členských štátov nevyžaduje, aby menili svoje operačné programy alebo národný strategický referenčný rámec). Dva prípady, v ktorých by sa členské štáty mohli rozhodnúť vykonať revíziu, sa však uvádzajú v nariadení: 1. v dôsledku výrazných sociálno-ekonomických zmien a s cieľom vo väčšej miere alebo iným spôsobom zohľadniť hlavné zmeny v prioritách Spoločenstva, v národných alebo regionálnych prioritách; 2. na základe výrazného odklonu od pôvodne stanovených cieľov, alebo ak nastali ťažkosti s implementáciou. |
| --- | --- |

—

Ako v prípade programov na obdobie 2000 – 2006 revízia programov v polovici obdobia nie je povinná pre všetky programy. (Pri revízii ústredných usmernení pre programovanie schválených Radou sa od členských štátov nevyžaduje, aby menili svoje operačné programy alebo národný strategický referenčný rámec). Dva prípady, v ktorých by sa členské štáty mohli rozhodnúť vykonať revíziu, sa však uvádzajú v nariadení: 1. v dôsledku výrazných sociálno-ekonomických zmien a s cieľom vo väčšej miere alebo iným spôsobom zohľadniť hlavné zmeny v prioritách Spoločenstva, v národných alebo regionálnych prioritách; 2. na základe výrazného odklonu od pôvodne stanovených cieľov, alebo ak nastali ťažkosti s implementáciou.

| 46. | Pravidlo „N + 2“ sa bude uplatňovať i naďalej, ale (dočasne) sa stane pravidlom „N + 3“ pre členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa od roku 2001 do roku 2003 bolo pod úrovňou 85 % priemeru EÚ 25. |
| --- | --- |

46.

Pravidlo „N + 2“ sa bude uplatňovať i naďalej, ale (dočasne) sa stane pravidlom „N + 3“ pre členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa od roku 2001 do roku 2003 bolo pod úrovňou 85 % priemeru EÚ 25.

ZÁVERY

| 47. | Hodnotenie v polovici obdobia umožnilo kontrolu pokroku realizácie programov štrukturálnych fondov a potvrdilo výrazné zlepšenie implementačných systémov v porovnaní s predchádzajúcim obdobím štrukturálnych fondov. Na druhej strane bolo v mnohých prípadoch príliš skoro na posúdenie efektívnosti, a teda aj na hodnotenie dosahu programov. |
| --- | --- |

47.

Hodnotenie v polovici obdobia umožnilo kontrolu pokroku realizácie programov štrukturálnych fondov a potvrdilo výrazné zlepšenie implementačných systémov v porovnaní s predchádzajúcim obdobím štrukturálnych fondov. Na druhej strane bolo v mnohých prípadoch príliš skoro na posúdenie efektívnosti, a teda aj na hodnotenie dosahu programov.

| 48. | Výkonnostná rezerva sa nevyužívala ani tak na sústredenie výdavkov do oblastí, ktoré boli vyhodnotené ako obzvlášť efektívne, ako skôr na dosiahnutie čo najvyššieho čerpania. Komisia zdôraznila dôležitosť čerpania prostriedkov (pozri bod 33). |
| --- | --- |

48.

Výkonnostná rezerva sa nevyužívala ani tak na sústredenie výdavkov do oblastí, ktoré boli vyhodnotené ako obzvlášť efektívne, ako skôr na dosiahnutie čo najvyššieho čerpania. Komisia zdôraznila dôležitosť čerpania prostriedkov (pozri bod 33).

| 49. | V mnohých prípadoch sa prostredníctvom revízie programov štrukturálnych fondov v polovici obdobia zlepšil spôsob, akým sa v operačných programoch zohľadňovali priority politík alebo zmeny v politikách EÚ (ako sa napr. ukázalo na zasadnutiach Európskej rady v Lisabone a Göteborgu), alebo sa zlepšili ukazovatele výkonnosti. Významným účinkom revízie v polovici obdobia bolo uprednostnenie aktivít, pri ktorých bolo možné realizovať výdavky. |
| --- | --- |

49.

V mnohých prípadoch sa prostredníctvom revízie programov štrukturálnych fondov v polovici obdobia zlepšil spôsob, akým sa v operačných programoch zohľadňovali priority politík alebo zmeny v politikách EÚ (ako sa napr. ukázalo na zasadnutiach Európskej rady v Lisabone a Göteborgu), alebo sa zlepšili ukazovatele výkonnosti. Významným účinkom revízie v polovici obdobia bolo uprednostnenie aktivít, pri ktorých bolo možné realizovať výdavky.

| 50. | Na vykonanie procesov v polovici obdobia ustanovených v nariadení o štrukturálnych fondoch sa vynaložilo značné úsilie. Na druhej strane, keďže sa hodnotenia v polovici obdobia vykonávali v pomerne ranom štádiu programu, hodnotenia a revízie v polovici obdobia mohli poskytnúť malú mieru istoty, že čerpanie zo štrukturálnych fondov bude mať želateľné účinky a vplyvy. Členské štáty a Komisia tiež využívali výkonnostnú rezervu a revíziu v polovici obdobia na podporu čerpania, aby sa mohlo uskutočniť v povolenom časovom rámci. |
| --- | --- |

50.

Na vykonanie procesov v polovici obdobia ustanovených v nariadení o štrukturálnych fondoch sa vynaložilo značné úsilie. Na druhej strane, keďže sa hodnotenia v polovici obdobia vykonávali v pomerne ranom štádiu programu, hodnotenia a revízie v polovici obdobia mohli poskytnúť malú mieru istoty, že čerpanie zo štrukturálnych fondov bude mať želateľné účinky a vplyvy. Členské štáty a Komisia tiež využívali výkonnostnú rezervu a revíziu v polovici obdobia na podporu čerpania, aby sa mohlo uskutočniť v povolenom časovom rámci.

| 51. | Dvor audítorov zastáva názor, že je naďalej vhodné zaraďovať do veľkých výdavkových programov, ktoré trvajú až 7 rokov, ustanovenia o prehodnocovaní cieľov programu, opatrení a pridelených rozpočtových prostriedkov v priebehu trvania programu. Audit však poukázal na prirodzené napätie medzi plánovaním a riadením štrukturálnych fondov, na ktoré je potrebné pamätať pri navrhovaní a uplatňovaní opatrení na hodnotenie a revíziu v polovici obdobia.






  — | Výdavky by mali byť účelné, efektívne a hospodárne. Na druhej strane celkové záväzky schválené pre štrukturálne fondy a Kohézny fond a stanovené v následných finančných výhľadoch EÚ sú cieľmi a aj stropmi pre čerpanie (34). Čerpanie prostriedkov je nepriamym cieľom vynakladania finančných prostriedkov EÚ na súdržnosť. |
| --- | --- | --- |

51.

Dvor audítorov zastáva názor, že je naďalej vhodné zaraďovať do veľkých výdavkových programov, ktoré trvajú až 7 rokov, ustanovenia o prehodnocovaní cieľov programu, opatrení a pridelených rozpočtových prostriedkov v priebehu trvania programu. Audit však poukázal na prirodzené napätie medzi plánovaním a riadením štrukturálnych fondov, na ktoré je potrebné pamätať pri navrhovaní a uplatňovaní opatrení na hodnotenie a revíziu v polovici obdobia.

—

Výdavky by mali byť účelné, efektívne a hospodárne. Na druhej strane celkové záväzky schválené pre štrukturálne fondy a Kohézny fond a stanovené v následných finančných výhľadoch EÚ sú cieľmi a aj stropmi pre čerpanie (34). Čerpanie prostriedkov je nepriamym cieľom vynakladania finančných prostriedkov EÚ na súdržnosť.

| — | Pravidlo N + 2 predstavuje normu zaisťujúcu riadne plánovanie výdavkov, ale členské štáty a Komisiu motivuje aj k tomu, aby uprednostnili aktivity, pri ktorých je čerpanie pomerne jednoduché. |
| --- | --- |

—

Pravidlo N + 2 predstavuje normu zaisťujúcu riadne plánovanie výdavkov, ale členské štáty a Komisiu motivuje aj k tomu, aby uprednostnili aktivity, pri ktorých je čerpanie pomerne jednoduché.

| — | Pri revízii v polovici obdobia vznikajú problémy s načasovaním. Čím neskôr sa revízia uskutoční, tým je menšia šanca uskutočniť zmeny v programe. A naopak, čím skôr sa revízia uskutoční, tým ťažšie sa dá dôkladne posúdiť efektívnosť a vplyv výdavkov. Ak má teda hodnotenie zohrávať významnú úlohu v prideľovaní finančných prostriedkov, je dôležité vykonať veľmi kvalitné predbežné hodnotenie. |
| --- | --- |

—

Pri revízii v polovici obdobia vznikajú problémy s načasovaním. Čím neskôr sa revízia uskutoční, tým je menšia šanca uskutočniť zmeny v programe. A naopak, čím skôr sa revízia uskutoční, tým ťažšie sa dá dôkladne posúdiť efektívnosť a vplyv výdavkov. Ak má teda hodnotenie zohrávať významnú úlohu v prideľovaní finančných prostriedkov, je dôležité vykonať veľmi kvalitné predbežné hodnotenie.

| 52. | Špecifický kontext programového obdobia 2000 – 2006 zhoršil niektoré z týchto problémov. Na výdavky na obdobie 1994 – 1999 sa pravidlo N + 2 nevzťahovalo a tieto výdavky sa výrazne oneskorili (programy na obdobie 1994 – 1999 ešte doteraz nie sú ukončené), čo prispelo k oneskorenému začiatku programov na obdobie 2000 – 2006. Niektoré ďalšie obmedzenia hodnotenia v polovici obdobia sú však zásadnejšej povahy: skutočne ťažko sa posudzuje celkový výsledok investícií do infraštruktúr alebo iniciatív zamestnanosti. |
| --- | --- |

52.

Špecifický kontext programového obdobia 2000 – 2006 zhoršil niektoré z týchto problémov. Na výdavky na obdobie 1994 – 1999 sa pravidlo N + 2 nevzťahovalo a tieto výdavky sa výrazne oneskorili (programy na obdobie 1994 – 1999 ešte doteraz nie sú ukončené), čo prispelo k oneskorenému začiatku programov na obdobie 2000 – 2006. Niektoré ďalšie obmedzenia hodnotenia v polovici obdobia sú však zásadnejšej povahy: skutočne ťažko sa posudzuje celkový výsledok investícií do infraštruktúr alebo iniciatív zamestnanosti.

ODPORÚČANIA

| 53. | Dvor audítorov odporúča tieto kroky na zlepšenie užitočnosti hodnotenia a revízie v polovici obdobia a prerozdelenia počas rokov 2007 – 2013 a budúcich programových období:






  — | Pravdepodobnosť úspešnosti hodnotenia a revízie v polovici obdobia sa bude zvyšovať s tým, ako vzrastie miera, v rámci ktorej sa výdavky nebudú realizovať s niekoľkoročným oneskorením, ale v priebehu programového obdobia. V snahe redukovať oneskorenia pri začatí programov na obdobie 2007 – 2013 by Komisia a členské štáty mali zabezpečiť rýchle a účinné ukončenie programov na obdobie 2000 – 2006. |
| --- | --- | --- |

53.

Dvor audítorov odporúča tieto kroky na zlepšenie užitočnosti hodnotenia a revízie v polovici obdobia a prerozdelenia počas rokov 2007 – 2013 a budúcich programových období:

—

Pravdepodobnosť úspešnosti hodnotenia a revízie v polovici obdobia sa bude zvyšovať s tým, ako vzrastie miera, v rámci ktorej sa výdavky nebudú realizovať s niekoľkoročným oneskorením, ale v priebehu programového obdobia. V snahe redukovať oneskorenia pri začatí programov na obdobie 2007 – 2013 by Komisia a členské štáty mali zabezpečiť rýchle a účinné ukončenie programov na obdobie 2000 – 2006.

| — | Konkrétnym problémom, ktorý zistili hodnotitelia programov na obdobie 2000 – 2006, bolo nedostatočné fungovanie monitorovacích systémov. Komisia by mala podniknúť kroky, ktoré zaistia, že ukazovatele výkonnosti sa budú monitorovať od začiatku nového programového obdobia. |
| --- | --- |

—

Konkrétnym problémom, ktorý zistili hodnotitelia programov na obdobie 2000 – 2006, bolo nedostatočné fungovanie monitorovacích systémov. Komisia by mala podniknúť kroky, ktoré zaistia, že ukazovatele výkonnosti sa budú monitorovať od začiatku nového programového obdobia.

| — | Hodnotenie a opätovné posúdenie výdavkov by sa malo uskutočniť dosť neskoro, aby s programom už boli dostatočné skúsenosti, ktoré by ho umožnili prínosným spôsobom posúdiť, ale zároveň dosť skoro, aby sa mohli uskutočniť zmeny priorít. |
| --- | --- |

—

Hodnotenie a opätovné posúdenie výdavkov by sa malo uskutočniť dosť neskoro, aby s programom už boli dostatočné skúsenosti, ktoré by ho umožnili prínosným spôsobom posúdiť, ale zároveň dosť skoro, aby sa mohli uskutočniť zmeny priorít.

| — | Procesy v polovici obdobia v rokoch 2000 – 2006 predstavujú zdĺhavý a zložitý postup. Komisia by mala zvážiť, akým spôsobom by sa dal proces urýchliť a zvýšiť jeho pohotovosť. |
| --- | --- |

—

Procesy v polovici obdobia v rokoch 2000 – 2006 predstavujú zdĺhavý a zložitý postup. Komisia by mala zvážiť, akým spôsobom by sa dal proces urýchliť a zvýšiť jeho pohotovosť.

| — | Komisia by nemala predpisovať metódu, ktorú majú používať hodnotitelia, ale mala by určiť, ako sa programy môžu meniť a dopĺňať tak, aby sa zabezpečilo, že sa budú dať identifikovať vplyvy na súdržnosť, že sa pri hodnotení použijú osvedčené postupy, a že keď sa vytvoria výkonnostné rezervy, použijú sa spôsobom, ktorý bude klásť dôraz na efektívnu a účinnú implementáciu programov. |
| --- | --- |

—

Komisia by nemala predpisovať metódu, ktorú majú používať hodnotitelia, ale mala by určiť, ako sa programy môžu meniť a dopĺňať tak, aby sa zabezpečilo, že sa budú dať identifikovať vplyvy na súdržnosť, že sa pri hodnotení použijú osvedčené postupy, a že keď sa vytvoria výkonnostné rezervy, použijú sa spôsobom, ktorý bude klásť dôraz na efektívnu a účinnú implementáciu programov.

| — | Všetky usmernenia Komisie by mali byť k dispozícii včas. |
| --- | --- |

—

Všetky usmernenia Komisie by mali byť k dispozícii včas.

| — | Komisia a členské štáty by mali venovať osobitnú pozornosť programovaniu a mechanizmom na spravovanie výdavkov na priority politík EÚ. |
| --- | --- |

—

Komisia a členské štáty by mali venovať osobitnú pozornosť programovaniu a mechanizmom na spravovanie výdavkov na priority politík EÚ.

Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 8. marca 2007.

Za Dvor audítorov

Hubert WEBER

predseda

---

(1)  Okolo 16 mld. EUR zo štrukturálnych fondov na obdobie 2004 – 2006 bolo pridelených približne na 200 programov nových členských štátov.

1

(2)  Pozri hlavu II Programovanie – články 13 až 19 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 1).

2

(3)  Článok 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

3

(4)  Článok 18 a 19 nariadenia (ES) č. 1260/1999. V prípadoch, keď pridelené finančné prostriedky Spoločenstva nepresiahli 1 mld. EUR, pomoc mohla mať formu „jednotného programového dokumentu“ (JPD), ktorý obsahuje rovnaké informácie, aké sa nachádzajú v RPS a OP.

4

(5)  Článok 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

5

(6)  Článok 35 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

6

(7)  K výkonnostnej rezerve pozri článok 44 a k pravidlu „N + 2“ pozri článok 31 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

7

(8)  Celková suma zo štrukturálnych fondov pridelená na program cieľa 1 je podľa jeho finančného plánu viazaná v ročných tranžiach od roku 2000 do roku 2006. Platby môžu byť vo forme platieb na účet (ktoré predstavujú 7 % z celkového rozpočtu na každý program, čo na začiatku poskytuje relatívne dlhú ochranu pred uplatnením pravidla N + 2) alebo preplatenia výdavkov skutočne vyplatených konečným príjemcom. Ak sa chcú členské štáty vyhnúť zrušeniu viazanosti, musia Komisii do konca druhého roku nasledujúceho po roku prijatia záväzku predložiť žiadosť o platbu, ktorá bude obsahovať sumy predpokladané vo finančnom pláne, a to za každý rok [článok 31 ods. 2 a článok 32 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999].

8

(9)  Článok 27 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1). Hospodárnosť znamená, aby zdroje boli dané k dispozícii v správnom čase, vo vhodnom množstve a kvalite a za najlepšiu cenu. Efektívnosť sa týka plnenia stanovených cieľov a dosahovania plánovaných výsledkov. Účelnosť znamená najlepší vzťah medzi využívanými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami. Pre hodnotenie efektívnosti štrukturálnych fondov pozri aj článok 40 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

9

(10)  Článok 41 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

10

(11)  Článok 42 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

11

(12)  Článok 43 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

12

(13)  Osobitná správa č. 7/2003 o implementácii programovania pomoci pre obdobie rokov 2000 – 2006 v rámci štrukturálnych fondov (Ú. v. EÚ C 174, 23.7.2003).

13

(14)  Pozri osobitnú správu č. 10/2006 o následnom hodnotení programov cieľov 1 a 3 v rokoch 1994 – 1999.

14

(15)  Článok 42 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

15

(16)  Článok 44 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

16

(17)  Článok 44 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

17

(18)  Článok 14 ods. 2 v kombinácii s hlavou II Programovanie a článok 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

18

(19)  Článok 42 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

19

(20)  Nemecko: RPS a OP Brandenbursko, doprava; Belgicko: JPD Flámsko, cieľ 3; Španielsko: RPS a OP Andalúzia, Galícia; Francúzsko: JPD Korzika a cieľ 3; Írsko: RPS a OP juhovýchod, odvetvie výroby; Taliansko: RPS a OP Kalábria, Ponsil, doprava; JPD Lombardia, cieľ 3; Spojené kráľovstvo: JPD Merseyside, OP cieľ 3.

20

Procesy hodnotení v polovici obdobia, pridelenie výkonnostnej rezervy a revízia týkajúca sa RPS Portugalsko, OP Algarve (P), JPD Burgenlandsko (A), JPD Hainaut (B), JPD Réunion (F), JPD Flevoland (NL) boli prekontrolované na úrovni Komisie.

(21)  V štádiu návrhu Komisia vyhodnotila jednu tretinu správ ako dobré alebo výborné. Posúdenie záverečnej správy bolo oveľa pozitívnejšie: dve tretiny správ sa vyhodnotili ako dobré alebo výborné. Ak sa zistili nedostatky, hlavnou príčinou bolo, že hodnotitelia boli zaťažení:

21

| — | množstvom hodnotiacich otázok, |
| --- | --- |

—

množstvom hodnotiacich otázok,

| — | množstvom hodnotených projektov, |
| --- | --- |

—

množstvom hodnotených projektov,

| — | zložitosťou niektorých veľkých programov a obmedzenými možnosťami niektorých hodnotiteľov. |
| --- | --- |

—

zložitosťou niektorých veľkých programov a obmedzenými možnosťami niektorých hodnotiteľov.

(22)  Rastúca kapacita hodnotenia, Európska komisia, november 2004 (strana 35).

22

(23)  Existuje množstvo nevedeckých štúdií a hodnotení, z ktorých vyplývajú tieto účinky. Vo všeobecnosti neexistujú dostatočné údaje, pokiaľ ide o skutočné potreby, vrátane typu infraštruktúry na optimalizáciu účinkov štrukturálnych fondov.

23

(24)  Účinok „mŕtvej váhy“ nastane v prípade, ak by sa aktivita alebo investícia bola uskutočnila aj bez financovania.

24

(25)  Európska komisia, nové programové obdobie 2000 – 2006: metodický pracovný dokument 4 – Implementácia výkonnostnej rezervy.

25

(26)  Tieto ukazovatele navzájom súvisia: existuje významná spojitosť medzi čerpaním finančných prostriedkov a výstupom.

26

(27)  V osobitnej správe č. 7/2003 Dvor audítorov poukázal na to, že výkonnostná rezerva mala v praxi za následok zložitý postup prerozdeľovania finančných prostriedkov a mohla viesť k nezrovnalostiam a nedostatočnej efektívnosti pri využívaní rezervy.

27

(28)  V jednom prípade v holandskom programe cieľa 3 Komisia nemala inú možnosť ako prideliť výkonnostnú rezervu napriek skutočnosti, že sa už uskutočnili významné zrušenia záväzkov, keďže sa finančné prostriedky nečerpali.

28

(29)  Zodpovedalo to požiadavkám koncepcie Únie o trvalo udržateľnom rozvoji podľa Amsterdamskej zmluvy a v značnej miere predchádzalo záverom Európskej rady v Lisabone (marec 2000: „stať sa najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete“), ku ktorej Európska rada v Göteborgu (jún 2001) pripojila environmentálnu stratégiu trvalo udržateľného rozvoja.

29

(30)  Pozri článok 10 ods. 3 a článok 14 nariadenia (ES) č. 1260/1999: „... podľa tejto hlavy“. Pojem „táto hlava“ sa vzťahuje na ustanovenia článkov 15 až 19 o programovaní.

30

(31)  Článok 47 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25).

31

(32)  Článok 13 nariadenia (ES) č. 1083/2006.

32

(33)  Články 50 a 51 nariadenia (ES) č. 1083/2006.

33

(34)  Podľa odseku 12 tretieho pododseku medziinštitucionálnej dohody (vrátane finančného výhľadu) medzi Európskym parlamentom a Radou a Komisiou zo 6. mája 1999 (Ú. v. ES C 172, 18.6.1999, s. 1) sa Európsky parlament a Rada zaviazali rešpektovať schválené záväzky rozpočtových prostriedkov poskytnutých na finančný výhľad pre štrukturálne operácie.

34

---

ODPOVEDE KOMISIE

SÚHRN

| III. | Prvá zarážka – Ciele hodnotenia v polovici obdobia so zreteľom na posúdenie účinnosti, efektívnosti a očakávaných vplyvov sa obmedzili na analýzu počiatočných výstupov a výsledkov. Oneskorené alebo pomalé uvedenie mnohých programov do chodu takú analýzu sťažilo, aj keď sa v niektorých prípadoch uskutočnila (pozri kapitolu 5 správy Komisie Rast hodnotiacej kapacity). Napriek tomu iné aspekty, ktoré sa skúmali v hodnotení v polovici obdobia, poskytli užitočné vstupné údaje na rozhodnutia o pridelení výkonnostnej rezervy a o prispôsobení operačných programov.
  Druhá zarážka – Výkonnostná rezerva sa použila na pridelenie zdrojov pre programy podľa niekoľkých kritérií, pre ktoré Komisia odporučila tri skupiny ukazovateľov. Dôležitým faktorom bola finančná spotreba, ale kritériá v jednotlivých členských štátoch sa odlišovali a často boli širšie s prihliadnutím na dostupnosť presvedčivých údajov (pozri body 28 a 32).
  Tretia zarážka – Komisia berie do úvahy, že preskúmanie v polovici obdobia má významný účinok na všeobecnú výkonnosť programov a na spôsob, akým zohľadňujú politické priority. Komisia sa súčasne chcela vyhnúť prideleniu dodatočných zdrojov na oblasti, ktoré už mali ťažkosti pri vynakladaní existujúcich zdrojov. |
| --- | --- |

III.

Prvá zarážka – Ciele hodnotenia v polovici obdobia so zreteľom na posúdenie účinnosti, efektívnosti a očakávaných vplyvov sa obmedzili na analýzu počiatočných výstupov a výsledkov. Oneskorené alebo pomalé uvedenie mnohých programov do chodu takú analýzu sťažilo, aj keď sa v niektorých prípadoch uskutočnila (pozri kapitolu 5 správy Komisie Rast hodnotiacej kapacity). Napriek tomu iné aspekty, ktoré sa skúmali v hodnotení v polovici obdobia, poskytli užitočné vstupné údaje na rozhodnutia o pridelení výkonnostnej rezervy a o prispôsobení operačných programov.

Druhá zarážka – Výkonnostná rezerva sa použila na pridelenie zdrojov pre programy podľa niekoľkých kritérií, pre ktoré Komisia odporučila tri skupiny ukazovateľov. Dôležitým faktorom bola finančná spotreba, ale kritériá v jednotlivých členských štátoch sa odlišovali a často boli širšie s prihliadnutím na dostupnosť presvedčivých údajov (pozri body 28 a 32).

Tretia zarážka – Komisia berie do úvahy, že preskúmanie v polovici obdobia má významný účinok na všeobecnú výkonnosť programov a na spôsob, akým zohľadňujú politické priority. Komisia sa súčasne chcela vyhnúť prideleniu dodatočných zdrojov na oblasti, ktoré už mali ťažkosti pri vynakladaní existujúcich zdrojov.

| IV. | Komisia súhlasí, že je vhodné znovu posúdiť programové ciele, opatrenia a pridelené rozpočtové prostriedky počas programového obdobia. Pri navrhovaní revidovaných opatrení na roky 2007 – 2013 vychádzala zo skúsenosti z rokov 2000 – 2006.
  Prvá zarážka – Úlohou Komisie je zabezpečiť, aby sa náležite prihliadalo na účinnosť a hodnotu peňazí, ako aj na spotrebu. Komisia sa snaží vykonávať túto povinnosť.
  Druhá zarážka – Napätie, ktoré pravidlo n + 2 vytvára medzi rýchlou spotrebou a kvalitou, neznamená, že je to na úkor kvality. Komisia sa tomu snaží predchádzať.
  Tretia zarážka – Monitorovacie a hodnotiace opatrenia na programové obdobie 2007 – 2013 sú navrhnuté tak, aby reagovali na praktické úlohy, ktorým programy čelia. |
| --- | --- |

IV.

Komisia súhlasí, že je vhodné znovu posúdiť programové ciele, opatrenia a pridelené rozpočtové prostriedky počas programového obdobia. Pri navrhovaní revidovaných opatrení na roky 2007 – 2013 vychádzala zo skúsenosti z rokov 2000 – 2006.

Prvá zarážka – Úlohou Komisie je zabezpečiť, aby sa náležite prihliadalo na účinnosť a hodnotu peňazí, ako aj na spotrebu. Komisia sa snaží vykonávať túto povinnosť.

Druhá zarážka – Napätie, ktoré pravidlo n + 2 vytvára medzi rýchlou spotrebou a kvalitou, neznamená, že je to na úkor kvality. Komisia sa tomu snaží predchádzať.

Tretia zarážka – Monitorovacie a hodnotiace opatrenia na programové obdobie 2007 – 2013 sú navrhnuté tak, aby reagovali na praktické úlohy, ktorým programy čelia.

| V. | Prvá zarážka – Komisia vydala v auguste 2006 podrobný usmerňujúci dokument na účely ukončenia obdobia 2000 – 2006. Požiadavky na ukončenie sú teraz známejšie, ako boli pred ukončením obdobia 1994 – 1999.
  Druhá zarážka – Komisia sa bude dôkladne venovať zavedeniu monitorovacích systémov a definícii ukazovateľov v nových programoch.
  Tretia zarážka – V období 2007 – 2013 sa predošlá všeobecná požiadavka hodnotenia v polovici obdobia nahradí neprerušenými hodnoteniami, ktoré sa budú zakladať na potrebe posudzovať implementáciu programu a reagovať na zmeny v jeho vonkajšom prostredí. Tento prístup možno lepšie prispôsobiť požiadavkám užívateľov hodnotenia.
  Proporcionalita zavedená prostredníctvom nariadení a zjednodušenie programového procesu tiež zvýši pružnosť hodnotiacich opatrení.
  Štvrtá zarážka – Umožnia to pružnejšie opatrenia.
  Piata zarážka – Komisia v roku 2006 poskytla usmerňujúce dokumenty na obdobie 2007 – 2013.
  Šiesta zarážka – Presadzovanie politických priorít Európskej únie (ďalej len „EÚ“) vyžaduje činnosti zamerané na spolufinancovanie vrátane agendy rastu a zamestnanosti. Členské štáty EÚ 15 musia splniť ciele stanovené pre výdavky na túto agendu. |
| --- | --- |

V.

Prvá zarážka – Komisia vydala v auguste 2006 podrobný usmerňujúci dokument na účely ukončenia obdobia 2000 – 2006. Požiadavky na ukončenie sú teraz známejšie, ako boli pred ukončením obdobia 1994 – 1999.

Druhá zarážka – Komisia sa bude dôkladne venovať zavedeniu monitorovacích systémov a definícii ukazovateľov v nových programoch.

Tretia zarážka – V období 2007 – 2013 sa predošlá všeobecná požiadavka hodnotenia v polovici obdobia nahradí neprerušenými hodnoteniami, ktoré sa budú zakladať na potrebe posudzovať implementáciu programu a reagovať na zmeny v jeho vonkajšom prostredí. Tento prístup možno lepšie prispôsobiť požiadavkám užívateľov hodnotenia.

Proporcionalita zavedená prostredníctvom nariadení a zjednodušenie programového procesu tiež zvýši pružnosť hodnotiacich opatrení.

Štvrtá zarážka – Umožnia to pružnejšie opatrenia.

Piata zarážka – Komisia v roku 2006 poskytla usmerňujúce dokumenty na obdobie 2007 – 2013.

Šiesta zarážka – Presadzovanie politických priorít Európskej únie (ďalej len „EÚ“) vyžaduje činnosti zamerané na spolufinancovanie vrátane agendy rastu a zamestnanosti. Členské štáty EÚ 15 musia splniť ciele stanovené pre výdavky na túto agendu.

ÚVOD

| 6. | Rámček 1 – Komisia spočiatku navrhla výkonnostnú rezervu, ktorá by sa mohla presúvať medzi členskými štátmi, ale počas rokovaní o budúcich právnych predpisoch bol návrh zmenený a doplnený. |
| --- | --- |

6.

Rámček 1 – Komisia spočiatku navrhla výkonnostnú rezervu, ktorá by sa mohla presúvať medzi členskými štátmi, ale počas rokovaní o budúcich právnych predpisoch bol návrh zmenený a doplnený.

| 9. | Prvá zarážka – Komisia vzala do úvahy, že v programovaní štrukturálnych fondov sa dosiahol pokrok s cieľom zabezpečiť ich implementáciu v súlade s jasne stanovenou rozvojovou stratégiou a snaha o efektívnosť sa nezanedbávala v prospech spotreby fondov.
  Druhá zarážka – Všetky členské štáty vykonali predbežné hodnotenia, ktoré viedli k väčšej súdržnosti stratégií a širšiemu poznaniu podkladov pre rozhodnutia a významne zlepšili kvantifikáciu cieľov. V tých členských štátoch, v ktorých sa v predbežnom hodnotení skúmali alternatívne stratégie, bolo zámerom využiť toto hodnotenie ako súčasť ich vnútroštátneho procesu plánovania. |
| --- | --- |

9.

Prvá zarážka – Komisia vzala do úvahy, že v programovaní štrukturálnych fondov sa dosiahol pokrok s cieľom zabezpečiť ich implementáciu v súlade s jasne stanovenou rozvojovou stratégiou a snaha o efektívnosť sa nezanedbávala v prospech spotreby fondov.

Druhá zarážka – Všetky členské štáty vykonali predbežné hodnotenia, ktoré viedli k väčšej súdržnosti stratégií a širšiemu poznaniu podkladov pre rozhodnutia a významne zlepšili kvantifikáciu cieľov. V tých členských štátoch, v ktorých sa v predbežnom hodnotení skúmali alternatívne stratégie, bolo zámerom využiť toto hodnotenie ako súčasť ich vnútroštátneho procesu plánovania.

| 10. | Komisia súhlasí s tým, že budúce hodnotenia po realizácii by mali byť presnejšie zamerané a v plnom rozsahu berie do úvahy obmedzenia údajov a zdrojov. Uskutoční dôkladnú prípravu na túto činnosť. |
| --- | --- |

10.

Komisia súhlasí s tým, že budúce hodnotenia po realizácii by mali byť presnejšie zamerané a v plnom rozsahu berie do úvahy obmedzenia údajov a zdrojov. Uskutoční dôkladnú prípravu na túto činnosť.

POSÚDENIE HODNOTENIA V POLOVICI OBDOBIA

| 20. | Rámček 4 – V správe Komisie o hodnotení v polovici obdobia – Rast hodnotiacej kapacity – sa tiež venovala pozornosť tomu, že v niektorých hodnoteniach sa začalo s analýzou jednotkových nákladov, z ktorej je možné v budúcnosti vychádzať. |
| --- | --- |

20.

Rámček 4 – V správe Komisie o hodnotení v polovici obdobia – Rast hodnotiacej kapacity – sa tiež venovala pozornosť tomu, že v niektorých hodnoteniach sa začalo s analýzou jednotkových nákladov, z ktorej je možné v budúcnosti vychádzať.

| 23. | Prvá zarážka – Komisia vo svojej správe Rast hodnotiacej kapacity (bod 4.1.1) taktiež uznala, že nízka úroveň výdavkov obmedzila možnosti hodnotení.
  Druhá zarážka – Zistenia hodnotení v súvislosti s lisabonskou a göteborskou agendou sa skúmali v bode 5.2 správy Komisie Rast hodnotiacej kapacity.
  Tretia zarážka – Správa Komisie Rast hodnotiacej kapacity sa nezaoberala metodickými problémami posudzovania vplyvov, pretože nízka úroveň výdavkov a výsledné pomerne malé výkony predstavovali väčšie obmedzenie. V pracovnom dokumente o hodnotení v polovici obdobia však objasnila, že ciele hodnotenia v polovici obdobia so zreteľom na posudzovanie účinnosti, efektívnosti a očakávaných vplyvov sa obmedzili na analýzu počiatočných výstupov a výsledkov. Uplatňuje sa to tiež na posudzovanie efektívnosti z hľadiska účinkov na zamestnanosť. |
| --- | --- |

23.

Prvá zarážka – Komisia vo svojej správe Rast hodnotiacej kapacity (bod 4.1.1) taktiež uznala, že nízka úroveň výdavkov obmedzila možnosti hodnotení.

Druhá zarážka – Zistenia hodnotení v súvislosti s lisabonskou a göteborskou agendou sa skúmali v bode 5.2 správy Komisie Rast hodnotiacej kapacity.

Tretia zarážka – Správa Komisie Rast hodnotiacej kapacity sa nezaoberala metodickými problémami posudzovania vplyvov, pretože nízka úroveň výdavkov a výsledné pomerne malé výkony predstavovali väčšie obmedzenie. V pracovnom dokumente o hodnotení v polovici obdobia však objasnila, že ciele hodnotenia v polovici obdobia so zreteľom na posudzovanie účinnosti, efektívnosti a očakávaných vplyvov sa obmedzili na analýzu počiatočných výstupov a výsledkov. Uplatňuje sa to tiež na posudzovanie efektívnosti z hľadiska účinkov na zamestnanosť.

| 25. | Tretia zarážka – Je ťažké dosiahnuť rovnováhu medzi riešením dlhodobých potrieb, ako sú napríklad potreby výskumu a vývoja a inovácie, a financovaním opatrení založených na dopyte, ktoré vyžadujú rýchlejšie vynakladanie výdavkov.
  Štvrtá zarážka – Problémom nedostatočnej porovnateľnosti rôznych modelových výsledkov a hodnotení sa zaoberá správa Komisie Rast hodnotiacej kapacity, bod 5.1.2.1 – (pozri tiež bod 22). |
| --- | --- |

25.

Tretia zarážka – Je ťažké dosiahnuť rovnováhu medzi riešením dlhodobých potrieb, ako sú napríklad potreby výskumu a vývoja a inovácie, a financovaním opatrení založených na dopyte, ktoré vyžadujú rýchlejšie vynakladanie výdavkov.

Štvrtá zarážka – Problémom nedostatočnej porovnateľnosti rôznych modelových výsledkov a hodnotení sa zaoberá správa Komisie Rast hodnotiacej kapacity, bod 5.1.2.1 – (pozri tiež bod 22).

| 26. | Ako sa uvádza v odpovedi na bod 23, posledná zarážka, ciele hodnotenia v polovici obdobia so zreteľom na posudzovanie účinnosti, efektívnosti a vplyvu boli obmedzené.
  Tretia zarážka – Pracovný dokument o strednodobom hodnotení upozornil na to, že odhad týchto účinkov by taktiež závisel od dostupnosti údajov.
  Štvrtá zarážka – Pozri odpoveď na bod 4 a na bod 23, posledná zarážka. |
| --- | --- |

26.

Ako sa uvádza v odpovedi na bod 23, posledná zarážka, ciele hodnotenia v polovici obdobia so zreteľom na posudzovanie účinnosti, efektívnosti a vplyvu boli obmedzené.

Tretia zarážka – Pracovný dokument o strednodobom hodnotení upozornil na to, že odhad týchto účinkov by taktiež závisel od dostupnosti údajov.

Štvrtá zarážka – Pozri odpoveď na bod 4 a na bod 23, posledná zarážka.

| 27. | Ďalším dôležitým cieľom hodnotení v polovici obdobia bolo posúdenie relevantnosti stratégií, ktoré by sa napriek nízkym výdavkom mohlo uskutočniť v časovom rámci stanovenom pre hodnotenie v polovici obdobia (pozri pracovný dokument). Zohľadnenie obmedzených cieľov posudzovania účinnosti a vplyvu, pozri bod 23. |
| --- | --- |

27.

Ďalším dôležitým cieľom hodnotení v polovici obdobia bolo posúdenie relevantnosti stratégií, ktoré by sa napriek nízkym výdavkom mohlo uskutočniť v časovom rámci stanovenom pre hodnotenie v polovici obdobia (pozri pracovný dokument). Zohľadnenie obmedzených cieľov posudzovania účinnosti a vplyvu, pozri bod 23.

PRIDELENIE VÝKONNOSTNEJ REZERVY

| 30. | Hodnotenie v polovici obdobia poskytlo informácie na účely pridelenia výkonnostnej rezervy na iné záležitosti ako na výdavky. Niektoré z ukazovateľov, ktoré odporúčala Komisia pre hodnotenie v polovici obdobia, nezáviseli od úrovne výdavkov, ale hodnotili rôzne aspekty implementácie programu.
  Malo by sa vziať do úvahy, že niektoré projekty infraštruktúry skutočne prispievajú k lisabonským a göteborským cieľom. |
| --- | --- |

30.

Hodnotenie v polovici obdobia poskytlo informácie na účely pridelenia výkonnostnej rezervy na iné záležitosti ako na výdavky. Niektoré z ukazovateľov, ktoré odporúčala Komisia pre hodnotenie v polovici obdobia, nezáviseli od úrovne výdavkov, ale hodnotili rôzne aspekty implementácie programu.

Malo by sa vziať do úvahy, že niektoré projekty infraštruktúry skutočne prispievajú k lisabonským a göteborským cieľom.

| 31. | V pracovnom dokumente Komisie sa odporúča radšej použiť ukazovatele výstupov, pretože údaje sú k dispozícii iba s malým časovým posunom, ako ukazovatele výsledkov, kde sú údaje k dispozícii len po dlhšom období. Ukazovatele vplyvu nie sú k dispozícii skôr, ako po uplynutí niekoľkých rokov od ukončenia intervenčnej pomoci. |
| --- | --- |

31.

V pracovnom dokumente Komisie sa odporúča radšej použiť ukazovatele výstupov, pretože údaje sú k dispozícii iba s malým časovým posunom, ako ukazovatele výsledkov, kde sú údaje k dispozícii len po dlhšom období. Ukazovatele vplyvu nie sú k dispozícii skôr, ako po uplynutí niekoľkých rokov od ukončenia intervenčnej pomoci.

| 33. | Dôvod pre tvrdenie Komisie, že by mala venovať osobitnú pozornosť spotrebe, spočíval v tom, že by nebolo rozumné prideliť dodatočné zdroje na program alebo prioritu, ktorá nespotrebovala počiatočný prídel.
  Komisia súhlasí s tým, že samotné rýchle vynakladanie výdavkov nie je svedectvom o úspechu programu. Efektívne vynakladanie výdavkov je však nevyhnutnou podmienkou, ak má program dosiahnuť stanovené ciele. Aj keď finančná spotreba bola dôležitým faktorom pri prideľovaní výkonnostnej rezervy, kritériá v jednotlivých členských štátoch sa odlišovali a, ak boli údaje dostatočne presvedčivé, často boli širšie (pozri body 28 a 32).
  Prvá zarážka – Aj keď boli investície do železníc z hľadiska životného prostredia žiaduce, riadiaci orgán musel zohľadniť skutočnosť, že využili iba 14,5 % dostupných finančných prostriedkov.
  Druhá zarážka – Finančné prostriedky pridelené na životné prostredie boli jednou z najspornejších častí rokovaní. Výsledok bol taký, že obmedzenia niektorých environmentálnych projektov (ako napríklad spaľovňa odpadu, ktorej výstavba bola odložená) boli čiastočne kompenzované zvýšením prostriedkov pridelených na iné projekty nepoškodzujúce životné prostredie. I keď na opatrenie rovnakých príležitostí neboli pridelené žiadne nové finančné prostriedky, diskusia viedla k zintenzívneniu činnosti v tejto oblasti.
  Tretia zarážka – Komisia nebola spokojná s vysokým prídelom finančných prostriedkov zo strany Brandenburska na dopravnú infraštruktúru, obzvlášť na cestnú infraštruktúru, a pravidelne nastoľovala túto záležitosť spolkovej krajine, ktorá obhajuje svoje rozhodnutie na základe pravidla n + 2. Komisia sa mieni zaoberať týmto bodom v rokovaniach o ďalšom programovom období. |
| --- | --- |

33.

Dôvod pre tvrdenie Komisie, že by mala venovať osobitnú pozornosť spotrebe, spočíval v tom, že by nebolo rozumné prideliť dodatočné zdroje na program alebo prioritu, ktorá nespotrebovala počiatočný prídel.

Komisia súhlasí s tým, že samotné rýchle vynakladanie výdavkov nie je svedectvom o úspechu programu. Efektívne vynakladanie výdavkov je však nevyhnutnou podmienkou, ak má program dosiahnuť stanovené ciele. Aj keď finančná spotreba bola dôležitým faktorom pri prideľovaní výkonnostnej rezervy, kritériá v jednotlivých členských štátoch sa odlišovali a, ak boli údaje dostatočne presvedčivé, často boli širšie (pozri body 28 a 32).

Prvá zarážka – Aj keď boli investície do železníc z hľadiska životného prostredia žiaduce, riadiaci orgán musel zohľadniť skutočnosť, že využili iba 14,5 % dostupných finančných prostriedkov.

Druhá zarážka – Finančné prostriedky pridelené na životné prostredie boli jednou z najspornejších častí rokovaní. Výsledok bol taký, že obmedzenia niektorých environmentálnych projektov (ako napríklad spaľovňa odpadu, ktorej výstavba bola odložená) boli čiastočne kompenzované zvýšením prostriedkov pridelených na iné projekty nepoškodzujúce životné prostredie. I keď na opatrenie rovnakých príležitostí neboli pridelené žiadne nové finančné prostriedky, diskusia viedla k zintenzívneniu činnosti v tejto oblasti.

Tretia zarážka – Komisia nebola spokojná s vysokým prídelom finančných prostriedkov zo strany Brandenburska na dopravnú infraštruktúru, obzvlášť na cestnú infraštruktúru, a pravidelne nastoľovala túto záležitosť spolkovej krajine, ktorá obhajuje svoje rozhodnutie na základe pravidla n + 2. Komisia sa mieni zaoberať týmto bodom v rokovaniach o ďalšom programovom období.

| 34. | Pridelenie výkonnostnej rezervy malo byť nezávislé od konkrétneho štrukturálneho fondu, z ktorého by sa vyplácali finančné prostriedky.
  Reagovalo na priority dlhodobého rozvoja, ako aj na vysoký dopyt po finančných prostriedkoch z určitých sektorov. V niektorých prípadoch, na ktoré sa odvoláva Súdny dvor, sa programy vylúčili ako kandidáti na rezervu pre bezprostredné riziko zaniknutia záväzku financovania podľa pravidla n + 2. |
| --- | --- |

34.

Pridelenie výkonnostnej rezervy malo byť nezávislé od konkrétneho štrukturálneho fondu, z ktorého by sa vyplácali finančné prostriedky.

Reagovalo na priority dlhodobého rozvoja, ako aj na vysoký dopyt po finančných prostriedkoch z určitých sektorov. V niektorých prípadoch, na ktoré sa odvoláva Súdny dvor, sa programy vylúčili ako kandidáti na rezervu pre bezprostredné riziko zaniknutia záväzku financovania podľa pravidla n + 2.

| 36. | Ako je uvedené v odpovedi na bod 34, pridelenie nebolo v žiadnom prípade vždy založené na spotrebe, hoci to bol jeden z ukazovateľov pre pridelenie rezervy, ale bralo tiež do úvahy účinnosť z hľadiska výstupov a výsledkov s prihliadnutím na dostupnosť presvedčivých údajov a dlhodobejšie potreby. |
| --- | --- |

36.

Ako je uvedené v odpovedi na bod 34, pridelenie nebolo v žiadnom prípade vždy založené na spotrebe, hoci to bol jeden z ukazovateľov pre pridelenie rezervy, ale bralo tiež do úvahy účinnosť z hľadiska výstupov a výsledkov s prihliadnutím na dostupnosť presvedčivých údajov a dlhodobejšie potreby.

DOSAH REVÍZIE V POLOVICI OBDOBIA

| 42. | Pokiaľ ide o otázku o úlohe spotreby v preskúmaní v polovici obdobia, Komisia sa odvoláva na svoje odpovede k bodu 34 v súvislosti s výkonnostnou rezervou.
  Druhá zarážka – Práve tak ako finančná výkonnosť bola kritériom aj účinnosť výdavkov, najmä výdavkov na tvorbu pracovných miest. Riziko environmentálnych projektov, ktoré nedodržali lehotu na výdavky, bolo faktorom pri obmedzení finančných prostriedkov na tento typ investícií.
  Piata zarážka – Komisia monitoruje oprávnenosť takých projektov pre financovanie zo strany EÚ prostredníctvom audítorskej činnosti a príslušného monitorovacieho výboru. Napríklad, audity projektov financovaných z Európskeho sociálneho fondu (ESF) v rámci programu Kalábria sa majú uskutočniť v marci 2007.
  Šiesta zarážka – K presunutiu súkromného financovania prišlo hlavne preto, lebo súkromné financovanie bolo zahrnuté do finančných tabuliek omylom (nemalo byť zahrnuté do základu spolufinancovania) a čiastočne pre jeho nestálosť, čo znamenalo, že finančné plány sa museli pravidelne preskúmavať, zatiaľ čo verejné financovanie bolo stabilnejšie. Prostriedky pridelené z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF) na príslušné opatrenia zostali nezmenené a súkromné financovanie sa naďalej mobilizovalo s cieľom implementovať opatrenia, hoci už nebolo súčasťou základu spolufinancovania. |
| --- | --- |

42.

Pokiaľ ide o otázku o úlohe spotreby v preskúmaní v polovici obdobia, Komisia sa odvoláva na svoje odpovede k bodu 34 v súvislosti s výkonnostnou rezervou.

Druhá zarážka – Práve tak ako finančná výkonnosť bola kritériom aj účinnosť výdavkov, najmä výdavkov na tvorbu pracovných miest. Riziko environmentálnych projektov, ktoré nedodržali lehotu na výdavky, bolo faktorom pri obmedzení finančných prostriedkov na tento typ investícií.

Piata zarážka – Komisia monitoruje oprávnenosť takých projektov pre financovanie zo strany EÚ prostredníctvom audítorskej činnosti a príslušného monitorovacieho výboru. Napríklad, audity projektov financovaných z Európskeho sociálneho fondu (ESF) v rámci programu Kalábria sa majú uskutočniť v marci 2007.

Šiesta zarážka – K presunutiu súkromného financovania prišlo hlavne preto, lebo súkromné financovanie bolo zahrnuté do finančných tabuliek omylom (nemalo byť zahrnuté do základu spolufinancovania) a čiastočne pre jeho nestálosť, čo znamenalo, že finančné plány sa museli pravidelne preskúmavať, zatiaľ čo verejné financovanie bolo stabilnejšie. Prostriedky pridelené z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF) na príslušné opatrenia zostali nezmenené a súkromné financovanie sa naďalej mobilizovalo s cieľom implementovať opatrenia, hoci už nebolo súčasťou základu spolufinancovania.

| 43. | Komisia sa odvoláva na svoju odpoveď v bode 33. |
| --- | --- |

43.

Komisia sa odvoláva na svoju odpoveď v bode 33.

OPATRENIA NA OBDOBIE 2007 – 2013

| 45. | V období 2007 – 2013 sa predošlá všeobecná požiadavka hodnotenia v polovici obdobia nahradí neprerušenými hodnoteniami, ktoré sa budú zakladať na potrebe posudzovať implementáciu programu a reagovať na zmeny v jeho vonkajšom prostredí. Tento prístup zdôrazňuje potrebu silnejších väzieb medzi monitorovaním, hodnotením a rozhodovaním a možno ho lepšie prispôsobiť požiadavkám užívateľov hodnotenia. Hodnotenie bude vyvolané skutočnými alebo potenciálnymi ťažkosťami, ktoré odhalí monitorovací systém, ale môže sa uskutočniť s cieľom zabezpečiť pravidelné preskúmanie strategických alebo operačných aspektov, ktoré nie je možné analyzovať výhradne na základe údajov monitorovania.
  Prvá zarážka – Komisia poskytla usmernenia k tomuto novému prístupu v roku 2006 (Pracovný dokument č. 5 Usmernenia k metódam hodnotenia: Hodnotenie počas programového obdobia – 2007 – 2013). |
| --- | --- |

45.

V období 2007 – 2013 sa predošlá všeobecná požiadavka hodnotenia v polovici obdobia nahradí neprerušenými hodnoteniami, ktoré sa budú zakladať na potrebe posudzovať implementáciu programu a reagovať na zmeny v jeho vonkajšom prostredí. Tento prístup zdôrazňuje potrebu silnejších väzieb medzi monitorovaním, hodnotením a rozhodovaním a možno ho lepšie prispôsobiť požiadavkám užívateľov hodnotenia. Hodnotenie bude vyvolané skutočnými alebo potenciálnymi ťažkosťami, ktoré odhalí monitorovací systém, ale môže sa uskutočniť s cieľom zabezpečiť pravidelné preskúmanie strategických alebo operačných aspektov, ktoré nie je možné analyzovať výhradne na základe údajov monitorovania.

Prvá zarážka – Komisia poskytla usmernenia k tomuto novému prístupu v roku 2006 (Pracovný dokument č. 5 Usmernenia k metódam hodnotenia: Hodnotenie počas programového obdobia – 2007 – 2013).

ZÁVERY

| 47. | Ciele hodnotenia v polovici obdobia so zreteľom na posudzovanie účinnosti, efektívnosti a očakávaných vplyvov sa obmedzili na analýzu počiatočných výstupov a výsledkov. Oneskorené alebo pomalé uvedenie mnohých programov do chodu takú analýzu sťažilo, i keď sa v niektorých prípadoch uskutočnila (pozri kapitolu 5 správy Komisie Rast hodnotiacej kapacity). Napriek tomu iné aspekty, ktoré sa skúmali v hodnotení v polovici obdobia, poskytli užitočné vstupné údaje pre rozhodnutia o pridelení výkonnostnej rezervy a prispôsobení operačných programov. |
| --- | --- |

47.

Ciele hodnotenia v polovici obdobia so zreteľom na posudzovanie účinnosti, efektívnosti a očakávaných vplyvov sa obmedzili na analýzu počiatočných výstupov a výsledkov. Oneskorené alebo pomalé uvedenie mnohých programov do chodu takú analýzu sťažilo, i keď sa v niektorých prípadoch uskutočnila (pozri kapitolu 5 správy Komisie Rast hodnotiacej kapacity). Napriek tomu iné aspekty, ktoré sa skúmali v hodnotení v polovici obdobia, poskytli užitočné vstupné údaje pre rozhodnutia o pridelení výkonnostnej rezervy a prispôsobení operačných programov.

| 48. | Výkonnostná rezerva sa použila na pridelenie zdrojov pre programy podľa niekoľkých kritérií, v prípade ktorých Komisia odporučila tri skupiny ukazovateľov. Dôležitým faktorom bola finančná spotreba, ale kritériá v jednotlivých členských štátoch sa odlišovali a často boli širšie, s prihliadnutím na dostupnosť presvedčivých údajov (pozri body 28 a 32). |
| --- | --- |

48.

Výkonnostná rezerva sa použila na pridelenie zdrojov pre programy podľa niekoľkých kritérií, v prípade ktorých Komisia odporučila tri skupiny ukazovateľov. Dôležitým faktorom bola finančná spotreba, ale kritériá v jednotlivých členských štátoch sa odlišovali a často boli širšie, s prihliadnutím na dostupnosť presvedčivých údajov (pozri body 28 a 32).

| 49. | Komisia berie do úvahy, že preskúmanie v polovici obdobia má významný účinok na všeobecnú výkonnosť programov a na spôsob, akým zohľadňujú politické priority. Komisia sa súčasne chcela vyhnúť prideleniu dodatočných zdrojov na oblasti, ktoré už mali ťažkosti pri vynakladaní existujúcich zdrojov. |
| --- | --- |

49.

Komisia berie do úvahy, že preskúmanie v polovici obdobia má významný účinok na všeobecnú výkonnosť programov a na spôsob, akým zohľadňujú politické priority. Komisia sa súčasne chcela vyhnúť prideleniu dodatočných zdrojov na oblasti, ktoré už mali ťažkosti pri vynakladaní existujúcich zdrojov.

| 50. | Vzhľadom na nízku úroveň výdavkov by hodnotenie v polovici obdobia mohlo poskytnúť len náznak o vhodnom presmerovaní finančných prostriedkov |
| --- | --- |

50.

Vzhľadom na nízku úroveň výdavkov by hodnotenie v polovici obdobia mohlo poskytnúť len náznak o vhodnom presmerovaní finančných prostriedkov

| 51. | Komisia súhlasí, že je vhodné znovu posúdiť programové ciele, opatrenia a pridelené rozpočtové prostriedky počas programového obdobia 2000 – 2006. Pri navrhovaní revidovaných opatrení na roky 2007 – 2013 vychádzala zo skúsenosti z rokov 2000 – 2006.
  Prvý bod – Úlohou Komisie je zabezpečiť, aby sa náležite prihliadalo na účinnosť a hodnotu peňazí, ako aj na spotrebu. Komisia sa usiluje vykonávať túto zodpovednosť.
  Druhý bod – Napätie, ktoré pravidlo n + 2 vytvára medzi rýchlou spotrebou a kvalitou, neznamená, že je to na úkor kvality. Komisia sa tomu snaží predchádzať.
  Tretí bod – Monitorovacie a hodnotiace opatrenia na programové obdobie 2007 – 2013 sú navrhnuté tak, aby reagovali na praktické úlohy, ktorým programy čelia. |
| --- | --- |

51.

Komisia súhlasí, že je vhodné znovu posúdiť programové ciele, opatrenia a pridelené rozpočtové prostriedky počas programového obdobia 2000 – 2006. Pri navrhovaní revidovaných opatrení na roky 2007 – 2013 vychádzala zo skúsenosti z rokov 2000 – 2006.

Prvý bod – Úlohou Komisie je zabezpečiť, aby sa náležite prihliadalo na účinnosť a hodnotu peňazí, ako aj na spotrebu. Komisia sa usiluje vykonávať túto zodpovednosť.

Druhý bod – Napätie, ktoré pravidlo n + 2 vytvára medzi rýchlou spotrebou a kvalitou, neznamená, že je to na úkor kvality. Komisia sa tomu snaží predchádzať.

Tretí bod – Monitorovacie a hodnotiace opatrenia na programové obdobie 2007 – 2013 sú navrhnuté tak, aby reagovali na praktické úlohy, ktorým programy čelia.

| 52. | Komisia súhlasí s tým, že plynulý začiatok implementácie zvýši užitočnosť hodnotení v polovici obdobia. Úlohou hodnotenia v polovici obdobia v období 2000 – 2006 bolo zistiť, ako sa programy realizujú, a na základe úvodných výsledkov radšej urobiť všetky potrebné zmeny, ako pokračovať v kurze, ktorý by obmedzil pozitívne výstupy. Okrem záväzkov, ktoré zostali otvorené pre súdne konanie, boli programy za obdobie 1994 – 1999 prevažne ukončené a zostávajúce záväzky k 31. decembru 2006 nedosiahli ani 0,6 % (917 miliónov EUR) z pôvodne pridelených prostriedkov. |
| --- | --- |

52.

Komisia súhlasí s tým, že plynulý začiatok implementácie zvýši užitočnosť hodnotení v polovici obdobia. Úlohou hodnotenia v polovici obdobia v období 2000 – 2006 bolo zistiť, ako sa programy realizujú, a na základe úvodných výsledkov radšej urobiť všetky potrebné zmeny, ako pokračovať v kurze, ktorý by obmedzil pozitívne výstupy. Okrem záväzkov, ktoré zostali otvorené pre súdne konanie, boli programy za obdobie 1994 – 1999 prevažne ukončené a zostávajúce záväzky k 31. decembru 2006 nedosiahli ani 0,6 % (917 miliónov EUR) z pôvodne pridelených prostriedkov.

ODPORÚČANIA

| 53. | Prvý bod – Komisia vydala v auguste 2006 podrobný usmerňujúci dokument na účely ukončenia obdobia 2000 – 2006. Požiadavky na ukončenie sú teraz známejšie, ako boli pred ukončením obdobia 1994 – 1999.
  Druhý bod – Komisia sa bude dôkladne venovať zavedeniu monitorovacích systémov a definícii ukazovateľov v programoch na obdobie 2007 – 2013.
  Tretí bod – Nové hodnotiace opatrenia zvýšia pružnosť. V období 2007 – 2013 sa predošlá všeobecná požiadavka hodnotenia v polovici obdobia nahradí neprerušenými hodnoteniami, ktoré sa budú zakladať na potrebe posudzovať implementáciu programu a reagovať na zmeny v jeho vonkajšom prostredí. Tento prístup možno lepšie prispôsobiť požiadavkám užívateľov hodnotenia.
  Proporcionalita zavedená prostredníctvom nariadení a zjednodušenie programového procesu tiež zvýši pružnosť hodnotiacich opatrení.
  Štvrtý bod – Opatrenia na obdobie 2007 – 2013 sú pružnejšie.
  Piaty bod – Nariadenie o štrukturálnych fondoch poskytuje na obdobie 2007 – 2013 pružný spôsob, ako spojiť hodnotenie a preprogramovanie. Hodnotenia sú zdrojom cenných odporúčaní a umožnia identifikovať dobré a zlé postupy.
  Šiesty bod – Hlavné usmernenie na obdobie 2000 – 2006 bolo poskytnuté vo vhodnom čase. Usmerňujúce dokumenty na obdobie 2007 – 2013 poskytla Komisia v roku 2006.
  Siedmy bod – Presadzovanie politických priorít EÚ vyžaduje činnosti zamerané na spolufinancovanie vrátane agendy rastu a zamestnanosti. Členské štáty EÚ 15 musia splniť ciele stanovené pre výdavky na túto agendu. |
| --- | --- |

53.

Prvý bod – Komisia vydala v auguste 2006 podrobný usmerňujúci dokument na účely ukončenia obdobia 2000 – 2006. Požiadavky na ukončenie sú teraz známejšie, ako boli pred ukončením obdobia 1994 – 1999.

Druhý bod – Komisia sa bude dôkladne venovať zavedeniu monitorovacích systémov a definícii ukazovateľov v programoch na obdobie 2007 – 2013.

Tretí bod – Nové hodnotiace opatrenia zvýšia pružnosť. V období 2007 – 2013 sa predošlá všeobecná požiadavka hodnotenia v polovici obdobia nahradí neprerušenými hodnoteniami, ktoré sa budú zakladať na potrebe posudzovať implementáciu programu a reagovať na zmeny v jeho vonkajšom prostredí. Tento prístup možno lepšie prispôsobiť požiadavkám užívateľov hodnotenia.

Proporcionalita zavedená prostredníctvom nariadení a zjednodušenie programového procesu tiež zvýši pružnosť hodnotiacich opatrení.

Štvrtý bod – Opatrenia na obdobie 2007 – 2013 sú pružnejšie.

Piaty bod – Nariadenie o štrukturálnych fondoch poskytuje na obdobie 2007 – 2013 pružný spôsob, ako spojiť hodnotenie a preprogramovanie. Hodnotenia sú zdrojom cenných odporúčaní a umožnia identifikovať dobré a zlé postupy.

Šiesty bod – Hlavné usmernenie na obdobie 2000 – 2006 bolo poskytnuté vo vhodnom čase. Usmerňujúce dokumenty na obdobie 2007 – 2013 poskytla Komisia v roku 2006.

Siedmy bod – Presadzovanie politických priorít EÚ vyžaduje činnosti zamerané na spolufinancovanie vrátane agendy rastu a zamestnanosti. Členské štáty EÚ 15 musia splniť ciele stanovené pre výdavky na túto agendu.

---