# Euroopan unionin C 103E/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 103E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta8. toukokuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 103E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta8. toukokuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | Neuvosto |
| 2007/C 103E/01 | Neuvoston 5 päivänä maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 4/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan erityisohjelman (Daphne III -ohjelma) perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa | 1 |
| 2007/C 103E/02 | Neuvoston 22 päivänä maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 5/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 103E/03 | Neuvoston 22 päivänä maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 6/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla | 26 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

Neuvosto

2007/C 103E/01

Neuvoston 5 päivänä maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 4/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan erityisohjelman (Daphne III -ohjelma) perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa

1

2007/C 103E/02

Neuvoston 22 päivänä maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 5/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013) (
  1
  )

1

11

2007/C 103E/03

Neuvoston 22 päivänä maaliskuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 6/2007 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

Neuvosto

| 8.5.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 103/1

---

Neuvoston 5 päivänä maaliskuuta 2007 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 4/2007,

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../.../EY tekemiseksi lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan erityisohjelman (Daphne III -ohjelma) perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa

(2007/C 103 E/01)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Perustamissopimuksen mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan p alakohdassa edellytetään, että yhteisön toimintaan sisältyy myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(1)

Perustamissopimuksen mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan p alakohdassa edellytetään, että yhteisön toimintaan sisältyy myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen.

| (2) | Yhteisön toiminnan olisi täydennettävä kansallisia politiikkoja, joilla pyritään parantamaan kansanterveyttä ja torjumaan ihmisten terveyttä vaarantavia tekijöitä. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön toiminnan olisi täydennettävä kansallisia politiikkoja, joilla pyritään parantamaan kansanterveyttä ja torjumaan ihmisten terveyttä vaarantavia tekijöitä.

| (3) | Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuva ruumiillinen, seksuaalinen ja henkinen väkivalta, mukaan lukien tällaisella väkivallalla uhkaaminen, pakottaminen tai mielivaltainen vapaudenriisto riippumatta siitä, tapahtuuko se julkisesti tai yksityisesti, loukkaa heidän oikeuttaan elämään, turvallisuuteen, vapauteen, ihmisarvoon sekä ruumiilliseen ja henkiseen koskemattomuuteen ja muodostaa vakavan uhkan väkivallan uhrien fyysiselle terveydelle ja mielenterveydelle. Tällainen väkivalta on yhteisössä niin yleistä, että sitä voidaan pitää todellisena perusoikeuksien loukkauksena, terveysongelmana ja esteenä turvalliselle, vapaalle ja oikeudenmukaiselle kansalaisuudelle. |
| --- | --- |

(3)

Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuva ruumiillinen, seksuaalinen ja henkinen väkivalta, mukaan lukien tällaisella väkivallalla uhkaaminen, pakottaminen tai mielivaltainen vapaudenriisto riippumatta siitä, tapahtuuko se julkisesti tai yksityisesti, loukkaa heidän oikeuttaan elämään, turvallisuuteen, vapauteen, ihmisarvoon sekä ruumiilliseen ja henkiseen koskemattomuuteen ja muodostaa vakavan uhkan väkivallan uhrien fyysiselle terveydelle ja mielenterveydelle. Tällainen väkivalta on yhteisössä niin yleistä, että sitä voidaan pitää todellisena perusoikeuksien loukkauksena, terveysongelmana ja esteenä turvalliselle, vapaalle ja oikeudenmukaiselle kansalaisuudelle.

| (4) | Maailman terveysjärjestön (WHO) määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan kaikenlaista fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sairauden tai vamman puuttumista. WHO:n yleiskokouksen vuoden 1996 päätöslauselmassa todetaan väkivallan kuuluvan merkittävimpiin maailmanlaajuisiin kansanterveysongelmiin. WHO:n 3 päivänä lokakuuta 2002 antamassa väkivaltaa ja terveyttä koskevassa raportissa suositellaan sellaisten toimenpiteiden edistämistä, jotka ensisijaisesti ehkäisevät väkivaltaa, väkivallan uhrien hyväksi toteutettavien toimenpiteiden tehostamista sekä väkivallan ehkäisemistä koskevan yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämistä. |
| --- | --- |

(4)

Maailman terveysjärjestön (WHO) määritelmän mukaan terveydellä tarkoitetaan kaikenlaista fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia eikä pelkästään sairauden tai vamman puuttumista. WHO:n yleiskokouksen vuoden 1996 päätöslauselmassa todetaan väkivallan kuuluvan merkittävimpiin maailmanlaajuisiin kansanterveysongelmiin. WHO:n 3 päivänä lokakuuta 2002 antamassa väkivaltaa ja terveyttä koskevassa raportissa suositellaan sellaisten toimenpiteiden edistämistä, jotka ensisijaisesti ehkäisevät väkivaltaa, väkivallan uhrien hyväksi toteutettavien toimenpiteiden tehostamista sekä väkivallan ehkäisemistä koskevan yhteistyön ja tietojenvaihdon lisäämistä.

| (5) | Nämä periaatteet tunnustetaan useissa tärkeimpien kansainvälisten järjestöjen ja instituutioiden, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien, Kansainvälisen työjärjestön (ILO), naisten asemaa käsittelevän maailmankonferenssin sekä kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevän maailmankongressin puitteissa laadituissa yleissopimuksissa, julistuksissa ja pöytäkirjoissa. |
| --- | --- |

(5)

Nämä periaatteet tunnustetaan useissa tärkeimpien kansainvälisten järjestöjen ja instituutioiden, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien, Kansainvälisen työjärjestön (ILO), naisten asemaa käsittelevän maailmankonferenssin sekä kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevän maailmankongressin puitteissa laadituissa yleissopimuksissa, julistuksissa ja pöytäkirjoissa.

| (6) | Väkivallan torjuminen olisi otettava osaksi perusoikeuksien suojelua, sellaisena kuin se sisältyy Euroopan unionin perusoikeuskirjaan (4) ja siihen liittyviin selityksiin, joissa tunnustetaan muun muassa oikeus ihmisarvoon, yhdenvertaisuuteen ja yhteisvastuullisuuteen, ottaen samalla huomioon perusoikeuskirjan aseman. Perusoikeuskirjaan sisältyy useita artikloja, jotka liittyvät nimenomaisesti ruumiillisen ja henkisen koskemattomuuden suojeluun, miesten ja naisten välisen tasa-arvon ja lapsen oikeuksien edistämiseen, ja joissa tunnustetaan syrjinnän ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun, orjuuden ja pakkotyön sekä lapsityövoiman käytön kielto. Siinä tunnustetaan, että ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu on tarpeen kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa. |
| --- | --- |

(6)

Väkivallan torjuminen olisi otettava osaksi perusoikeuksien suojelua, sellaisena kuin se sisältyy Euroopan unionin perusoikeuskirjaan (4) ja siihen liittyviin selityksiin, joissa tunnustetaan muun muassa oikeus ihmisarvoon, yhdenvertaisuuteen ja yhteisvastuullisuuteen, ottaen samalla huomioon perusoikeuskirjan aseman. Perusoikeuskirjaan sisältyy useita artikloja, jotka liittyvät nimenomaisesti ruumiillisen ja henkisen koskemattomuuden suojeluun, miesten ja naisten välisen tasa-arvon ja lapsen oikeuksien edistämiseen, ja joissa tunnustetaan syrjinnän ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun, orjuuden ja pakkotyön sekä lapsityövoiman käytön kielto. Siinä tunnustetaan, että ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu on tarpeen kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa.

| (7) | Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota laatimaan ja toteuttamaan tällaisen väkivallan torjumista koskevia toimintaohjelmia. Se on esittänyt tällaiset pyynnöt muun muassa 19 päivänä toukokuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa (5) komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille lisätoimista naisilla käytävän kaupan torjumiseksi, 20 päivänä syyskuuta 2001 naisten sukupuolielinten silpomisesta antamassaan päätöslauselmassa (6), 17 päivänä tammikuuta 2006 seksuaaliselle hyväksikäytölle alttiina olevien naisten ja lasten kaupan ehkäisemistä koskevista strategioista antamassaan päätöslauselmassa (7) sekä 2 päivänä helmikuuta 2006 naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnan nykytilanteesta ja mahdollisista tulevista toimista antamassaan päätöslauselmassa (8). |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota laatimaan ja toteuttamaan tällaisen väkivallan torjumista koskevia toimintaohjelmia. Se on esittänyt tällaiset pyynnöt muun muassa 19 päivänä toukokuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa (5) komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille lisätoimista naisilla käytävän kaupan torjumiseksi, 20 päivänä syyskuuta 2001 naisten sukupuolielinten silpomisesta antamassaan päätöslauselmassa (6), 17 päivänä tammikuuta 2006 seksuaaliselle hyväksikäytölle alttiina olevien naisten ja lasten kaupan ehkäisemistä koskevista strategioista antamassaan päätöslauselmassa (7) sekä 2 päivänä helmikuuta 2006 naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnan nykytilanteesta ja mahdollisista tulevista toimista antamassaan päätöslauselmassa (8).

| (8) | Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseviä torjuntatoimenpiteitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Daphne-ohjelma) (vuosiksi 2000–2003) 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 293/2000/EY perustettu toimintaohjelma (9) on osaltaan lisännyt Euroopan unionissa tietoisuutta väkivallasta sekä lisännyt ja vahvistanut yhteistyötä niiden organisaatioiden välillä, jotka toimivat jäsenvaltioissa väkivallan torjumiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseviä torjuntatoimenpiteitä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (Daphne-ohjelma) (vuosiksi 2000–2003) 24 päivänä tammikuuta 2000 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 293/2000/EY perustettu toimintaohjelma (9) on osaltaan lisännyt Euroopan unionissa tietoisuutta väkivallasta sekä lisännyt ja vahvistanut yhteistyötä niiden organisaatioiden välillä, jotka toimivat jäsenvaltioissa väkivallan torjumiseksi.

| (9) | Daphne-ohjelmalla jo saatuja tuloksia on kehitetty edelleen toimintaohjelmalla, joka perustettiin 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 803/2004/EY lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä (vuosiksi 2004–2008) (Daphne II -ohjelma) (10). Päätöksen 803/2004/EY 8 artiklan 2 kohdan mukaan komissio toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen vuotuisten määrärahojen yhteensopivuuden uusien rahoitusnäkymien kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Daphne-ohjelmalla jo saatuja tuloksia on kehitetty edelleen toimintaohjelmalla, joka perustettiin 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 803/2004/EY lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä (vuosiksi 2004–2008) (Daphne II -ohjelma) (10). Päätöksen 803/2004/EY 8 artiklan 2 kohdan mukaan komissio toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen vuotuisten määrärahojen yhteensopivuuden uusien rahoitusnäkymien kanssa.

| (10) | On suotavaa varmistaa Daphne- ja Daphne II -ohjelmista tuettujen hankkeiden jatkuvuus. |
| --- | --- |

(10)

On suotavaa varmistaa Daphne- ja Daphne II -ohjelmista tuettujen hankkeiden jatkuvuus.

| (11) | On tärkeää ja välttämätöntä tunnustaa ne vakavat välittömät ja pitkäaikaiset vaikutukset, joita lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvalla väkivallalla on yksilöiden, perheiden ja yhteisöjen fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen, psyykkiseen ja sosiaaliseen kehitykseen sekä asianomaisten henkilöiden yhtäläisiin mahdollisuuksiin, sekä niistä koko yhteiskunnalle aiheutuvat huomattavat sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset. |
| --- | --- |

(11)

On tärkeää ja välttämätöntä tunnustaa ne vakavat välittömät ja pitkäaikaiset vaikutukset, joita lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvalla väkivallalla on yksilöiden, perheiden ja yhteisöjen fyysiseen terveyteen ja mielenterveyteen, psyykkiseen ja sosiaaliseen kehitykseen sekä asianomaisten henkilöiden yhtäläisiin mahdollisuuksiin, sekä niistä koko yhteiskunnalle aiheutuvat huomattavat sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset.

| (12) | Naisiin kohdistuva väkivalta ilmenee monissa eri muodoissa, yhteiskunnan kaikilla tasoilla yleisesti esiintyvästä perheväkivallasta sellaisiin vahingollisiin perinteisiin tapoihin, joihin liittyy naisiin kohdistuvaa fyysistä väkivaltaa kuten sukupuolielinten silpominen ja kunniarikokset, ja jotka ovat naisiin kohdistuvan väkivallan erityinen muoto. |
| --- | --- |

(12)

Naisiin kohdistuva väkivalta ilmenee monissa eri muodoissa, yhteiskunnan kaikilla tasoilla yleisesti esiintyvästä perheväkivallasta sellaisiin vahingollisiin perinteisiin tapoihin, joihin liittyy naisiin kohdistuvaa fyysistä väkivaltaa kuten sukupuolielinten silpominen ja kunniarikokset, ja jotka ovat naisiin kohdistuvan väkivallan erityinen muoto.

| (13) | Lapsia, nuoria tai naisia, jotka ovat nähneet, kun heidän lähisukulaistaan on pahoinpidelty, olisi tällä päätöksellä perustetun ohjelman (jäljempänä ’ohjelma’) mukaisesti pidettävä väkivallan uhreina. |
| --- | --- |

(13)

Lapsia, nuoria tai naisia, jotka ovat nähneet, kun heidän lähisukulaistaan on pahoinpidelty, olisi tällä päätöksellä perustetun ohjelman (jäljempänä ’ohjelma’) mukaisesti pidettävä väkivallan uhreina.

| (14) | Euroopan unioni voi tuoda lisäarvoa pääsääntöisesti jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin, joiden tarkoituksena on lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseminen, mukaan lukien seksuaalinen väkivalta ja muu hyväksikäyttö, sekä uhrien ja riskiryhmien suojeleminen, seuraavin keinoin: tiedon, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen ja jakaminen, innovatiivisen lähestymistavan edistäminen, toiminnan painopisteiden vahvistaminen, tarvittaessa verkottumisen kehittäminen, Euroopan yhteisön laajuisten hankkeiden valitseminen ohjelmaan, mukaan lukien hankkeet, joilla tuetaan kadonneille ja seksuaalisesti hyväksikäytetyille lapsille tarkoitettuja maksuttomia auttavia puhelimia ja päivystäviä puhelimia, kaikkien asiaan liittyvien osapuolten motivointi ja aktivointi sekä Euroopan laajuisten väkivaltaa koskevaa tietoisuutta lisäävien kampanjoiden toteuttaminen. Näiden toimien piiriin olisi sisällytettävä myös ihmiskaupan uhreina oleville lapsille, nuorille ja naisille annettava tuki. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan unioni voi tuoda lisäarvoa pääsääntöisesti jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin, joiden tarkoituksena on lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseminen, mukaan lukien seksuaalinen väkivalta ja muu hyväksikäyttö, sekä uhrien ja riskiryhmien suojeleminen, seuraavin keinoin: tiedon, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtaminen ja jakaminen, innovatiivisen lähestymistavan edistäminen, toiminnan painopisteiden vahvistaminen, tarvittaessa verkottumisen kehittäminen, Euroopan yhteisön laajuisten hankkeiden valitseminen ohjelmaan, mukaan lukien hankkeet, joilla tuetaan kadonneille ja seksuaalisesti hyväksikäytetyille lapsille tarkoitettuja maksuttomia auttavia puhelimia ja päivystäviä puhelimia, kaikkien asiaan liittyvien osapuolten motivointi ja aktivointi sekä Euroopan laajuisten väkivaltaa koskevaa tietoisuutta lisäävien kampanjoiden toteuttaminen. Näiden toimien piiriin olisi sisällytettävä myös ihmiskaupan uhreina oleville lapsille, nuorille ja naisille annettava tuki.

| (15) | Koska paikalliset ja alueelliset organisaatiot voivat yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden vastaavien organisaatioiden kanssa usein tehokkaasti puuttua väkivallan perimmäisiin syihin ja seurauksiin, ohjelmassa olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota ehkäiseviin toimenpiteisiin ja uhrien tukemiseen paikallisella ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

(15)

Koska paikalliset ja alueelliset organisaatiot voivat yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden vastaavien organisaatioiden kanssa usein tehokkaasti puuttua väkivallan perimmäisiin syihin ja seurauksiin, ohjelmassa olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota ehkäiseviin toimenpiteisiin ja uhrien tukemiseen paikallisella ja alueellisella tasolla.

| (16) | Tämän päätöksen tavoitteita, jotka ovat kaikenlaisen lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseminen ja torjuminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, sillä tietoja on vaihdettava yhteisön tasolla ja hyviä käytäntöjä on jaettava koko yhteisössä, vaan ne voidaan yhteensovitetun ja monialaisen lähestymistavan tarpeen ja ohjelman laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(16)

Tämän päätöksen tavoitteita, jotka ovat kaikenlaisen lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäiseminen ja torjuminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, sillä tietoja on vaihdettava yhteisön tasolla ja hyviä käytäntöjä on jaettava koko yhteisössä, vaan ne voidaan yhteensovitetun ja monialaisen lähestymistavan tarpeen ja ohjelman laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (17) | Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä (11). |
| --- | --- |

(17)

Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä (11).

| (18) | On sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (12), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (13), joilla turvataan yhteisön taloudelliset edut, ja otettava huomioon yksinkertaisuuden ja vastaavuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajoittaminen, joissa komissiolla on välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja resurssien määrän pitäminen oikeassa suhteessa resurssien käytöstä johtuvaan hallinnolliseen kuormitukseen. |
| --- | --- |

(18)

On sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (12), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (13), joilla turvataan yhteisön taloudelliset edut, ja otettava huomioon yksinkertaisuuden ja vastaavuuden periaatteet budjettivälineiden valinnassa, niiden tapausten määrän rajoittaminen, joissa komissiolla on välitön toteuttamis- ja hallinnointivastuu, ja resurssien määrän pitäminen oikeassa suhteessa resurssien käytöstä johtuvaan hallinnolliseen kuormitukseen.

| (19) | Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (14), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (16) mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (14), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (16) mukaisesti.

| (20) | Varainhoitoasetuksessa säädetään, että toiminta-avustukset on sidottava perussäädökseen. |
| --- | --- |

(20)

Varainhoitoasetuksessa säädetään, että toiminta-avustukset on sidottava perussäädökseen.

| (21) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (17) mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (17) mukaisesti.

| (22) | Naisten ja miesten tasapuolinen osallistuminen päätöksentekoprosessiin on keskeinen tekijä naisten ja miesten todellisen tasa-arvon saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi tehtävä parhaansa saavuttaakseen sukupuolten välisen tasapainon ohjelman 10 artiklassa tarkoitetun komitean kokoonpanossa, |
| --- | --- |

(22)

Naisten ja miesten tasapuolinen osallistuminen päätöksentekoprosessiin on keskeinen tekijä naisten ja miesten todellisen tasa-arvon saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi tehtävä parhaansa saavuttaakseen sukupuolten välisen tasapainon ohjelman 10 artiklassa tarkoitetun komitean kokoonpanossa,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tällä päätöksellä perustetaan lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskeva erityisohjelma (Daphne III), jäljempänä ’ohjelma’, jolla jatketaan Daphne-ohjelmassa ja Daphne II -ohjelmassa määritettyä politiikkaa ja niissä määriteltyjä tavoitteita osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa, ja jonka tarkoituksena on myötävaikuttaa korkeatasoiseen suojaan väkivaltaa vastaan fyysisen terveyden ja mielenterveyden suojelun edistämiseksi.

2.   Ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

3.   Ohjelmassa käsitteellä ’lapsi’ tarkoitetaan, lapsen oikeuksia koskevien kansainvälisten asiakirjojen mukaisesti, 0–18-vuotiaita.

4.   Jos hankkeeseen liittyvät toimet on kuitenkin suunniteltu siten, että niiden nimenomaisena kohderyhmänä ovat esimerkiksi ”teini-ikäiset” (13–19-vuotiaat) tai 12–25-vuotiaat, niiden kohderyhmänä katsotaan olevan ”nuoret”.

2 artikla

Yleiset tavoitteet

1.   Ohjelman tavoitteena on edistää lasten, nuorten ja naisten suojelua väkivallan kaikilta muodoilta ja saavuttaa korkea terveyden suojelun, hyvinvoinnin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden taso.

2.   Ohjelman yleisinä tavoitteina on vaikuttaa erityisesti lapsia, nuoria ja naisia koskeviin yhteisön politiikkoihin ja erityisesti niihin politiikkoihin, jotka liittyvät kansanterveyteen, ihmisoikeuksiin ja sukupuolten väliseen tasa-arvoon, sekä lasten oikeuksien suojeluun tähtääviin toimiin ja ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisön tavoitteita ja toimivaltaa.

3 artikla

Erityinen tavoite

Ohjelman erityisenä tavoitteena on edistää lapsiin, nuoriin ja naisiin julkisesti tai yksityisesti kohdistuvan väkivallan kaikkien muotojen ehkäisyä ja torjuntaa, mukaan lukien seksuaalinen hyväksikäyttö ja ihmiskauppa, toteuttamalla ehkäiseviä toimenpiteitä ja tarjoamalla tukea ja suojelua väkivallan uhreille ja riskiryhmille. Tämä tavoite saavutetaan seuraavien valtioiden välisten toimien tai muiden 4 artiklassa tarkoitettujen toimien avulla:

| a) | tällä alalla toimivien 7 artiklassa tarkoitettujen valtioista riippumattomien järjestöjen tai muiden organisaatioiden avustaminen ja kannustaminen; |
| --- | --- |

a)

tällä alalla toimivien 7 artiklassa tarkoitettujen valtioista riippumattomien järjestöjen tai muiden organisaatioiden avustaminen ja kannustaminen;

| b) | erityisille kohderyhmille, kuten tietyille ammattikunnille, toimivaltaisille viranomaisille tai rajatuille kansalaisryhmille ja riskiryhmille suunnattujen tietoisuutta lisäävien toimien kehittäminen ja toteuttaminen, tavoitteena lisätä tietoa väkivallasta ja edistää nollatoleranssia väkivaltaa kohtaan, sekä kannustaa väkivallan uhrien tukemista ja väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille; |
| --- | --- |

b)

erityisille kohderyhmille, kuten tietyille ammattikunnille, toimivaltaisille viranomaisille tai rajatuille kansalaisryhmille ja riskiryhmille suunnattujen tietoisuutta lisäävien toimien kehittäminen ja toteuttaminen, tavoitteena lisätä tietoa väkivallasta ja edistää nollatoleranssia väkivaltaa kohtaan, sekä kannustaa väkivallan uhrien tukemista ja väkivaltatapausten ilmoittamista toimivaltaisille viranomaisille;

| c) | kahdesta Daphne-ohjelmasta saatujen tulosten levittäminen, mukaan lukien niiden soveltaminen, siirtäminen ja käyttäminen uusien tuensaajien hyväksi tai uusilla maantieteellisillä alueilla; |
| --- | --- |

c)

kahdesta Daphne-ohjelmasta saatujen tulosten levittäminen, mukaan lukien niiden soveltaminen, siirtäminen ja käyttäminen uusien tuensaajien hyväksi tai uusilla maantieteellisillä alueilla;

| d) | väkivallalle alttiiden henkilöiden myönteiseen kohteluun vaikuttavien toimenpiteiden määrittäminen ja edistäminen, eli sellaisen lähestymistavan omaksuminen, joka edistää heidän arvostamistaan sekä heidän hyvinvointiaan ja itsensä toteuttamista; |
| --- | --- |

d)

väkivallalle alttiiden henkilöiden myönteiseen kohteluun vaikuttavien toimenpiteiden määrittäminen ja edistäminen, eli sellaisen lähestymistavan omaksuminen, joka edistää heidän arvostamistaan sekä heidän hyvinvointiaan ja itsensä toteuttamista;

| e) | monialaisten verkostojen perustaminen ja tukeminen, tällä alalla toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen ja muiden organisaatioiden välisen yhteistyön vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

e)

monialaisten verkostojen perustaminen ja tukeminen, tällä alalla toimivien valtioista riippumattomien järjestöjen ja muiden organisaatioiden välisen yhteistyön vahvistamiseksi;

| f) | näyttöön perustuvan tiedon ja tietoperustan laajentamisen, tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihdon, tunnistamisen ja levittämisen varmistaminen muun muassa tutkimuksen, koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla; |
| --- | --- |

f)

näyttöön perustuvan tiedon ja tietoperustan laajentamisen, tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihdon, tunnistamisen ja levittämisen varmistaminen muun muassa tutkimuksen, koulutuksen, opintokäyntien ja henkilöstövaihdon avulla;

| g) | lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisyä koskevan tietoisuutta lisäävän aineiston ja opetusaineiston suunnittelu ja testaus, ja jo käytettävissä olevan aineiston täydentäminen ja muokkaus uusilla maantieteellisillä alueilla tai uusien kohderyhmien käyttöä varten; |
| --- | --- |

g)

lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisyä koskevan tietoisuutta lisäävän aineiston ja opetusaineiston suunnittelu ja testaus, ja jo käytettävissä olevan aineiston täydentäminen ja muokkaus uusilla maantieteellisillä alueilla tai uusien kohderyhmien käyttöä varten;

| h) | väkivaltaan liittyvien ilmiöiden ja väkivallan uhreihin ja yhteiskuntaan yleensä kohdistuvien vaikutusten tutkiminen, mukaan lukien terveydenhuoltoon liittyvät sekä sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset, väkivallan perimmäisiin syihin puuttumiseksi yhteiskunnan kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

h)

väkivaltaan liittyvien ilmiöiden ja väkivallan uhreihin ja yhteiskuntaan yleensä kohdistuvien vaikutusten tutkiminen, mukaan lukien terveydenhuoltoon liittyvät sekä sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset, väkivallan perimmäisiin syihin puuttumiseksi yhteiskunnan kaikilla tasoilla;

| i) | väkivallan uhreille ja riskiryhmiin kuuluville tarkoitettujen tukiohjelmien sekä väkivallantekijöille tarkoitettujen toimenpideohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano, varmistaen samalla uhrien turvallisuus. |
| --- | --- |

i)

väkivallan uhreille ja riskiryhmiin kuuluville tarkoitettujen tukiohjelmien sekä väkivallantekijöille tarkoitettujen toimenpideohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano, varmistaen samalla uhrien turvallisuus.

4 artikla

Toimintamuodot

Edellä olevissa 2 ja 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityisten tavoitteiden toteuttamiseksi ohjelmasta myönnetään vuosittaisten toimintaohjelmien mukaisesti rahoitustukea seuraavanlaisiin toimiin:

| a) | komission toteuttamat erityistoimet, kuten selvitykset ja tutkimukset, mielipidemittaukset ja -tutkimukset, indikaattoreiden ja menetelmien kehittäminen, tietojen ja tilastoiden keruu, käsittely ja levittäminen, seminaarit, konferenssit ja asiantuntijakokoukset, julkisten kampanjoiden ja tilaisuuksien järjestäminen, neuvontapalveluiden ja verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito, tiedotusmateriaalin (tietotekniset sovellukset ja opetusvälineet mukaan lukien) laatiminen ja levittäminen, väkivaltaan liittyviä asiantuntijalausuntoja antavan sidosryhmien suunnitteluryhmän perustaminen ja sen työn helpottaminen, kansallisten asiantuntijoiden muiden verkostojen tukeminen sekä analyysit, seuranta ja arvioinnit; tai |
| --- | --- |

a)

komission toteuttamat erityistoimet, kuten selvitykset ja tutkimukset, mielipidemittaukset ja -tutkimukset, indikaattoreiden ja menetelmien kehittäminen, tietojen ja tilastoiden keruu, käsittely ja levittäminen, seminaarit, konferenssit ja asiantuntijakokoukset, julkisten kampanjoiden ja tilaisuuksien järjestäminen, neuvontapalveluiden ja verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito, tiedotusmateriaalin (tietotekniset sovellukset ja opetusvälineet mukaan lukien) laatiminen ja levittäminen, väkivaltaan liittyviä asiantuntijalausuntoja antavan sidosryhmien suunnitteluryhmän perustaminen ja sen työn helpottaminen, kansallisten asiantuntijoiden muiden verkostojen tukeminen sekä analyysit, seuranta ja arvioinnit; tai

| b) | erityiset yhteisön edun mukaiset valtioidenväliset hankkeet, joihin osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota vuotuisissa toimintaohjelmissa määrätyin edellytyksin; tai |
| --- | --- |

b)

erityiset yhteisön edun mukaiset valtioidenväliset hankkeet, joihin osallistuu vähintään kaksi jäsenvaltiota vuotuisissa toimintaohjelmissa määrätyin edellytyksin; tai

| c) | edellä 2 artiklassa olevien ohjelman yleisten tavoitteiden mukaisesti yleiseurooppalaista etua ajavien valtioista riippumattomien järjestöjen tai muiden järjestöjen toiminnan tukeminen vuotuisissa toimintaohjelmissa määrätyin edellytyksin; |
| --- | --- |

c)

edellä 2 artiklassa olevien ohjelman yleisten tavoitteiden mukaisesti yleiseurooppalaista etua ajavien valtioista riippumattomien järjestöjen tai muiden järjestöjen toiminnan tukeminen vuotuisissa toimintaohjelmissa määrätyin edellytyksin;

5 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

Ohjelman toimiin voivat osallistua seuraavat maat:

| a) | maat, joiden kanssa Euroopan unioni on allekirjoittanut liittymissopimuksen; |
| --- | --- |

a)

maat, joiden kanssa Euroopan unioni on allekirjoittanut liittymissopimuksen;

| b) | ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä määrättyjen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä määrättyjen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen mukaisesti;

| c) | ETA:an kuuluvat Efta-maat ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

ETA:an kuuluvat Efta-maat ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti;

| d) | Länsi-Balkanin maat niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka vahvistetaan näiden maiden kanssa yhteisön ohjelmiin osallistumisen yleisistä periaatteista tehtyjen puitesopimusten perusteella; |
| --- | --- |

d)

Länsi-Balkanin maat niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka vahvistetaan näiden maiden kanssa yhteisön ohjelmiin osallistumisen yleisistä periaatteista tehtyjen puitesopimusten perusteella;

Hankkeissa voi olla mukana ehdokasmaita, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jos tämä edistää näiden maiden valmistautumista liittymiseen, tai muita kolmansia maita, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jos se palvelee hankkeiden tavoitteita.

6 artikla

Tuensaaja- ja kohderyhmät

1.   Ohjelman kohteena ovat lapset, nuoret ja naiset, jotka ovat väkivallan uhreja tai jotka kuuluvat riskiryhmään.

2.   Ohjelman pääasiallisia kohderyhmiä ovat muun muassa perheet, opettajat ja opetushenkilöstö, sosiaalityöntekijät, poliisi ja rajavartijat, paikalliset ja kansalliset viranomaiset sekä sotilasviranomaiset, lääkärit ja hoitohenkilöstö, oikeusviranomaiset, valtioista riippumattomat järjestöt, ammattijärjestöt ja uskonnolliset yhteisöt.

7 artikla

Ohjelmaan pääsy

Ohjelmaan voivat osallistua yksityiset tai julkiset organisaatiot ja laitokset (paikallisviranomaiset asianomaisella tasolla, yliopistojen laitokset ja tutkimuskeskukset), jotka toimivat lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tai tällaiselta väkivallalta suojelemiseksi, tarjoavat tukea väkivallan uhreille tai panevat täytäntöön kohdennettuja toimia tällaisen väkivallan torjumisen edistämiseksi, taikka edistävät heikommassa asemassa oleviin ryhmiin ja väkivallan uhreihin kohdistuvien asenteiden ja käyttäytymisen muuttumista.

8 artikla

Tukimuodot

1.   Yhteisön myöntämä rahoitus voi olla oikeudelliselta muodoltaan:

| — | avustus, |
| --- | --- |

—

avustus,

| — | julkisia hankintoja koskeva sopimus. |
| --- | --- |

—

julkisia hankintoja koskeva sopimus.

2.   Yhteisön avustukset myönnetään hakemuspyyntöjen perusteella saatujen hakemusten käsittelyn jälkeen lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja kiireellisiä poikkeustapauksia, joissa tuensaajan luonteen vuoksi tietylle toimelle ei ole vaihtoehtoja. Yhteisön avustukset myönnetään toiminta-avustuksina tai yksittäisiin toimiin myönnettyinä avustuksina. Osarahoituksen enimmäismäärä määritetään vuotuisissa toimintaohjelmissa.

3.   Lisäksi rahoitusta voidaan varata täydentäviin toimenpiteisiin julkisia hankintoja koskevien sopimusten avulla, jolloin yhteisön varoja myönnetään ohjelman tavoitteisiin välittömästi liittyvien palvelujen ja tavaroiden hankintaan. Tällä rahoituksella katetaan muun muassa kustannuksia, jotka liittyvät tiedotukseen ja viestintään sekä hankkeiden, politiikkojen, ohjelmien ja lainsäädännön valmisteluun, toteutukseen, seurantaan, tarkastamiseen ja arviointiin.

9 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Komissio noudattaa yhteisön tuen täytäntöönpanossa varainhoitoasetusta.

2.   Ohjelman täytäntöönpanemiseksi komissio hyväksyy 2 artiklassa säädettyjen ohjelman yleisten tavoitteiden rajoissa vuotuisen toimintaohjelman, jossa määritellään erityiset tavoitteet, ensisijaiset aiheet ja 8 artiklassa tarkoitetut liitännäistoimet ja siihen sisällytetään tarvittaessa luettelo muista toimista. Vuotuisessa toimintaohjelmassa määritellään vuosittaisista menoista toiminta-avustuksiin myönnettävä prosentuaalinen vähimmäismäärä.

3.   Vuotuinen toimintaohjelma hyväksytään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen.

4.   Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat muita aloja, päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

5.   Yksittäisille toimille myönnettävän tuen harkinta- ja myöntämismenettelyissä on otettava huomioon muun muassa seuraavat kriteerit:

| a) | edellä olevassa 2 ja 3 artiklassa määritellyt yleiset ja erityiset tavoitteet ja 3 artiklassa määritellyt eri aloilla toteutettavat toimenpiteet sekä yhdenmukaisuus vuotuisen toimintaohjelman kanssa; |
| --- | --- |

a)

edellä olevassa 2 ja 3 artiklassa määritellyt yleiset ja erityiset tavoitteet ja 3 artiklassa määritellyt eri aloilla toteutettavat toimenpiteet sekä yhdenmukaisuus vuotuisen toimintaohjelman kanssa;

| b) | ehdotetun toimen suunnittelun, organisoinnin, esittelyn ja odotettujen tulosten laatu; |
| --- | --- |

b)

ehdotetun toimen suunnittelun, organisoinnin, esittelyn ja odotettujen tulosten laatu;

| c) | yhteisöltä haetun rahoituksen määrä ja sen kustannustehokkuus odotettuihin tuloksiin nähden; |
| --- | --- |

c)

yhteisöltä haetun rahoituksen määrä ja sen kustannustehokkuus odotettuihin tuloksiin nähden;

| d) | odotettujen tulosten vaikutus 2 ja 3 artiklassa määriteltyihin ohjelman yleisiin ja erityisiin tavoitteisiin sekä 3 artiklassa määriteltyihin eri aloilla toteutettaviin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

d)

odotettujen tulosten vaikutus 2 ja 3 artiklassa määriteltyihin ohjelman yleisiin ja erityisiin tavoitteisiin sekä 3 artiklassa määriteltyihin eri aloilla toteutettaviin toimenpiteisiin;

| e) | innovointi. |
| --- | --- |

e)

innovointi.

6.   Edellä olevassa 4 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia koskevia hakemuksia arvioidaan seuraavin perustein:

| a) | ohjelman tavoitteidenmukaisuus, |
| --- | --- |

a)

ohjelman tavoitteidenmukaisuus,

| b) | ehdotettujen toimien laatu, |
| --- | --- |

b)

ehdotettujen toimien laatu,

| c) | toimien todennäköinen kerrannaisvaikutus toimien kohdeyleisöön, |
| --- | --- |

c)

toimien todennäköinen kerrannaisvaikutus toimien kohdeyleisöön,

| d) | toteutettavien toimien maantieteellinen ulottuvuus, |
| --- | --- |

d)

toteutettavien toimien maantieteellinen ulottuvuus,

| e) | kansalaisten osallistuminen asiaan liittyvien tahojen organisointiin, |
| --- | --- |

e)

kansalaisten osallistuminen asiaan liittyvien tahojen organisointiin,

| f) | ehdotetun toimen kustannus-hyötysuhde. |
| --- | --- |

f)

ehdotetun toimen kustannus-hyötysuhde.

10 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

11 artikla

Täydentävyys

1.   Toteutuksessa pyritään yhteisvaikutukseen ja täydentävyyteen muiden yhteisön välineiden kanssa. Tämä koskee erityisesti turvallisuutta ja vapauksien suojelua sekä yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevia yleisohjelmia, seitsemättä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaa, kansanterveyttä koskevaa ohjelmaa, työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevaa Progress-ohjelmaa sekä Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevaa ohjelmaa. Täydentävyyteen pyritään myös Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa. Väkivaltaa koskevat tilastotiedot kootaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa käyttäen tarvittaessa apuna yhteisön tilasto-ohjelmaa.

2.   Ohjelman resursseja voidaan käyttää yhdessä muiden yhteisön välineiden kanssa. Tämä koskee erityisesti turvallisuutta ja vapauksien suojelua sekä yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevia yleisohjelmia sekä seitsemättä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaa. Tavoitteena on toteuttaa toimia, jotka vastaavat kaikkien näiden ohjelmien tavoitteita.

3.   Tämän päätöksen nojalla rahoitettavat toimet eivät voi saada rahoitustukea samaan tarkoitukseen muusta yhteisön rahoitusvälineestä. Komissio varmistaa, että ohjelman mukaiset tuensaajat antavat komissiolle tiedot yhteisön talousarviosta tai muista lähteistä saamastaan rahoituksesta sekä vireillä olevista rahoitushakemuksista.

12 artikla

Rahoitus

1.   Rahoituspuitteiksi tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten vahvistetaan 116,85 miljoonaa euroa 1 artiklassa säädetyksi ajanjaksoksi.

2.   Ohjelmassa säädettyihin toimiin sidotut määrärahat sisällytetään Euroopan unionin yleisen talousarvion vuosittaisiin määrärahoihin. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy kutakin varainhoitovuotta varten käytettävissä olevat määrärahat rahoituskehyksen asettamissa rajoissa.

13 artikla

Seuranta

1.   Komissio varmistaa, että tuensaaja toimittaa raportteja ohjelmasta rahoitettavien toimien teknisestä ja taloudellisesta etenemisestä. Lisäksi on toimitettava loppuraportti kolmen kuukauden kuluessa toimen päättymisestä. Komissio antaa raporttien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet.

2.   Komissio varmistaa, että ohjelman täytäntöönpanoa varten tehtävissä sopimuksissa määrätään erityisesti komission (tai sen valtuuttaman edustajan) suorittamasta varainhoidon ja muusta valvonnasta, joka voidaan tarvittaessa tehdä paikalla, myös pistokokein, sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista.

3.   Komissio edellyttää, että tuensaaja säilyttää komission saatavilla kaikki toimeen liittyviä menoja koskevat asiakirjat viiden vuoden ajan viimeisen toimea koskevan maksun suorittamisesta.

4.   Edellä olevassa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen raporttien ja pistokokeina suoritettujen tarkastusten perusteella komissio mukauttaa tarvittaessa alun perin myönnetyn rahoitustuen määrää, ehtoja tai maksuaikataulua.

5.   Komissio toteuttaa kaikki muut tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahoitettavat toimet suoritetaan asianmukaisesti tämän päätöksen ja varainhoitoasetuksen säännöksiä noudattaen.

14 artikla

Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen

1.   Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien täytäntöönpanon yhteydessä, että yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

2.   Ohjelmasta rahoitettavien yhteisön toimien yhteydessä asetusta (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetusta (EY, Euratom) N:o 2185/96 sovelletaan kaikkiin yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen rikkomuksiin, jotka johtuvat taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja joiden tuloksena on tai voisi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hallinnoimille talousarvioille, mukaan lukien ohjelmaan perustuvan sopimusvelvoitteen rikkomukset.

3.   Komissio vähentää toimea varten myönnettyä rahoitustukea, lykkää rahoitustuen suorittamista tai perii tuen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, mukaan lukien tämän päätöksen tai asianomaisen rahoitustuen myöntämistä koskevan päätöksen tai sopimuksen säännösten tai määräysten noudattamatta jättäminen, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu tavalla, joka on ristiriidassa hankkeen luonteen tai sen toteutusta koskevien ehtojen kanssa.

4.   Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos jonkin toimen toteutuksen edistyminen ei anna perusteita kuin osaan myönnetystä rahoitustuesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tämä ei pysty esittämään hyväksyttävää perustelua, komissio voi peruuttaa taloudellisen avustuksen loppuosan ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista.

5.   Aiheettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle. Niihin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko varainhoitoasetuksessa säädettyjen ehtojen mukaisesti.

15 artikla

Arviointi

1.   Ohjelmaa seurataan säännöllisesti, jotta sen nojalla toteutettujen toimien toteutusta voidaan tarkkailla.

2.   Komissio varmistaa, että ulkopuolinen riippumaton taho arvioi ohjelman säännöllisesti.

3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle:

| a) | väliarviointia koskevan kertomuksen ohjelman tuloksista ja täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011 sekä luettelon rahoitetuista hankkeista ja toimenpiteistä; |
| --- | --- |

a)

väliarviointia koskevan kertomuksen ohjelman tuloksista ja täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011 sekä luettelon rahoitetuista hankkeista ja toimenpiteistä;

| b) | tiedonannon ohjelman jatkamisesta viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2012; |
| --- | --- |

b)

tiedonannon ohjelman jatkamisesta viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2012;

| c) | jälkiarviointikertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

c)

jälkiarviointikertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014.

16 artikla

Hankkeiden julkaiseminen

Komissio julkaisee vuosittain luettelon ohjelman mukaisesti rahoitetuista hankkeista sekä lyhyen kuvauksen kustakin hankkeesta.

17 artikla

Siirtymätoimenpiteet

Kumotaan päätös N:o 803/2004/EY. Toimia, jotka on käynnistetty kyseisen päätöksen nojalla, hallinnoidaan niiden päättymiseen saakka kyseisen päätöksen mukaisesti.

18 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetusta sovelletaan ...

Tehty Brysselissä,

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 69, 21.3.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL C 192, 16.8.2006, s. 25.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. syyskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 5 päivänä maaliskuuta 2007, sekä Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5 päivänä syyskuuta 2006.

3

(4)  EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1.

4

(5)  EYVL C 59, 23.2.2001, s. 307.

5

(6)  EYVL C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

6

(7)  EUVL C 287 E, 24.11.2006, s. 75.

7

(8)  EUVL C 288 E, 25.11.2006, s. 66.

8

(9)  EYVL L 34, 9.2.2000, s. 1.

9

(10)  EUVL L 143, 30.4.2004, s. 1.

10

(11)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

11

(12)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

12

(13)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1248/2006 (EUVL L 227, 19.8.2006, s. 3).

13

(14)  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

14

(15)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

15

(16)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

16

(17)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

17

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Komissio toimitti 13. huhtikuuta 2006 neuvostolle perustamissopimuksen 152 artiklaan perustuvan ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi väkivallan torjumista (Daphne) sekä huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa.

Neuvoston perusoikeuksien ja kansalaisuusasioiden ad hoc -työryhmän tammikuussa 2006 ilmaisemien näkemysten johdosta ja Euroopan parlamentin Naisten oikeuksien valiokunnan toivottua Daphne-ohjelman erottamista huumetorjuntaohjelmasta komissio esitti 24. toukokuuta 2006 muutetun ehdotuksen kahden erillisen ohjelman perustamisesta.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 19. tammikuuta 2006.

Alueiden komitea antoi lausuntonsa 16. helmikuuta 2006.

Euroopan parlamentti antoi (ensimmäisen käsittelyn) lausuntonsa 5. syyskuuta 2006.

Neuvosto vahvisti 5. maaliskuuta 2007 yhteisen kannan perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.

II   TAVOITE

Tällä päätöksellä perustetaan 1. tammikuuta 2007 ja 31. joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista (Daphne III) koskeva seitsemän vuoden ohjelma. Se on osa perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa ja siinä jatketaan ensimmäisessä Daphne-ohjelmassa ja Daphne II -ohjelmassa määritettyä politiikkaa ja niissä määriteltyjä tavoitteita.

Ohjelman erityisinä tavoitteina on lapsiin, nuoriin ja naisiin julkisesti tai yksityisesti kohdistuvan väkivallan kaikkien muotojen, seksuaalinen hyväksikäyttö ja ihmiskauppa mukaan lukien, ehkäiseminen ja torjunta. Tavoitteiden saavuttamista varten ohjelmalla on 116,85 miljoonan euron kokonaisbudjetti. Se on huomattavasti suurempi verrattuna viiden vuoden Daphne II -ohjelman budjettiin, joka oli 50 miljoonaa euroa.

III   YHTEISEN KANNAN ANALYYSI

1.   Yleisiä huomioita

Yhteisestä kannasta päästiin yhteisymmärrykseen epävirallisten kolmikantaneuvottelujen pohjalta, kun silloisen puheenjohtajavaltion, esittelijöiden ja varjoesittelijöiden sekä komission edustajien kesken oli pidetty useita kokouksia. Neuvosto (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat) pääsi 1. joulukuuta 2006 poliittiseen yhteisymmärrykseen tekstistä ja hyväksyi osana Euroopan parlamentin kanssa aikaansaatua kompromissisopimusta neuvoston ja Euroopan parlamentin lausumaa, jossa komissiota pyydetään harkitsemaan mahdollisuutta laatia aloite lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisesta eurooppalaisesta teemavuodesta (1).

2.   Euroopan parlamentin tarkistukset

Euroopan parlamentti hyväksyi 5. syyskuuta 2006 ensimmäisessä käsittelyssä 53 tarkistusta.

2.1   Neuvoston hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset

Neuvosto otti yhteisessä kannassaan huomioon 32 tarkistusta. Niistä neuvosto:

| — | hyväksyi 7 tarkistusta kokonaan ja myös komissio hyväksyi ne muutettuun ehdotukseensa. Kyse oli tarkistuksista 6, 13, 22, 25, 30, 50 ja 65, |
| --- | --- |

—

hyväksyi 7 tarkistusta kokonaan ja myös komissio hyväksyi ne muutettuun ehdotukseensa. Kyse oli tarkistuksista 6, 13, 22, 25, 30, 50 ja 65,

| — | hyväksyi periaatteessa tai osittain 17 tarkistusta pääasiassa komission noudattaman lähestymistavan mukaisesti (tarkistukset 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61 ja 66), |
| --- | --- |

—

hyväksyi periaatteessa tai osittain 17 tarkistusta pääasiassa komission noudattaman lähestymistavan mukaisesti (tarkistukset 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61 ja 66),

| — | sai Euroopan parlamentin kanssa aikaan kompromissin kahdeksasta muusta tarkistuksesta (tarkistukset 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63 ja 64). |
| --- | --- |

—

sai Euroopan parlamentin kanssa aikaan kompromissin kahdeksasta muusta tarkistuksesta (tarkistukset 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63 ja 64).

2.2   Euroopan parlamentin tarkistukset, joita neuvosto ei voi hyväksyä

Neuvosto ei hyväksynyt 19:ää tarkistusta syistä, jotka komissio esittää muutetussa ehdotuksessaan (tarkistukset 14, 17 & 67, 18, 19, 24, 26, 36, 37, 40, 41, 68, 42, 44, 51, 53, 54, 58, 60 ja 74).

Neuvosto ei voinut myöskään hyväksyä tarkistuksia 20 ja 69 & 72, jotka liittyvät Euroopan lapsiasiamiesten verkostoon (ENOC), sillä sen mielestä on parempi, että kaikkia toiminta-avustusta haluavia järjestöjä kohdellaan yhdenvertaisesti. Neuvosto poisti siksi myös komission muutetussa ehdotuksessa olleet johdanto-osan 13 kappaleen, 4 artiklan d alakohdan ja 9 artiklan 6 kohdan, joissa mainittiin yksi nimenomainen järjestö.

3.   Muut neuvoston tekemät muutokset

Yhteistä kantaa vahvistaessaan neuvosto teki komission muutettuun ehdotukseen useita muita muutoksia, joista monet ovat puhtaasti teknisiä. Muut tärkeimmät muutokset liittyvät seuraaviin seikkoihin:

| | Johdanto-osan 13 kappale: komission muutetussa ehdotuksessa ollut johdanto-osan kappale poistettiin, koska neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 20. Se kuitenkin korvattiin viittauksella merkitykseen, joka paikallisilla ja alueellisilla organisaatioilla voi olla väkivallan perimmäisten syiden ja seurausten torjunnassa. |
| --- | --- |

Johdanto-osan 13 kappale: komission muutetussa ehdotuksessa ollut johdanto-osan kappale poistettiin, koska neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 20. Se kuitenkin korvattiin viittauksella merkitykseen, joka paikallisilla ja alueellisilla organisaatioilla voi olla väkivallan perimmäisten syiden ja seurausten torjunnassa.

| | 2 artikla (Yleiset tavoitteet): neuvosto piti parempana, että polttopisteessä on suoraan lasten, nuorten ja naisten suojelu väkivallan kaikilta muodoilta mainitsematta laajempaa tavoitetta, joka on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen perustaminen. |
| --- | --- |

2 artikla (Yleiset tavoitteet): neuvosto piti parempana, että polttopisteessä on suoraan lasten, nuorten ja naisten suojelu väkivallan kaikilta muodoilta mainitsematta laajempaa tavoitetta, joka on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen perustaminen.

| | 3 artikla (Erityinen tavoite): selkeyden vuoksi neuvosto muutti tämän artiklan rakennetta niin, että siinä esitetään vain yksi erityinen tavoite ja sen jälkeen luettelo erilaisista valtioiden välisistä toimista. |
| --- | --- |

3 artikla (Erityinen tavoite): selkeyden vuoksi neuvosto muutti tämän artiklan rakennetta niin, että siinä esitetään vain yksi erityinen tavoite ja sen jälkeen luettelo erilaisista valtioiden välisistä toimista.

| | 4 artiklan b alakohta (Eri toimet): neuvosto piti parempana palaamista Daphne II -ohjelmaan liittyvään tilanteeseen eli ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisiin yhteisön edun mukaisiin erityisiin valtioidenvälisiin hankkeisiin, joihin osallistuu vähintään kaksi eikä kolme jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

4 artiklan b alakohta (Eri toimet): neuvosto piti parempana palaamista Daphne II -ohjelmaan liittyvään tilanteeseen eli ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta sellaisiin yhteisön edun mukaisiin erityisiin valtioidenvälisiin hankkeisiin, joihin osallistuu vähintään kaksi eikä kolme jäsenvaltiota.

| | 5 artikla (Kolmansien maiden osallistuminen): artiklan rakennetta on muutettu vastaamaan sanamuotoa, jota on äskettäin käytetty Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta perustamisesta tehdyssä päätöksessä 771/2006/EY (2). |
| --- | --- |

5 artikla (Kolmansien maiden osallistuminen): artiklan rakennetta on muutettu vastaamaan sanamuotoa, jota on äskettäin käytetty Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 — Tavoitteena oikeudenmukainen yhteiskunta perustamisesta tehdyssä päätöksessä 771/2006/EY (2).

| | 6 artikla (Tuensaaja- ja kohderyhmät): neuvosto muutti komission ehdotusta siten, että siinä erotetaan toisistaan ohjelman kohde (lapset, nuoret ja naiset, jotka ovat väkivallan uhreja tai jotka kuuluvat riskiryhmään) ja ohjelman pääasialliset kohderyhmät kuten perheet, opettajat, sosiaalityöntekijät, valtioista riippumattomat järjestöt jne. |
| --- | --- |

6 artikla (Tuensaaja- ja kohderyhmät): neuvosto muutti komission ehdotusta siten, että siinä erotetaan toisistaan ohjelman kohde (lapset, nuoret ja naiset, jotka ovat väkivallan uhreja tai jotka kuuluvat riskiryhmään) ja ohjelman pääasialliset kohderyhmät kuten perheet, opettajat, sosiaalityöntekijät, valtioista riippumattomat järjestöt jne.

| | 9 artiklan 2 kohta (Täytäntöönpanotoimenpiteet): jotta varmistettaisiin, että budjetista riittävä osuus käytetään valtioidenvälisten hankkeiden rahoittamiseen, 2 kohdassa säädetään nyt, että vuotuisessa työohjelmassa määritellään vuosittaisista menoista toiminta-avustuksiin myönnettävä vähimmäisosuus. |
| --- | --- |

9 artiklan 2 kohta (Täytäntöönpanotoimenpiteet): jotta varmistettaisiin, että budjetista riittävä osuus käytetään valtioidenvälisten hankkeiden rahoittamiseen, 2 kohdassa säädetään nyt, että vuotuisessa työohjelmassa määritellään vuosittaisista menoista toiminta-avustuksiin myönnettävä vähimmäisosuus.

| | 9 artiklan 3 ja 3 a kohta (Täytäntöönpanotoimenpiteet) ja 10 artikla (Komitea): neuvosto piti parempana palaamista Daphne II -ohjelmassa käytettyyn sekakomiteamenettelyyn, jonka mukaisesti vuotuisesta työohjelmasta päätetään hallintokomiteamenettelyä noudattaen ja muista päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään neuvoa-antavaa komiteamenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

9 artiklan 3 ja 3 a kohta (Täytäntöönpanotoimenpiteet) ja 10 artikla (Komitea): neuvosto piti parempana palaamista Daphne II -ohjelmassa käytettyyn sekakomiteamenettelyyn, jonka mukaisesti vuotuisesta työohjelmasta päätetään hallintokomiteamenettelyä noudattaen ja muista päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään neuvoa-antavaa komiteamenettelyä noudattaen.

| | 11 artikla (Täydentävyys): neuvosto piti asianmukaisena viittauksen lisäämistä äskettäin hyväksyttyyn työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevaan yhteisön Progress-ohjelmaan (3). |
| --- | --- |

11 artikla (Täydentävyys): neuvosto piti asianmukaisena viittauksen lisäämistä äskettäin hyväksyttyyn työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevaan yhteisön Progress-ohjelmaan (3).

| | 13 artiklan 3 kohta (Seuranta): petosten torjuntaa koskevat 3 kohdan säännökset korvattiin vakiomuotoisella johdanto-osan kappaleella (17 a), jossa viitataan erilaisiin neuvoston asetuksiin yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta ja paikan päällä suoritettavista tarkastuksista ja todentamisista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista. |
| --- | --- |

13 artiklan 3 kohta (Seuranta): petosten torjuntaa koskevat 3 kohdan säännökset korvattiin vakiomuotoisella johdanto-osan kappaleella (17 a), jossa viitataan erilaisiin neuvoston asetuksiin yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta ja paikan päällä suoritettavista tarkastuksista ja todentamisista ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista.

Todettakoon myös, että lopulliseen tekstiin tehtiin useita muita teknisiä muutoksia molempien toimielinten tavanomaisen oikeudelliskielellisen menettelyn kuluessa.

IV   JOHTOPÄÄTÖS

Neuvosto katsoo, että kokonaisuutena yhteinen kanta vastaa komission muutetun ehdotuksen perustavoitteita, ja on sitä mieltä, että epävirallisten neuvottelujen tuloksena on saatu aikaan hyvä kompromissi Euroopan parlamentin kanssa.

---

(1)  Asiak. 15869/06.

(2)  EUVL L 146, 31.5.2006, s. 1.

(3)  EUVL L 315, 15.11.2006, s. 1.

---

| 8.5.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 103/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 103/11

---

Neuvoston 22 päivänä maaliskuuta 2007 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 5/2007,

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2007/EY tekemiseksi toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 103 E/02)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, (1)

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteisö voi myötävaikuttaa kansalaistensa terveyden ja turvallisuuden suojaamiseen toteuttamalla toimia kansanterveyden alalla. Terveyden korkeatasoinen suojelu olisi varmistettava kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja täytäntöönpanossa. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan nojalla yhteisöltä edellytetään aktiivista roolia siten, että se toteuttaa toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen toimenpiteitä, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa. Yhteisö ottaa täysin huomioon jäsenvaltioiden terveyspalveluiden ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyvät velvollisuudet. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisö voi myötävaikuttaa kansalaistensa terveyden ja turvallisuuden suojaamiseen toteuttamalla toimia kansanterveyden alalla. Terveyden korkeatasoinen suojelu olisi varmistettava kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja täytäntöönpanossa. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan nojalla yhteisöltä edellytetään aktiivista roolia siten, että se toteuttaa toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen toimenpiteitä, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa. Yhteisö ottaa täysin huomioon jäsenvaltioiden terveyspalveluiden ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen liittyvät velvollisuudet.

| (2) | Terveysalalle on leimaa-antavaa toisaalta sen huomattava kasvupotentiaali, innovatiivisuus ja dynaamisuus sekä toisaalta sen muun muassa väestön ikääntymisen ja lääketieteen kehityksen vuoksi kohtaamat haasteet taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden sekä terveysjärjestelmien tehokkuuden osalta. |
| --- | --- |

(2)

Terveysalalle on leimaa-antavaa toisaalta sen huomattava kasvupotentiaali, innovatiivisuus ja dynaamisuus sekä toisaalta sen muun muassa väestön ikääntymisen ja lääketieteen kehityksen vuoksi kohtaamat haasteet taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden sekä terveysjärjestelmien tehokkuuden osalta.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY (4) hyväksytty yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2008) oli ensimmäinen kattava yhteisön tämän alan ohjelma, ja sen myötä on jo saavutettu tärkeitä tuloksia ja parannuksia. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1786/2002/EY (4) hyväksytty yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2008) oli ensimmäinen kattava yhteisön tämän alan ohjelma, ja sen myötä on jo saavutettu tärkeitä tuloksia ja parannuksia.

| (4) | Tarvitaan jatkuvia ponnisteluja yhteisön kansanterveyden alalla jo asettamien tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen vuoksi on asianmukaista tehdä päätös toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013), jäljempänä ’ohjelma’. |
| --- | --- |

(4)

Tarvitaan jatkuvia ponnisteluja yhteisön kansanterveyden alalla jo asettamien tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen vuoksi on asianmukaista tehdä päätös toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013), jäljempänä ’ohjelma’.

| (5) | On olemassa joukko vakavia rajatylittäviä ja mahdollisesti maailmanlaajuisia terveysuhkia, ja esiin nousee uusia uhkia, jotka edellyttävät yhteisön lisätoimia. Yhteisön olisi käsiteltävä vakavia rajatylittäviä terveysuhkia ensisijaisina kysymyksinä. Ohjelmassa olisi korostettava yhteisön yleisten valmiuksien vahvistamista kehittämällä edelleen jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Seuranta, varhainen varoittaminen ja vakavien terveysuhkien torjunta ovat tärkeitä aloja, joilla olisi yhteisön tasolla edistettävä terveysuhkien yhteensovitettua ja tehokasta torjuntaa. Toimet, joilla varmistetaan korkealaatuista diagnostiikkaa koskeva yhteistyö laboratorioiden välillä, ovat keskeisen tärkeitä terveysuhkien torjunnassa. Ohjelmassa olisi edistettävä yhteisön vertailulaboratoriojärjestelmän perustamista. Tällaisella järjestelmällä on kuitenkin oltava asianmukainen oikeusperusta. |
| --- | --- |

(5)

On olemassa joukko vakavia rajatylittäviä ja mahdollisesti maailmanlaajuisia terveysuhkia, ja esiin nousee uusia uhkia, jotka edellyttävät yhteisön lisätoimia. Yhteisön olisi käsiteltävä vakavia rajatylittäviä terveysuhkia ensisijaisina kysymyksinä. Ohjelmassa olisi korostettava yhteisön yleisten valmiuksien vahvistamista kehittämällä edelleen jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Seuranta, varhainen varoittaminen ja vakavien terveysuhkien torjunta ovat tärkeitä aloja, joilla olisi yhteisön tasolla edistettävä terveysuhkien yhteensovitettua ja tehokasta torjuntaa. Toimet, joilla varmistetaan korkealaatuista diagnostiikkaa koskeva yhteistyö laboratorioiden välillä, ovat keskeisen tärkeitä terveysuhkien torjunnassa. Ohjelmassa olisi edistettävä yhteisön vertailulaboratoriojärjestelmän perustamista. Tällaisella järjestelmällä on kuitenkin oltava asianmukainen oikeusperusta.

| (6) | Maailman terveysjärjestön (WHO) vuotta 2005 koskevan Euroopan terveysraportin mukaan merkittävimmät syyt sairauksien aiheuttamalle kuormitukselle WHO:n Euroopan alueella sairastavuusvakioituina elinvuosina ilmaistuina ovat ei-tarttuvat taudit (77 prosenttia kokonaismäärästä), ulkoiset vammojen ja myrkytysten aiheuttajat (14 prosenttia) sekä tarttuvat taudit (9 prosenttia). Seitsemän tärkeintä syytä — iskeeminen sydäntauti, unipolaarinen masennus, aivo- ja verisuonitauti, alkoholin aiheuttamat terveyshaitat, krooninen hengitystiesairaus, keuhkosyöpä ja tieliikenneonnettomuudet — vastaavat 34 prosentista sairastavuusvakioiduista elinvuosista Euroopan alueella. Seitsemän tärkeintä vaaratekijää — tupakka, alkoholi, korkea verenpaine, korkea kolesteroli, ylipaino, vähäinen hedelmien ja vihannesten nauttiminen ja vähäinen liikunta — vastaavat 60 prosentista sairastavuusvakioiduista elinvuosista. Lisäksi tarttuvista taudeista, kuten HIV/AIDS:sta, influenssasta, tuberkuloosista ja malariasta on tulossa uhka kaikkien eurooppalaisten terveydelle. Eräänä ohjelman tärkeänä tehtävänä, joka toteutetaan tarvittaessa yhteistyössä yhteisön tilasto-ohjelman kanssa, olisi oltava yhteisön merkittävimpien terveysongelmien tunnistaminen aiempaa paremmin. |
| --- | --- |

(6)

Maailman terveysjärjestön (WHO) vuotta 2005 koskevan Euroopan terveysraportin mukaan merkittävimmät syyt sairauksien aiheuttamalle kuormitukselle WHO:n Euroopan alueella sairastavuusvakioituina elinvuosina ilmaistuina ovat ei-tarttuvat taudit (77 prosenttia kokonaismäärästä), ulkoiset vammojen ja myrkytysten aiheuttajat (14 prosenttia) sekä tarttuvat taudit (9 prosenttia). Seitsemän tärkeintä syytä — iskeeminen sydäntauti, unipolaarinen masennus, aivo- ja verisuonitauti, alkoholin aiheuttamat terveyshaitat, krooninen hengitystiesairaus, keuhkosyöpä ja tieliikenneonnettomuudet — vastaavat 34 prosentista sairastavuusvakioiduista elinvuosista Euroopan alueella. Seitsemän tärkeintä vaaratekijää — tupakka, alkoholi, korkea verenpaine, korkea kolesteroli, ylipaino, vähäinen hedelmien ja vihannesten nauttiminen ja vähäinen liikunta — vastaavat 60 prosentista sairastavuusvakioiduista elinvuosista. Lisäksi tarttuvista taudeista, kuten HIV/AIDS:sta, influenssasta, tuberkuloosista ja malariasta on tulossa uhka kaikkien eurooppalaisten terveydelle. Eräänä ohjelman tärkeänä tehtävänä, joka toteutetaan tarvittaessa yhteistyössä yhteisön tilasto-ohjelman kanssa, olisi oltava yhteisön merkittävimpien terveysongelmien tunnistaminen aiempaa paremmin.

| (7) | Kahdeksan tärkeintä ei-tarttuvista taudeista johtuvaa kuolleisuuden ja sairastavuuden syytä WHO:n Euroopan alueella ovat sydän- ja verisuonitaudit, neuropsykiatriset häiriöt, syöpä, ruoansulatussairaudet, hengitystiesairaudet, aistinelinten häiriöt, tuki- ja liikuntaelinten sairaudet sekä diabetes. |
| --- | --- |

(7)

Kahdeksan tärkeintä ei-tarttuvista taudeista johtuvaa kuolleisuuden ja sairastavuuden syytä WHO:n Euroopan alueella ovat sydän- ja verisuonitaudit, neuropsykiatriset häiriöt, syöpä, ruoansulatussairaudet, hengitystiesairaudet, aistinelinten häiriöt, tuki- ja liikuntaelinten sairaudet sekä diabetes.

| (8) | Antibioottiresistenssistä ja sairaalainfektioista on tulossa uhka terveydelle Euroopassa. Keskeisiä huolenaiheita ovat uusien tehokkaiden antibioottien puute ja se, miten varmistetaan nykyisten antibioottien asianmukainen käyttö. Siksi on tärkeää kerätä ja analysoida tätä koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(8)

Antibioottiresistenssistä ja sairaalainfektioista on tulossa uhka terveydelle Euroopassa. Keskeisiä huolenaiheita ovat uusien tehokkaiden antibioottien puute ja se, miten varmistetaan nykyisten antibioottien asianmukainen käyttö. Siksi on tärkeää kerätä ja analysoida tätä koskevia tietoja.

| (9) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004 (5) perustetun tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen aseman vahvistaminen on tärkeää, jotta voidaan torjua tarttuvia tauteja. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004 (5) perustetun tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen aseman vahvistaminen on tärkeää, jotta voidaan torjua tarttuvia tauteja.

| (10) | Ohjelman olisi perustuttava kansanterveysalaa koskevan yhteisön aiemman toimintaohjelman (2003-2008) saavutuksiin. Ohjelmalla olisi myötävaikutettava fyysisen terveyden ja mielenterveyden korkean tason sekä entistä paremman terveyttä koskevan tasa-arvon saavuttamiseen koko yhteisössä kohentamalla kansanterveyttä, ehkäisemällä ihmisten sairauksia ja häiriötiloja sekä väestöön kohdistuvalla sairauksien ja terveysongelmien ehkäisyllä sekä poistamalla terveyttä vaarantavien tekijöiden syitä sairastavuuden ja ennenaikaisen kuolleisuuden vähentämiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Ohjelman olisi perustuttava kansanterveysalaa koskevan yhteisön aiemman toimintaohjelman (2003-2008) saavutuksiin. Ohjelmalla olisi myötävaikutettava fyysisen terveyden ja mielenterveyden korkean tason sekä entistä paremman terveyttä koskevan tasa-arvon saavuttamiseen koko yhteisössä kohentamalla kansanterveyttä, ehkäisemällä ihmisten sairauksia ja häiriötiloja sekä väestöön kohdistuvalla sairauksien ja terveysongelmien ehkäisyllä sekä poistamalla terveyttä vaarantavien tekijöiden syitä sairastavuuden ja ennenaikaisen kuolleisuuden vähentämiseksi.

| (11) | Ohjelmassa olisi painotettava lasten ja nuorten terveydentilan kohentamista sekä terveellisten elintapojen ja ehkäisevän työn edistämistä tämän ryhmän keskuudessa. |
| --- | --- |

(11)

Ohjelmassa olisi painotettava lasten ja nuorten terveydentilan kohentamista sekä terveellisten elintapojen ja ehkäisevän työn edistämistä tämän ryhmän keskuudessa.

| (12) | Ohjelmalla olisi tuettava terveystavoitteiden ottamista huomioon kaikissa yhteisön politiikoissa ja toimissa aiheuttamatta kuitenkaan päällekkäisyyttä muiden yhteisön politiikkojen perusteella tehtävän työn kanssa. Sen sovittaminen yhteen yhteisön muiden politiikkojen ja ohjelmien kanssa on keskeinen osa tavoitetta, joka koskee terveyden ottamista huomioon muissa politiikoissa. Synergian lisäämiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi voidaan toteuttaa asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimenpiteiden kanssa yhteisiä toimia, ja ohjelmassa olisi kunkin ohjelman mukaisten toimien puitteissa hyödynnettävä asianmukaisella tavalla yhteisön muita rahastoja ja ohjelmia, myös yhteisön nykyisiä ja tulevia tutkimuksen puiteohjelmia ja niiden tuloksia, rakennerahastoja, Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa, yhteisön työturvallisuus- ja työterveysstrategiaa, kuluttajapolitiikkaa koskevaa yhteisön toimintaohjelmaa (2007–2013) (6), huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevaa ohjelmaa, väkivallan torjumista koskevaa Daphne-ohjelmaa sekä yhteisön tilasto-ohjelmaa. |
| --- | --- |

(12)

Ohjelmalla olisi tuettava terveystavoitteiden ottamista huomioon kaikissa yhteisön politiikoissa ja toimissa aiheuttamatta kuitenkaan päällekkäisyyttä muiden yhteisön politiikkojen perusteella tehtävän työn kanssa. Sen sovittaminen yhteen yhteisön muiden politiikkojen ja ohjelmien kanssa on keskeinen osa tavoitetta, joka koskee terveyden ottamista huomioon muissa politiikoissa. Synergian lisäämiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi voidaan toteuttaa asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimenpiteiden kanssa yhteisiä toimia, ja ohjelmassa olisi kunkin ohjelman mukaisten toimien puitteissa hyödynnettävä asianmukaisella tavalla yhteisön muita rahastoja ja ohjelmia, myös yhteisön nykyisiä ja tulevia tutkimuksen puiteohjelmia ja niiden tuloksia, rakennerahastoja, Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa, yhteisön työturvallisuus- ja työterveysstrategiaa, kuluttajapolitiikkaa koskevaa yhteisön toimintaohjelmaa (2007–2013) (6), huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevaa ohjelmaa, väkivallan torjumista koskevaa Daphne-ohjelmaa sekä yhteisön tilasto-ohjelmaa.

| (13) | Olisi erityisesti pyrittävä varmistamaan tämän ohjelman sekä yhteisön ulkoisten toimien välinen johdonmukaisuus ja synergia etenkin lintuinfluenssan, HIV/AIDS:n, tuberkuloosin sekä muiden rajatylittävien terveysuhkien osalta. Lisäksi tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää yleistä terveysalan uudistamista ja yleisten terveyteen liittyvien rakenteellisten kysymysten käsittelyä kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(13)

Olisi erityisesti pyrittävä varmistamaan tämän ohjelman sekä yhteisön ulkoisten toimien välinen johdonmukaisuus ja synergia etenkin lintuinfluenssan, HIV/AIDS:n, tuberkuloosin sekä muiden rajatylittävien terveysuhkien osalta. Lisäksi tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää yleistä terveysalan uudistamista ja yleisten terveyteen liittyvien rakenteellisten kysymysten käsittelyä kolmansissa maissa.

| (14) | Terveiden elinvuosien eli toimintakykyisen elinajanodotteen lisääminen torjumalla sairauksia ja edistämällä terveempiin elintapoihin johtavia politiikkoja on tärkeää Euroopan unionin kansalaisten hyvinvoinnin kannalta ja se auttaa vastaamaan Lissabonin prosessin haasteisiin tietoyhteiskunnan ja kestävän julkistalouden osalta, mihin kohdistuu paineita nousevien terveydenhuolto- ja sosiaaliturvakustannusten johdosta. |
| --- | --- |

(14)

Terveiden elinvuosien eli toimintakykyisen elinajanodotteen lisääminen torjumalla sairauksia ja edistämällä terveempiin elintapoihin johtavia politiikkoja on tärkeää Euroopan unionin kansalaisten hyvinvoinnin kannalta ja se auttaa vastaamaan Lissabonin prosessin haasteisiin tietoyhteiskunnan ja kestävän julkistalouden osalta, mihin kohdistuu paineita nousevien terveydenhuolto- ja sosiaaliturvakustannusten johdosta.

| (15) | Euroopan unionin laajentuminen on lisännyt huolta unionin sisäisistä terveyseroista, ja tämä tulee entisestään korostumaan tulevissa laajentumisissa. Sen vuoksi tämän kysymyksen olisi oltava eräs ohjelman painopistealue. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan unionin laajentuminen on lisännyt huolta unionin sisäisistä terveyseroista, ja tämä tulee entisestään korostumaan tulevissa laajentumisissa. Sen vuoksi tämän kysymyksen olisi oltava eräs ohjelman painopistealue.

| (16) | Ohjelman avulla olisi yksilöitävä terveyserojen syitä ja rohkaistava muun muassa parhaiden käytäntöjen vaihtoa näiden erojen poistamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Ohjelman avulla olisi yksilöitävä terveyserojen syitä ja rohkaistava muun muassa parhaiden käytäntöjen vaihtoa näiden erojen poistamiseksi.

| (17) | Vertailukelpoisten tietojen järjestelmällinen kerääminen, käsittely ja analysointi kansalliset rajoitukset huomioiden on välttämätöntä, jotta Euroopan unionin terveystilannetta voidaan seurata tehokkaasti. Näin komissio ja jäsenvaltiot voisivat parantaa yleisölle suunnattua tiedotusta ja suunnitella tarkoituksenmukaisia strategioita, politiikkoja ja toimia ihmisten terveyden suojelun korkean tason saavuttamiseksi. Toimilla ja tukitoimenpiteillä olisi pyrittävä kansanterveystyön kehittämiseen käytettävien tietojen ja tietoaineistojen vaihtamisjärjestelmien ja -verkostojen yhteensopivuuteen ja yhteentoimivuuteen. Sukupuoli, sosioekonominen asema ja ikä ovat tärkeitä terveyteen liittyviä seikkoja. Tietojen keräämisen olisi perustuttava, aina kun se on mahdollista, olemassa oleviin tietoihin, ja uusien tietojen keräämistä koskeville ehdotuksille olisi esitettävä kustannusarvio ja niiden olisi perustuttava selkeään tarpeeseen. Tiedot olisi kerättävä henkilötietojen suojasta annettujen asiaa koskevien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Vertailukelpoisten tietojen järjestelmällinen kerääminen, käsittely ja analysointi kansalliset rajoitukset huomioiden on välttämätöntä, jotta Euroopan unionin terveystilannetta voidaan seurata tehokkaasti. Näin komissio ja jäsenvaltiot voisivat parantaa yleisölle suunnattua tiedotusta ja suunnitella tarkoituksenmukaisia strategioita, politiikkoja ja toimia ihmisten terveyden suojelun korkean tason saavuttamiseksi. Toimilla ja tukitoimenpiteillä olisi pyrittävä kansanterveystyön kehittämiseen käytettävien tietojen ja tietoaineistojen vaihtamisjärjestelmien ja -verkostojen yhteensopivuuteen ja yhteentoimivuuteen. Sukupuoli, sosioekonominen asema ja ikä ovat tärkeitä terveyteen liittyviä seikkoja. Tietojen keräämisen olisi perustuttava, aina kun se on mahdollista, olemassa oleviin tietoihin, ja uusien tietojen keräämistä koskeville ehdotuksille olisi esitettävä kustannusarvio ja niiden olisi perustuttava selkeään tarpeeseen. Tiedot olisi kerättävä henkilötietojen suojasta annettujen asiaa koskevien säännösten mukaisesti.

| (18) | Parhaat käytännöt ovat tärkeitä, sillä terveyden edistämistä ja ehkäisevää työtä olisi arvioitava tehokkuuden ja vaikutusten pohjalta eikä ainoastaan taloudellisin perustein. Olisi edistettävä parhaita käytäntöjä sekä sairauksien ja vammojen uusimpia hoitomenetelmiä väestön terveydentilan heikkenemisen estämiseksi ja olisi kehitettävä eurooppalaisia osaamiskeskuksia erityisten terveysongelmien hoitoon. |
| --- | --- |

(18)

Parhaat käytännöt ovat tärkeitä, sillä terveyden edistämistä ja ehkäisevää työtä olisi arvioitava tehokkuuden ja vaikutusten pohjalta eikä ainoastaan taloudellisin perustein. Olisi edistettävä parhaita käytäntöjä sekä sairauksien ja vammojen uusimpia hoitomenetelmiä väestön terveydentilan heikkenemisen estämiseksi ja olisi kehitettävä eurooppalaisia osaamiskeskuksia erityisten terveysongelmien hoitoon.

| (19) | Olisi toteutettava toimia vammautumisten estämiseksi keräämällä tietoja, selvittämällä vammojen taustatekijöitä ja levittämällä asiaa koskevaa tietoa. |
| --- | --- |

(19)

Olisi toteutettava toimia vammautumisten estämiseksi keräämällä tietoja, selvittämällä vammojen taustatekijöitä ja levittämällä asiaa koskevaa tietoa.

| (20) | Terveyspalvelut ovat pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla, mutta yhteisön tason yhteistyöstä voi olla hyötyä sekä potilaille että terveysjärjestelmille. Ohjelmalla rahoitettavissa toimissa sekä näiden pohjalta laadituissa uusissa ehdotuksissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista 5 päivänä kesäkuuta 2006 annetut neuvoston päätelmät (7), jotka sisältävät lausuman Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista ja joissa Euroopan unionin toimielimiä kehotetaan kunnioittamaan näitä arvoja ja periaatteita toiminnassaan. Ohjelmassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon terveyspalveluja koskevan yhteisön toiminnan tulevat kehityssuuntaukset sekä terveyspalveluja ja sairaanhoitoa käsittelevän korkean tason ryhmän työ. Tämä ryhmä on tärkeä jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien välisen yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon foorumi. |
| --- | --- |

(20)

Terveyspalvelut ovat pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulla, mutta yhteisön tason yhteistyöstä voi olla hyötyä sekä potilaille että terveysjärjestelmille. Ohjelmalla rahoitettavissa toimissa sekä näiden pohjalta laadituissa uusissa ehdotuksissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista 5 päivänä kesäkuuta 2006 annetut neuvoston päätelmät (7), jotka sisältävät lausuman Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista ja joissa Euroopan unionin toimielimiä kehotetaan kunnioittamaan näitä arvoja ja periaatteita toiminnassaan. Ohjelmassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon terveyspalveluja koskevan yhteisön toiminnan tulevat kehityssuuntaukset sekä terveyspalveluja ja sairaanhoitoa käsittelevän korkean tason ryhmän työ. Tämä ryhmä on tärkeä jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien välisen yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon foorumi.

| (21) | Ohjelman olisi osaltaan myötävaikutettava tietojen keräämiseen, menetelmien ja välineiden edistämiseen ja kehittämiseen, verkostojen ja erilaisten yhteistyömuotojen aikaansaamiseen sekä asianmukaisten potilaiden ja terveysalan ammattilaisten liikkuvuutta koskevien politiikkojen edistämiseen. Sen olisi helpotettava eurooppalaisen sähköisen terveydenhuollon alueen edelleen kehittämistä Euroopan unionin muiden politiikkojen, myös aluepolitiikan, kanssa yhteisin eurooppalaisin aloittein ja myötävaikuttaa samalla terveyttä koskevien verkkosivustojen laatukriteerien kehittämiseen sekä pyrkimyksiin, jotka koskevat eurooppalaisen sairasvakuutuskortin kehittämistä. Etähoito olisi otettava huomioon, koska etähoitosovelluksin voidaan edistää rajatylittävää hoitoa samalla kun taataan kotona annettava sairaanhoito. |
| --- | --- |

(21)

Ohjelman olisi osaltaan myötävaikutettava tietojen keräämiseen, menetelmien ja välineiden edistämiseen ja kehittämiseen, verkostojen ja erilaisten yhteistyömuotojen aikaansaamiseen sekä asianmukaisten potilaiden ja terveysalan ammattilaisten liikkuvuutta koskevien politiikkojen edistämiseen. Sen olisi helpotettava eurooppalaisen sähköisen terveydenhuollon alueen edelleen kehittämistä Euroopan unionin muiden politiikkojen, myös aluepolitiikan, kanssa yhteisin eurooppalaisin aloittein ja myötävaikuttaa samalla terveyttä koskevien verkkosivustojen laatukriteerien kehittämiseen sekä pyrkimyksiin, jotka koskevat eurooppalaisen sairasvakuutuskortin kehittämistä. Etähoito olisi otettava huomioon, koska etähoitosovelluksin voidaan edistää rajatylittävää hoitoa samalla kun taataan kotona annettava sairaanhoito.

| (22) | Ympäristön pilaantuminen on vakava terveysriski ja huomattava unionin kansalaisten huolenaihe. Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lapsiin ja muihin ryhmiin, jotka ovat erityisen alttiita vaarallisille ympäristötekijöille. Ohjelmalla olisi täydennettävä toimia, jotka toteutetaan osana vuosia 2004-2010 koskevaa Euroopan ympäristö- ja terveystoimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(22)

Ympäristön pilaantuminen on vakava terveysriski ja huomattava unionin kansalaisten huolenaihe. Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lapsiin ja muihin ryhmiin, jotka ovat erityisen alttiita vaarallisille ympäristötekijöille. Ohjelmalla olisi täydennettävä toimia, jotka toteutetaan osana vuosia 2004-2010 koskevaa Euroopan ympäristö- ja terveystoimintasuunnitelmaa.

| (23) | Ohjelmassa olisi puututtava myös sukupuoleen ja ikääntymiseen liittyviin terveyskysymyksiin. |
| --- | --- |

(23)

Ohjelmassa olisi puututtava myös sukupuoleen ja ikääntymiseen liittyviin terveyskysymyksiin.

| (24) | Varovaisuusperiaate ja riskinarviointi ovat ihmisten terveyden suojelun kannalta ratkaisevan tärkeitä tekijöitä, minkä vuoksi ne olisi sisällytettävä entistä tiiviimmin muihin yhteisön politiikkoihin ja toimiin. |
| --- | --- |

(24)

Varovaisuusperiaate ja riskinarviointi ovat ihmisten terveyden suojelun kannalta ratkaisevan tärkeitä tekijöitä, minkä vuoksi ne olisi sisällytettävä entistä tiiviimmin muihin yhteisön politiikkoihin ja toimiin.

| (25) | Tällä päätöksellä perustetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka ovat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen sopimuksen (8) 37 kohdan mukainen budjettivallan käyttäjän ensisijainen ohje vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

(25)

Tällä päätöksellä perustetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka ovat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen sopimuksen (8) 37 kohdan mukainen budjettivallan käyttäjän ensisijainen ohje vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| (26) | On edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja parannettava kansanterveysalan nykyisten ja tulevien verkostojen tehokkuutta sen varmistamiseksi, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteuttamat toimet ja aloitteet sovitetaan mahdollisimman hyvin yhteen. Ohjelman täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten osallistuminen asianmukaisella tasolla ja kansallisten järjestelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

On edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja parannettava kansanterveysalan nykyisten ja tulevien verkostojen tehokkuutta sen varmistamiseksi, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteuttamat toimet ja aloitteet sovitetaan mahdollisimman hyvin yhteen. Ohjelman täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten osallistuminen asianmukaisella tasolla ja kansallisten järjestelmien mukaisesti.

| (27) | On tarpeen lisätä Euroopan unionin investointeja terveyteen ja terveyteen liittyviin hankkeisiin. Tältä osin jäsenvaltioita olisi rohkaistava pitämään terveyden edistämistä kansallisten ohjelmiensa painopisteenä. On parannettava tietoisuutta Euroopan unionin rahoituksen mahdollisuuksista terveysalalla. Olisi edistettävä jäsenvaltioiden välistä, rakennerahastojen kautta tapahtuvaa terveysalan rahoitusta koskevien kokemusten vaihtoa. |
| --- | --- |

(27)

On tarpeen lisätä Euroopan unionin investointeja terveyteen ja terveyteen liittyviin hankkeisiin. Tältä osin jäsenvaltioita olisi rohkaistava pitämään terveyden edistämistä kansallisten ohjelmiensa painopisteenä. On parannettava tietoisuutta Euroopan unionin rahoituksen mahdollisuuksista terveysalalla. Olisi edistettävä jäsenvaltioiden välistä, rakennerahastojen kautta tapahtuvaa terveysalan rahoitusta koskevien kokemusten vaihtoa.

| (28) | Valtioista riippumattomilla yhteisöillä ja erikoistuneilla verkostoilla voi myös olla tärkeä tehtävä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Yhteen tai useampaan ohjelman tavoitteeseen pyrkiessään ne saattavat tarvita yhteisön tukea, jotta ne voivat toimia. Näin ollen yhteisön tukeen oikeutettujen valtioista riippumattomien yhteisöjen ja erityisverkostojen tukikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista kelpoisuusehdoista sekä rahoituksen avoimuutta ja yhteisön avun kestoa koskevista säännöksistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (9) mukaisesti. Tällaisiin ehtoihin olisi sisällytettävä näiden yhteisöjen ja verkostojen velvollisuus saada aikaan selkeät tavoitteet, toimintasuunnitelmat ja mitattavissa olevat tulokset, joilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus ja jotka tuovat todellista lisäarvoa ohjelman tavoitteille. Ottaen huomioon kyseeseen tulevien organisaatioiden erityisluonne, tällaisten yhteisöjen ja erityisverkostojen toimintaan annettavan yhteisön tuen uusimisessa olisi, jos kyseinen toiminta on poikkeuksellisen hyödyllistä, voitava poiketa yhteisön tuen asteittaisen vähentämisen periaatteesta. |
| --- | --- |

(28)

Valtioista riippumattomilla yhteisöillä ja erikoistuneilla verkostoilla voi myös olla tärkeä tehtävä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Yhteen tai useampaan ohjelman tavoitteeseen pyrkiessään ne saattavat tarvita yhteisön tukea, jotta ne voivat toimia. Näin ollen yhteisön tukeen oikeutettujen valtioista riippumattomien yhteisöjen ja erityisverkostojen tukikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista kelpoisuusehdoista sekä rahoituksen avoimuutta ja yhteisön avun kestoa koskevista säännöksistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (9) mukaisesti. Tällaisiin ehtoihin olisi sisällytettävä näiden yhteisöjen ja verkostojen velvollisuus saada aikaan selkeät tavoitteet, toimintasuunnitelmat ja mitattavissa olevat tulokset, joilla on vahva eurooppalainen ulottuvuus ja jotka tuovat todellista lisäarvoa ohjelman tavoitteille. Ottaen huomioon kyseeseen tulevien organisaatioiden erityisluonne, tällaisten yhteisöjen ja erityisverkostojen toimintaan annettavan yhteisön tuen uusimisessa olisi, jos kyseinen toiminta on poikkeuksellisen hyödyllistä, voitava poiketa yhteisön tuen asteittaisen vähentämisen periaatteesta.

| (29) | Ohjelma olisi pantava täytäntöön läheisessä yhteistyössä asiaankuuluvien organisaatioiden ja virastojen, etenkin tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen kanssa. |
| --- | --- |

(29)

Ohjelma olisi pantava täytäntöön läheisessä yhteistyössä asiaankuuluvien organisaatioiden ja virastojen, etenkin tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen kanssa.

| (30) | Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä päätöksen 1999/468/EY mukaisesti ottamalla huomioon avoimuuden tarve sekä kohtuullinen tasapaino ohjelman eri tavoitteiden välillä. |
| --- | --- |

(30)

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä päätöksen 1999/468/EY mukaisesti ottamalla huomioon avoimuuden tarve sekä kohtuullinen tasapaino ohjelman eri tavoitteiden välillä.

| (31) | Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’ETA-sopimus’, määrätään terveysalan yhteistyöstä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton valtioiden, jäljempänä ’EFTA-/ETA-maat’, välillä. Olisi myös säädettävä muiden maiden, etenkin yhteisön naapurimaiden sekä yhteisön jäsenyyttä hakevien maiden, ehdokasmaiden ja liittymässä olevien maiden osallistumisesta ohjelmaan ottaen erityisesti huomioon muissa maissa mahdollisesti esiin tulevat terveysuhkat, joilla on vaikutusta yhteisössä. |
| --- | --- |

(31)

Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’ETA-sopimus’, määrätään terveysalan yhteistyöstä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton valtioiden, jäljempänä ’EFTA-/ETA-maat’, välillä. Olisi myös säädettävä muiden maiden, etenkin yhteisön naapurimaiden sekä yhteisön jäsenyyttä hakevien maiden, ehdokasmaiden ja liittymässä olevien maiden osallistumisesta ohjelmaan ottaen erityisesti huomioon muissa maissa mahdollisesti esiin tulevat terveysuhkat, joilla on vaikutusta yhteisössä.

| (32) | Ohjelman tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi olisi edistettävä asianmukaisia suhteita kolmansiin maihin, jotka eivät osallistu ohjelmaan, ottaen huomioon mahdolliset asiaan vaikuttavat kyseisten maiden ja yhteisön välillä tehdyt sopimukset. Tämä voi tarkoittaa sitä, että kolmannet maat toteuttavat ohjelman kautta rahoitettuja toimia täydentäviä toimia yhteistä etua koskevilla aloilla, mutta sen ei olisi merkittävä ohjelman nojalla suoritettavaa rahoitusta. |
| --- | --- |

(32)

Ohjelman tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi olisi edistettävä asianmukaisia suhteita kolmansiin maihin, jotka eivät osallistu ohjelmaan, ottaen huomioon mahdolliset asiaan vaikuttavat kyseisten maiden ja yhteisön välillä tehdyt sopimukset. Tämä voi tarkoittaa sitä, että kolmannet maat toteuttavat ohjelman kautta rahoitettuja toimia täydentäviä toimia yhteistä etua koskevilla aloilla, mutta sen ei olisi merkittävä ohjelman nojalla suoritettavaa rahoitusta.

| (33) | Olisi kehitettävä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti WHO:n, samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön kanssa, jotta ohjelma voidaan panna täytäntöön saattamalla yhteisön ja kansainvälisellä tasolla toteutettavien terveyttä koskevat toimet mahdollisimman tehokkaiksi ja vaikuttaviksi ottaen huomioon eri organisaatioiden erityiset valmiudet ja aseman. |
| --- | --- |

(33)

Olisi kehitettävä yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kuten Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen, erityisesti WHO:n, samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön kanssa, jotta ohjelma voidaan panna täytäntöön saattamalla yhteisön ja kansainvälisellä tasolla toteutettavien terveyttä koskevat toimet mahdollisimman tehokkaiksi ja vaikuttaviksi ottaen huomioon eri organisaatioiden erityiset valmiudet ja aseman.

| (34) | Ohjelman tavoitteiden menestyksellisen toteuttamisen olisi perustuttava muun ohessa vuosittaisiin työsuunnitelmiin sisältyviä kysymyksiä koskevaan asianmukaiseen kattavuuteen, tarkoituksenmukaisten toimien valintaan ja sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, joissa on kaikissa käytössä asianmukaiset seuranta- ja arviointimenettelyt, säännöllisin väliajoin tehtävään seurantaan ja arviointiin, mukaan lukien ulkopuoliset riippumattomat arvioinnit, millä mitataan toimien vaikutuksia ja osoitetaan, miten ne edistävät ohjelman yleisiä tavoitteita. Ohjelman arvioinnissa olisi otettava huomioon, että ohjelman tavoitteiden saavuttaminen saattaa kestää kauemmin kuin itse ohjelma. |
| --- | --- |

(34)

Ohjelman tavoitteiden menestyksellisen toteuttamisen olisi perustuttava muun ohessa vuosittaisiin työsuunnitelmiin sisältyviä kysymyksiä koskevaan asianmukaiseen kattavuuteen, tarkoituksenmukaisten toimien valintaan ja sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, joissa on kaikissa käytössä asianmukaiset seuranta- ja arviointimenettelyt, säännöllisin väliajoin tehtävään seurantaan ja arviointiin, mukaan lukien ulkopuoliset riippumattomat arvioinnit, millä mitataan toimien vaikutuksia ja osoitetaan, miten ne edistävät ohjelman yleisiä tavoitteita. Ohjelman arvioinnissa olisi otettava huomioon, että ohjelman tavoitteiden saavuttaminen saattaa kestää kauemmin kuin itse ohjelma.

| (35) | Vuosittaisiin työsuunnitelmiin olisi sisällytettävä tärkeimmät ennakoitavissa olevat toimet, jotka on tarkoitus rahoittaa ohjelmasta eri rahoitusmekanismien avulla, tarjouspyynnöt mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(35)

Vuosittaisiin työsuunnitelmiin olisi sisällytettävä tärkeimmät ennakoitavissa olevat toimet, jotka on tarkoitus rahoittaa ohjelmasta eri rahoitusmekanismien avulla, tarjouspyynnöt mukaan luettuina.

| (36) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita kyseeseen tulevien asioiden kansainvälisen luonteen vuoksi, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, koska yhteisön toiminta antaa mahdollisuuden suojella kansalaisten terveyttä ja turvallisuutta tehokkaammin ja vaikuttavammin kuin pelkällä kansallisella toiminnalla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(36)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita kyseeseen tulevien asioiden kansainvälisen luonteen vuoksi, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, koska yhteisön toiminta antaa mahdollisuuden suojella kansalaisten terveyttä ja turvallisuutta tehokkaammin ja vaikuttavammin kuin pelkällä kansallisella toiminnalla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (37) | Kaikilla ohjelman tavoitteilla ja toimilla edistetään miesten ja naisten tarpeiden ja terveyttä koskevien lähestymistapojen parempaa ymmärtämistä ja tunnustamista, siten kuin määrätään perustamissopimuksen 2 artiklassa, jonka mukaan miesten ja naisten tasa-arvo on yhteisön periaate, ja perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa, jonka mukaan yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa yhteisön kaikessa toiminnassa, mukaan lukien terveyden suojelun korkean tason saavuttaminen. |
| --- | --- |

(37)

Kaikilla ohjelman tavoitteilla ja toimilla edistetään miesten ja naisten tarpeiden ja terveyttä koskevien lähestymistapojen parempaa ymmärtämistä ja tunnustamista, siten kuin määrätään perustamissopimuksen 2 artiklassa, jonka mukaan miesten ja naisten tasa-arvo on yhteisön periaate, ja perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa, jonka mukaan yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa yhteisön kaikessa toiminnassa, mukaan lukien terveyden suojelun korkean tason saavuttaminen.

| (38) | On tarpeen varmistaa asianmukainen siirtyminen tämän ohjelman ja aiemman ohjelman, jonka se korvaa, välillä etenkin monivuotisten, ohjelman hallintoa koskevien järjestelyiden, kuten teknisen ja hallinnollisen avun rahoituksen jatkuvuuden osalta. Teknisen ja hallinnollisen avun määrärahojen olisi tarvittaessa 1 päivästä tammikuuta 2014 katettava niiden toimien hallintoon liittyvät kulut, joita ei ole vielä saatettu päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(38)

On tarpeen varmistaa asianmukainen siirtyminen tämän ohjelman ja aiemman ohjelman, jonka se korvaa, välillä etenkin monivuotisten, ohjelman hallintoa koskevien järjestelyiden, kuten teknisen ja hallinnollisen avun rahoituksen jatkuvuuden osalta. Teknisen ja hallinnollisen avun määrärahojen olisi tarvittaessa 1 päivästä tammikuuta 2014 katettava niiden toimien hallintoon liittyvät kulut, joita ei ole vielä saatettu päätökseen vuoden 2013 loppuun mennessä.

| (39) | Tällä päätöksellä korvataan päätös N:o 1786/2002/EY. Mainittu päätös olisi sen vuoksi kumottava, |
| --- | --- |

(39)

Tällä päätöksellä korvataan päätös N:o 1786/2002/EY. Mainittu päätös olisi sen vuoksi kumottava,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Ohjelman perustaminen

Perustetaan toinen terveysalan yhteisön toimintaohjelma (2007–2013), jäljempänä ’ohjelma’, joka alkaa ... päivänä ... kuuta ... (10) ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

2 artikla

Päämäärä ja tavoitteet

1.   Ohjelmalla täydennetään ja tuetaan jäsenvaltioiden politiikkoja ja tuotetaan niille lisäarvoa sekä edistetään yhteisvastuuta ja hyvinvointia Euroopan unionissa suojelemalla ja edistämällä ihmisten terveyttä ja turvallisuutta sekä kohentamalla kansanterveyttä.

2.   Tavoitteet, joihin pyritään tämän päätöksen liitteessä säädettyjen toimien avulla, ovat:

| — | kansalaisten terveysturvan parantaminen, |
| --- | --- |

—

kansalaisten terveysturvan parantaminen,

| — | terveyden edistäminen, |
| --- | --- |

—

terveyden edistäminen,

| — | terveystiedon ja -tietouden tuottaminen ja levittäminen. |
| --- | --- |

—

terveystiedon ja -tietouden tuottaminen ja levittäminen.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla toimilla tuetaan, kun se on tarkoituksenmukaista, tärkeimpien tautien ehkäisyä ja autetaan vähentämään niiden ilmaantuvuutta sekä niihin sairastuneisuutta ja niiden aiheuttamaa kuolleisuutta.

3 artikla

Rahoitus

1.   Rahoituspuitteet ohjelman täytäntöönpanoa varten 1 artiklassa tarkoitettuna ajanjaksona ovat 365 600 000 euroa.

2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.

4 artikla

Rahoitusosuudet

1.   Yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään:

| a) | 60 prosenttia kustannuksista sellaisen toimen osalta, jolla pyritään edistämään tavoitetta, joka on osa ohjelmaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse poikkeuksellisesta hyödystä, ja joissa yhteisön osuus saa olla enintään 80 prosenttia; ja |
| --- | --- |

a)

60 prosenttia kustannuksista sellaisen toimen osalta, jolla pyritään edistämään tavoitetta, joka on osa ohjelmaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse poikkeuksellisesta hyödystä, ja joissa yhteisön osuus saa olla enintään 80 prosenttia; ja

| b) | 60 prosenttia sellaisen valtioista riippumattoman yhteisön tai erikoistuneen verkoston toimintamenoista, joka on voittoa tavoittelematon sekä teollisuudesta, kaupasta ja yrityksistä tai muista eturistiriidoista riippumaton ja jolla on jäseniä vähintään puolessa jäsenvaltioista, jonka maantieteellinen jakautuma on tasapainoinen, ja jonka ensisijaisena päämääränä on yksi tai useampi ohjelman tavoite, jos tuki on tarpeen näihin tavoitteisiin pääsemiseksi. Tapauksissa, joissa on kyse poikkeuksellisesta hyödystä, yhteisön osuus saa olla enintään 80 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

60 prosenttia sellaisen valtioista riippumattoman yhteisön tai erikoistuneen verkoston toimintamenoista, joka on voittoa tavoittelematon sekä teollisuudesta, kaupasta ja yrityksistä tai muista eturistiriidoista riippumaton ja jolla on jäseniä vähintään puolessa jäsenvaltioista, jonka maantieteellinen jakautuma on tasapainoinen, ja jonka ensisijaisena päämääränä on yksi tai useampi ohjelman tavoite, jos tuki on tarpeen näihin tavoitteisiin pääsemiseksi. Tapauksissa, joissa on kyse poikkeuksellisesta hyödystä, yhteisön osuus saa olla enintään 80 prosenttia.

2.   Edellä 1 kohdan b alakohdassa säädetyn, valtioista riippumattomille yhteisöille ja erityisverkostoille annettavan rahoituksen uusimisen yhteydessä voidaan poiketa tuen asteittaisen vähentämisen periaatteesta.

3.   Yhteisön rahoitustukeen voi, milloin se on saavutettavan tavoitteen luonne huomioon ottaen asianmukaista, sisältyä yhteisön ja yhden tai useamman jäsenvaltion taikka yhteisön ja muiden osallistuvien maiden toimivaltaisten viranomaisten yhteisrahoitusta. Tällöin yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 50 prosenttia lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse poikkeuksellisesta hyödystä, ja joissa yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 70 prosenttia. Tällainen yhteisön rahoitustuki voidaan myöntää julkisyhteisölle tai voittoa tavoittelemattomalle yhteisölle, jonka kyseinen jäsenvaltio tai toimivaltainen viranomainen on avointa menettelyä noudattaen nimennyt ja jonka komissio on hyväksynyt.

4.   Yhteisön rahoitusosuus voidaan antaa myös kiinteämääräisenä rahoituksena ja kiinteänä rahoitusosuutena silloin, kun tämä soveltuu kyseisten toimien luonteeseen. Tällaisiin rahoitustukiin ei sovelleta edellä 1 ja 3 kohdassa säädettyjä prosentuaalisia rajoja, vaikka edelleen edellytetään yhteisrahoitusta.

5 artikla

Hallinnollinen ja tekninen apu

1.   Ohjelman mukaisella rahoituksella voidaan myös kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen välittömästi edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, auditiointi- ja arviointitoimintaan, ja jota ovat erityisesti tutkimukset, kokoukset, tiedotus- ja julkaisutoiminta, tiedonvaihtoon keskittyviin tietoverkkoihin liittyvät sekä kaikki muut sellaisen teknisen ja hallinnollisen avun kulut, johon komissio voi turvautua ohjelman hallintoa varten.

2.   Rahoitusosuudella voidaan myös kattaa teknisen ja hallinnollisen avun kuluja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ohjelman ja päätöksen N:o 1786/2002/EY mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. Samanlaisten kulujen kattamiseksi talousarvioon voidaan tarvittaessa ottaa määrärahoja myös vuoden 2013 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä.

6 artikla

Täytäntöönpanomenetelmät

Edellä 2 artiklassa säädettyyn päämäärään ja tavoitteisiin pyrittäessä on hyödynnettävä täysimääräisesti asianmukaisia käytettävissä olevia täytäntöönpanomenetelmiä, etenkin seuraavia:

| a) | komission suoraan tai välillisesti toteuttama keskitetty täytäntöönpano; ja |
| --- | --- |

a)

komission suoraan tai välillisesti toteuttama keskitetty täytäntöönpano; ja

| b) | kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteinen hallinnointi, kun se on tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

b)

kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteinen hallinnointi, kun se on tarkoituksenmukaista.

7 artikla

Ohjelman täytäntöönpano

1.   Komissio huolehtii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelmassa määritettyjen toimien ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta 3 ja 8 artiklan mukaisesti.

2.   Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat toimivaltansa mukaisesti tarkoituksenmukaisia toimia varmistaakseen, että ohjelman toteuttaminen on tehokasta, ja kehittääkseen yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla mekanismeja, joilla pyritään ohjelman tavoitteisiin. Ne varmistavat, että ohjelmasta tuetuista toimista tiedotetaan asiaankuuluvasti ja että toimiin saadaan asianmukainen osanotto.

3.   Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa komissio

| a) | pyrkii siihen, että tietoaineistot ja tiedot ovat keskenään vertailukelpoisia sekä että terveystietoaineistojen ja -tietojen vaihtojärjestelmät ja -verkostot ovat yhteensopivia ja yhteentoimivia; ja |
| --- | --- |

a)

pyrkii siihen, että tietoaineistot ja tiedot ovat keskenään vertailukelpoisia sekä että terveystietoaineistojen ja -tietojen vaihtojärjestelmät ja -verkostot ovat yhteensopivia ja yhteentoimivia; ja

| b) | varmistaa tarvittavan yhteistyön ja tiedonvaihdon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen ja muiden asianomaisten Euroopan unionin virastojen kanssa yhteisön varojen käyttämiseksi mahdollisimman tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

b)

varmistaa tarvittavan yhteistyön ja tiedonvaihdon Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen ja muiden asianomaisten Euroopan unionin virastojen kanssa yhteisön varojen käyttämiseksi mahdollisimman tehokkaalla tavalla.

4.   Ohjelmaa toteuttaessaan komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että kaikkia asiaankuuluvia henkilötietojen suojasta annettuja säännöksiä noudatetaan ja että tarvittaessa käytetään mekanismeja, joilla taataan tällaisten tietojen luottamuksellisuus ja suoja.

8 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat seuraavia seikkoja, päätetään 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen:

| a) | ohjelman täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen työsuunnitelma, jossa esitetään:






  i) | ensisijaiset alat ja toteutettavat toimet, myös rahoitusvarojen jako; |
| --- | --- | --- |

a)

ohjelman täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen työsuunnitelma, jossa esitetään:

i)

ensisijaiset alat ja toteutettavat toimet, myös rahoitusvarojen jako;

| ii) | perusteet yhteisön prosenttimääräiselle rahoitusosuudelle, mukaan lukien perusteet sen arvioimiseksi, onko kyse poikkeuksellisesta hyödystä; |
| --- | --- |

ii)

perusteet yhteisön prosenttimääräiselle rahoitusosuudelle, mukaan lukien perusteet sen arvioimiseksi, onko kyse poikkeuksellisesta hyödystä;

| iii) | järjestelyt 9 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden ja toimien täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

iii)

järjestelyt 9 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden ja toimien täytäntöönpanemiseksi;

| b) | edellä 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, ratkaisu- ja muut perusteet. |
| --- | --- |

b)

edellä 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseen tarkoitettujen rahoitusosuuksien valinta-, ratkaisu- ja muut perusteet.

2.   Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista muista toimenpiteistä päätetään 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

9 artikla

Yhteiset strategiat ja toimet

1.   Jotta voidaan varmistaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja täytäntöönpanossa sekä edistää terveyskysymysten valtavirtaistamista, ohjelman tavoitteet voidaan toteuttaa yhteisinä strategioina ja yhteisinä toimina luomalla yhteyksiä asianomaisiin yhteisön ohjelmiin, toimiin ja rahastoihin.

2.   Komissio huolehtii ohjelman mahdollisimman hyvästä synergiasta yhteisön muiden ohjelmien, toimien ja rahastojen kanssa.

10 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea, jäljempänä ’komitea’.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

4.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

11 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

Ohjelmaan voivat osallistua:

| a) | EFTA-/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti; ja |
| --- | --- |

a)

EFTA-/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti; ja

| b) | kolmannet maat, etenkin ne, joihin sovelletaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa, Euroopan unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat ja liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on määrätty maiden kanssa tehdyissä kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa, jotka sisältävät määräykset yleisistä periaatteista, jotka koskevat näiden maiden osallistumista yhteisön ohjelmiin. |
| --- | --- |

b)

kolmannet maat, etenkin ne, joihin sovelletaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa, Euroopan unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat ja liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on määrätty maiden kanssa tehdyissä kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa, jotka sisältävät määräykset yleisistä periaatteista, jotka koskevat näiden maiden osallistumista yhteisön ohjelmiin.

12 artikla

Kansainvälinen yhteistyö

Ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä on edistettävä suhteita kolmansiin maihin, jotka eivät osallistu ohjelmaan, sekä asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin, erityisesti WHO:hon, ja yhteistyöhön niiden kanssa.

13 artikla

Seuranta, arviointi ja tulosten tunnetuksi tekeminen

1.   Komissio seuraa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman mukaisten toimien toteuttamista sen tavoitteet huomioiden. Se raportoi komitealle vuosittain kaikista ohjelman kautta rahoitetuista toimista ja tiedottaa niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

2.   Jäsenvaltioiden on annettava komission, jonka on vältettävä jäsenvaltioiden hallinnollisen taakan suhteetonta lisäämistä, pyynnöstä saatavilla olevat tiedot tämän ohjelman täytäntöönpanosta ja vaikutuksista.

3.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle:

| a) | ulkoisen ja riippumattoman väliarviointikertomuksen saaduista tuloksista ohjelman tavoitteisiin nähden, sen täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista sekä sen johdonmukaisuudesta ja täydentävyydestä muiden asiaa koskevien yhteisön ohjelmien, toimien ja rahastojen suhteen viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (11) Kertomuksen avulla on erityisesti voitava arvioida toimenpiteiden vaikutusta kaikissa maissa. Kertomuksen on sisällettävä tiivistelmä tärkeimmistä päätelmistä ja siihen on liitettävä komission huomiot; |
| --- | --- |

a)

ulkoisen ja riippumattoman väliarviointikertomuksen saaduista tuloksista ohjelman tavoitteisiin nähden, sen täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista sekä sen johdonmukaisuudesta ja täydentävyydestä muiden asiaa koskevien yhteisön ohjelmien, toimien ja rahastojen suhteen viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (11) Kertomuksen avulla on erityisesti voitava arvioida toimenpiteiden vaikutusta kaikissa maissa. Kertomuksen on sisällettävä tiivistelmä tärkeimmistä päätelmistä ja siihen on liitettävä komission huomiot;

| b) | tiedonannon ohjelman jatkamisesta viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (12); |
| --- | --- |

b)

tiedonannon ohjelman jatkamisesta viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (12);

| c) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 jälkikäteen tehtävän ulkoisen ja riippumattoman arviointikertomuksen, joka kattaa ohjelman täytäntöönpanon ja tulokset. |
| --- | --- |

c)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 jälkikäteen tehtävän ulkoisen ja riippumattoman arviointikertomuksen, joka kattaa ohjelman täytäntöönpanon ja tulokset.

4.   Komissio saattaa tämän päätöksen nojalla toteutettujen toimien tulokset yleisön saataville ja varmistaa niiden tunnetuksi tekemisen.

14 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös N:o 1786/2002/EY.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä,

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 88, 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL C 192, 16.8.2006, s. 8.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 16. maaliskuuta 2006 (EUVL C 291 E, 30.11.2006, s. 372), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 22 päivänä maaliskuuta 2007 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 786/2004/EY (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  EUVL L 142, 30.4.2006, s. 1.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1926/2006/EY (EUVL L 404, 31.12.2006, s. 39).

6

(7)  EUVL C 146, 22.6.2006, s. 1.

7

(8)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

8

(9)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  tämän päätöksen voimaantulopäivä.

10

(11)  kolme vuotta tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

11

(12)  neljä vuotta tämän päätöksen voimaantulopäivästä.

12

---

LIITE

2 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUT TOIMET

| 1. | Kansalaisten terveysturvan parantaminen |
| --- | --- |

1.

Kansalaisten terveysturvan parantaminen

| 1.1 | Kansalaisten suojelu terveysuhkilta |
| --- | --- |

1.1

Kansalaisten suojelu terveysuhkilta

| 1.1.1 | Kehitetään strategioita ja keinoja tarttuvista ja ei-tarttuvista taudeista aiheutuvien terveysuhkien sekä fysikaalisten, kemiallisten ja biologisten tekijöiden aiheuttamien, myös niiden tarkoituksellisesta levittämisestä johtuvien terveysuhkien ehkäisemiseksi, niitä koskevien tietojen vaihtamiseksi ja niihin vastaamiseksi; toteutetaan toimia, joilla varmistetaan korkealaatuista diagnostiikkaa koskeva yhteistyö jäsenvaltioiden laboratorioiden välillä; tuetaan sellaisten olemassa olevia laboratorioiden toimintaa, jotka tekevät yhteisön kannalta merkityksellistä työtä, ja työskennellään yhteisön vertailulaboratorioiden verkoston perustamiseksi. |
| --- | --- |

1.1.1

Kehitetään strategioita ja keinoja tarttuvista ja ei-tarttuvista taudeista aiheutuvien terveysuhkien sekä fysikaalisten, kemiallisten ja biologisten tekijöiden aiheuttamien, myös niiden tarkoituksellisesta levittämisestä johtuvien terveysuhkien ehkäisemiseksi, niitä koskevien tietojen vaihtamiseksi ja niihin vastaamiseksi; toteutetaan toimia, joilla varmistetaan korkealaatuista diagnostiikkaa koskeva yhteistyö jäsenvaltioiden laboratorioiden välillä; tuetaan sellaisten olemassa olevia laboratorioiden toimintaa, jotka tekevät yhteisön kannalta merkityksellistä työtä, ja työskennellään yhteisön vertailulaboratorioiden verkoston perustamiseksi.

| 1.1.2 | Tuetaan ehkäisevää työtä, rokotuksia ja immunisaatiota koskevien politiikkojen kehittämistä; parannetaan yhteistyökumppanuuksia, verkostoja, välineitä ja raportointijärjestelmiä immunisaatiotilanteen ja haittavaikutusten seuraamista varten. |
| --- | --- |

1.1.2

Tuetaan ehkäisevää työtä, rokotuksia ja immunisaatiota koskevien politiikkojen kehittämistä; parannetaan yhteistyökumppanuuksia, verkostoja, välineitä ja raportointijärjestelmiä immunisaatiotilanteen ja haittavaikutusten seuraamista varten.

| 1.1.3 | Kehitetään riskinhallintavalmiuksia ja -menettelyjä; parannetaan valmiutta ja suunnittelua terveyttä uhkaavia hätätilanteita varten, mikä käsittää myös valmistautumisen yhteensovitettuun Euroopan unionin tasoiseen ja kansainväliseen reagointiin terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa; kehitetään riskiviestintää ja vastatoimenpiteitä koskevia kuulemismenettelyjä. |
| --- | --- |

1.1.3

Kehitetään riskinhallintavalmiuksia ja -menettelyjä; parannetaan valmiutta ja suunnittelua terveyttä uhkaavia hätätilanteita varten, mikä käsittää myös valmistautumisen yhteensovitettuun Euroopan unionin tasoiseen ja kansainväliseen reagointiin terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa; kehitetään riskiviestintää ja vastatoimenpiteitä koskevia kuulemismenettelyjä.

| 1.1.4 | Edistetään yhteistyötä ja parannetaan nykyisiä reagointivalmiuksia ja -voimavaroja, myös suojavarusteita, eristystiloja ja siirrettäviä laboratorioita, jotka voidaan hätätilanteessa ottaa nopeasti käyttöön. |
| --- | --- |

1.1.4

Edistetään yhteistyötä ja parannetaan nykyisiä reagointivalmiuksia ja -voimavaroja, myös suojavarusteita, eristystiloja ja siirrettäviä laboratorioita, jotka voidaan hätätilanteessa ottaa nopeasti käyttöön.

| 1.1.5 | Kehitetään strategioita ja menettelyjä yleisten valmiussuunnitelmien ja terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa sovellettavien erityissuunnitelmien laatimista sekä niitä koskevaa nopean toimintavalmiuden parantamista, harjoitusten ja testien järjestämistä, arviointia ja tarkistamista varten sekä niiden yhteentoimivuuden varmistamiseksi eri jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

1.1.5

Kehitetään strategioita ja menettelyjä yleisten valmiussuunnitelmien ja terveyttä uhkaavissa hätätilanteissa sovellettavien erityissuunnitelmien laatimista sekä niitä koskevaa nopean toimintavalmiuden parantamista, harjoitusten ja testien järjestämistä, arviointia ja tarkistamista varten sekä niiden yhteentoimivuuden varmistamiseksi eri jäsenvaltioiden välillä.

| 1.2 | Kansalaisten turvallisuuden parantaminen |
| --- | --- |

1.2

Kansalaisten turvallisuuden parantaminen

| 1.2.1 | Tuetaan ja tehostetaan tieteellistä neuvontaa ja riskinarviointia edistämällä riskien varhaista tunnistamista; analysoidaan niiden mahdollisia vaikutuksia; vaihdetaan tietoja vaaroista ja niille altistumisesta; tuetaan integroituja ja yhtenäisiä toimintatapoja. |
| --- | --- |

1.2.1

Tuetaan ja tehostetaan tieteellistä neuvontaa ja riskinarviointia edistämällä riskien varhaista tunnistamista; analysoidaan niiden mahdollisia vaikutuksia; vaihdetaan tietoja vaaroista ja niille altistumisesta; tuetaan integroituja ja yhtenäisiä toimintatapoja.

| 1.2.2 | Tuetaan ihmisestä peräisin olevien elinten ja aineiden sekä veren ja verivalmisteiden laadun ja turvallisuuden kohentamista; edistetään niiden saatavuutta, jäljitettävyyttä ja käyttökelpoisuutta lääketieteelliseen käyttöön samalla kun otetaan huomioon perustamissopimuksen 152 artiklan 5 kohdassa määrätyt jäsenvaltioiden velvollisuudet. |
| --- | --- |

1.2.2

Tuetaan ihmisestä peräisin olevien elinten ja aineiden sekä veren ja verivalmisteiden laadun ja turvallisuuden kohentamista; edistetään niiden saatavuutta, jäljitettävyyttä ja käyttökelpoisuutta lääketieteelliseen käyttöön samalla kun otetaan huomioon perustamissopimuksen 152 artiklan 5 kohdassa määrätyt jäsenvaltioiden velvollisuudet.

| 1.2.3 | Edistetään toimenpiteitä, joilla parannetaan potilasturvallisuutta laadukkaalla ja turvallisella terveydenhuollolla, myös antibioottiresistenssin ja sairaalainfektioiden osalta. |
| --- | --- |

1.2.3

Edistetään toimenpiteitä, joilla parannetaan potilasturvallisuutta laadukkaalla ja turvallisella terveydenhuollolla, myös antibioottiresistenssin ja sairaalainfektioiden osalta.

| 2. | Terveyden edistäminen |
| --- | --- |

2.

Terveyden edistäminen

| 2.1 | Edistetään terveempiä elämäntapoja ja tuetaan terveyserojen pienentämistä |
| --- | --- |

2.1

Edistetään terveempiä elämäntapoja ja tuetaan terveyserojen pienentämistä

| 2.1.1 | Edistetään aloitteita terveiden elinvuosien lisäämiseksi ja terveen ikääntymisen tukemiseksi; tuetaan toimenpiteitä, joilla edistetään ja tarkastellaan terveyden vaikutusta tuottavuuteen ja työelämään osallistumiseen osana pyrkimystä päästä Lissabonin tavoitteisiin; tuetaan toimenpiteitä muiden politiikkojen terveysvaikutuksen tutkimiseksi. |
| --- | --- |

2.1.1

Edistetään aloitteita terveiden elinvuosien lisäämiseksi ja terveen ikääntymisen tukemiseksi; tuetaan toimenpiteitä, joilla edistetään ja tarkastellaan terveyden vaikutusta tuottavuuteen ja työelämään osallistumiseen osana pyrkimystä päästä Lissabonin tavoitteisiin; tuetaan toimenpiteitä muiden politiikkojen terveysvaikutuksen tutkimiseksi.

| 2.1.2 | Tuetaan hyvinvoinnin ja yhteenkuuluvuuden tukemiseksi aloitteita, joilla tunnistetaan jäsenvaltioiden sisäisten ja niiden välisten terveyserojen, sukupuolisidonnaiset erot mukaan lukien, syitä niihin puuttuen ja niitä vähentäen; edistetään investointeja terveyteen yhteistyössä yhteisön muiden politiikkojen ja rahastojen kanssa; parannetaan kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien välistä solidaarisuutta tukemalla yhteistyötä rajatylittävään hoitoon liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

2.1.2

Tuetaan hyvinvoinnin ja yhteenkuuluvuuden tukemiseksi aloitteita, joilla tunnistetaan jäsenvaltioiden sisäisten ja niiden välisten terveyserojen, sukupuolisidonnaiset erot mukaan lukien, syitä niihin puuttuen ja niitä vähentäen; edistetään investointeja terveyteen yhteistyössä yhteisön muiden politiikkojen ja rahastojen kanssa; parannetaan kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien välistä solidaarisuutta tukemalla yhteistyötä rajatylittävään hoitoon liittyvissä kysymyksissä.

| 2.2 | Edistetään terveempiä elintapoja ja vähennetään tärkeimpiä tauteja ja vammoja terveyden taustatekijöihin vaikuttamalla |
| --- | --- |

2.2

Edistetään terveempiä elintapoja ja vähennetään tärkeimpiä tauteja ja vammoja terveyden taustatekijöihin vaikuttamalla

| 2.2.1 | Käsitellään terveyden taustatekijöitä tavoitteena tukea ja parantaa fyysistä ja mielenterveyttä, luomalla myönteinen ympäristö terveille elintavoille ja sairauksia ehkäisemällä; toteutetaan keskeisiin tekijöihin, kuten ravitsemukseen, fyysiseen aktiivisuuteen ja seksuaaliterveyteen sekä riippuvuuden aiheuttajiin, kuten tupakkaan, alkoholiin ja huumeisiin, liittyviä toimia, jotka kohdennetaan tärkeimpiin toimintaympäristöihin, kuten oppilaitoksiin ja työpaikkoihin, ja läpi koko elämänkaaren. |
| --- | --- |

2.2.1

Käsitellään terveyden taustatekijöitä tavoitteena tukea ja parantaa fyysistä ja mielenterveyttä, luomalla myönteinen ympäristö terveille elintavoille ja sairauksia ehkäisemällä; toteutetaan keskeisiin tekijöihin, kuten ravitsemukseen, fyysiseen aktiivisuuteen ja seksuaaliterveyteen sekä riippuvuuden aiheuttajiin, kuten tupakkaan, alkoholiin ja huumeisiin, liittyviä toimia, jotka kohdennetaan tärkeimpiin toimintaympäristöihin, kuten oppilaitoksiin ja työpaikkoihin, ja läpi koko elämänkaaren.

| 2.2.2 | Edistetään toimia, joilla torjutaan yhteisön kokonaissairauskuormituksen kannalta erityisen merkityksellisiä sairauksia ja harvinaisia sairauksia silloin, kun yhteisön toiminta niiden taustatekijöihin vaikuttamiseksi saattaa tuoda huomattavaa lisäarvoa kansallisille toimille. |
| --- | --- |

2.2.2

Edistetään toimia, joilla torjutaan yhteisön kokonaissairauskuormituksen kannalta erityisen merkityksellisiä sairauksia ja harvinaisia sairauksia silloin, kun yhteisön toiminta niiden taustatekijöihin vaikuttamiseksi saattaa tuoda huomattavaa lisäarvoa kansallisille toimille.

| 2.2.3 | Tuetaan toimia, jotka koskevat sosioekonomisten ja ympäristöön liittyvien laajempien taustatekijöiden terveysvaikutuksia. |
| --- | --- |

2.2.3

Tuetaan toimia, jotka koskevat sosioekonomisten ja ympäristöön liittyvien laajempien taustatekijöiden terveysvaikutuksia.

| 2.2.4 | Edistetään toimia, joilla vähennetään onnettomuuksia ja vammautumisia. |
| --- | --- |

2.2.4

Edistetään toimia, joilla vähennetään onnettomuuksia ja vammautumisia.

| 3. | Terveystiedon ja -tietouden tuottaminen ja levittäminen. |
| --- | --- |

3.

Terveystiedon ja -tietouden tuottaminen ja levittäminen.

| 3.1 | Tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen vaihto |
| --- | --- |

3.1

Tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen vaihto

| 3.1.1 | Vaihdetaan ohjelman piiriin kuuluvia terveyskysymyksiä koskevaa tietämystä ja niihin liittyviä parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

3.1.1

Vaihdetaan ohjelman piiriin kuuluvia terveyskysymyksiä koskevaa tietämystä ja niihin liittyviä parhaita käytäntöjä.

| 3.2 | Terveystiedon keruu, analysointi ja levittäminen |
| --- | --- |

3.2

Terveystiedon keruu, analysointi ja levittäminen

| 3.2.1 | Jatketaan sellaisen kestävällä pohjalla olevan terveyden seurantajärjestelmän kehittämistä, johon kuuluu tietojen ja tietoaineistojen keruujärjestelmiä asianmukaisine indikaattoreineen; kerätään tietoja terveystilanteesta ja terveyspolitiikoista; kehitetään yhteistyössä yhteisön tilasto-ohjelman kanssa tämän järjestelmän tilasto-osuus. |
| --- | --- |

3.2.1

Jatketaan sellaisen kestävällä pohjalla olevan terveyden seurantajärjestelmän kehittämistä, johon kuuluu tietojen ja tietoaineistojen keruujärjestelmiä asianmukaisine indikaattoreineen; kerätään tietoja terveystilanteesta ja terveyspolitiikoista; kehitetään yhteistyössä yhteisön tilasto-ohjelman kanssa tämän järjestelmän tilasto-osuus.

| 3.2.2 | Kehitetään analyysi- ja levitysjärjestelmiä, joihin sisältyvät myös yhteisön terveysraportit, terveystietoportti ja konferensseja; tarjotaan tietoa kansalaisille, sidosryhmille ja poliittisille päättäjille, kehitetään kuulemismenettelyjä ja osallistavia prosesseja; tehdään säännöllisesti terveystilannetta Euroopan unionissa koskevia selvityksiä, jotka perustuvat tietoaineistoon ja indikaattoreihin ja sisältävät laadullisen ja määrällisen analyysin. |
| --- | --- |

3.2.2

Kehitetään analyysi- ja levitysjärjestelmiä, joihin sisältyvät myös yhteisön terveysraportit, terveystietoportti ja konferensseja; tarjotaan tietoa kansalaisille, sidosryhmille ja poliittisille päättäjille, kehitetään kuulemismenettelyjä ja osallistavia prosesseja; tehdään säännöllisesti terveystilannetta Euroopan unionissa koskevia selvityksiä, jotka perustuvat tietoaineistoon ja indikaattoreihin ja sisältävät laadullisen ja määrällisen analyysin.

| 3.2.3 | Tarjotaan analyyttistä ja teknistä apua, jolla tuetaan tämän ohjelman piiriin liittyvien politiikkojen tai lainsäädännön kehittämistä tai täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.2.3

Tarjotaan analyyttistä ja teknistä apua, jolla tuetaan tämän ohjelman piiriin liittyvien politiikkojen tai lainsäädännön kehittämistä tai täytäntöönpanoa.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I.   JOHDANTO

| 1. | Komissio toimitti 15. huhtikuuta 2005 neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007–2013) (1). |
| --- | --- |

1.

Komissio toimitti 15. huhtikuuta 2005 neuvostolle ja Euroopan parlamentille ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007–2013) (1).

| 2. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 14. ja 15. helmikuuta 2006 (2) ja alueiden komitea omansa 16. helmikuuta 2006 (3), ja Euroopan parlamentti antoi ensimmäisen käsittelyn lausuntonsa 16. maaliskuuta 2006 (4). |
| --- | --- |

2.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 14. ja 15. helmikuuta 2006 (2) ja alueiden komitea omansa 16. helmikuuta 2006 (3), ja Euroopan parlamentti antoi ensimmäisen käsittelyn lausuntonsa 16. maaliskuuta 2006 (4).

| 3. | Sen jälkeen kun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta (mukaan lukien monivuotinen rahoituskehys 2007–2013) tehtiin 17 päivänä toukokuuta 2006, komissio antoi 29. toukokuuta 2006 muutetun ehdotuksen (5) (jäljempänä ’kansanterveysalan toimintaohjelma’), johon oli sisällytetty useita Euroopan parlamentin tarkistuksia, jotka koskivat muun muassa ehdotuksen jakamista kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi (joista toinen koskee terveyttä ja toinen kuluttajansuojaa), sekä tarkistetut talousarvioon otettavat määrärahat. |
| --- | --- |

3.

Sen jälkeen kun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta (mukaan lukien monivuotinen rahoituskehys 2007–2013) tehtiin 17 päivänä toukokuuta 2006, komissio antoi 29. toukokuuta 2006 muutetun ehdotuksen (5) (jäljempänä ’kansanterveysalan toimintaohjelma’), johon oli sisällytetty useita Euroopan parlamentin tarkistuksia, jotka koskivat muun muassa ehdotuksen jakamista kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi (joista toinen koskee terveyttä ja toinen kuluttajansuojaa), sekä tarkistetut talousarvioon otettavat määrärahat.

| 4. | Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti 22. maaliskuuta 2007. |
| --- | --- |

4.

Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti 22. maaliskuuta 2007.

II.   TAVOITE

Toisella kansanterveysalan toimintaohjelmalla (2007–2013) on tarkoitus korvata päätöksellä N:o 1786/2002/EY (6) perustettu nykyinen ohjelma.

Toisen kansanterveysalan toimintaohjelman tärkeimmät tavoitteet ovat:

| — | kansalaisten terveysturvan parantaminen, |
| --- | --- |

—

kansalaisten terveysturvan parantaminen,

| — | terveyden edistäminen, ja |
| --- | --- |

—

terveyden edistäminen, ja

| — | terveystiedon ja -tietouden hankkiminen ja levittäminen. |
| --- | --- |

—

terveystiedon ja -tietouden hankkiminen ja levittäminen.

Näihin tavoitteisiin pyritään päätöksen liitteessä luetelluilla toimilla, joita toteutetaan jo nykyisessä ohjelmassa, mutta joita samalla mukautetaan uusiin strategisiin kysymyksiin, joita ovat muun muassa terveenä ikääntymisen tukeminen, terveyserojen korjaaminen edelleen sekä valmiuksien ja suunnittelun parantaminen terveydellisiä hätätilanteita varten.

Konkreettisista painopisteistä ja toimista sekä ohjelman toteuttamisen muista näkökohdista (esimerkiksi rahoitusvarojen jaosta, rahoitusosuuksien valinta- ja myöntämisperusteista sekä järjestelyistä yhteisten strategioiden ja toimien täytäntöön panemiseksi) päätetään vuotuisissa työsuunnitelmissa kuullen ohjelman hallintokomiteaa. Kansanterveysalan toimintaohjelman laaja-alaiset tavoitteet antavat mahdollisuuden käsitellä tarvittaessa uusia esiin tulevia kysymyksiä täytäntöönpanokauden aikana.

Ohjelmaan osoitetun talousarvion kokonaismäärä on 365,6 miljoonaa euroa nykyisinä hintoina.

III.   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

1.   Yleisiä huomautuksia

Neuvosto on yleisesti ottaen noudattanut Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausuntoa, joka sisällytettiin huomattavalta osin komission muutettuun ehdotukseen. Neuvosto hyväksyi erityisesti komission alkuperäisen ehdotuksen jakamisen kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi (joista toinen koskee terveyttä ja toinen kuluttajansuojaa). Neuvosto hyväksyi tarkistetut talousarvioon otettavat määrärahat, jotka on mainittu edellä olevassa jaksossa II ja joista määrätään 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa. On huomattava, että Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausunto annettiin 16. maaliskuuta 2006 eli ennen 17. toukokuuta 2006 tehtyä toimielinten sopimusta.

2.   Euroopan parlamentin tarkistukset

Euroopan parlamentti hyväksyi 16. maaliskuuta 2006 pitämässään täysistunnossa 145 tarkistusta komission alkuperäiseen ehdotukseen. Suurin osa näistä tarkistuksista sisällytettiin komission muutettuun ehdotukseen, jonka osalta neuvosto on sisällyttänyt lisää tarkistuksia yhteiseen kantaansa.

Neuvosto:

| a) | sisällytti yhteiseen kantaan 22 tarkistusta, jotka koskevat komission alkuperäisen ehdotuksen jakamista kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi, seuraavasti:






  i) | Kokonaisuudessaan hyväksytyt tarkistukset: | Tarkistus 1 (otsikko): uusi otsikko; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

sisällytti yhteiseen kantaan 22 tarkistusta, jotka koskevat komission alkuperäisen ehdotuksen jakamista kahdeksi erilliseksi ohjelmaksi, seuraavasti:

i)

Kokonaisuudessaan hyväksytyt tarkistukset:

Tarkistus 1 (otsikko): uusi otsikko;

| | Tarkistus 2 (viite 1); |
| --- | --- |

Tarkistus 2 (viite 1);

| | Tarkistus 15 (johdanto-osan 2 kappale): jakamiseen liittymätön lisäosa hyväksytään johdanto-osan 4 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 15 (johdanto-osan 2 kappale): jakamiseen liittymätön lisäosa hyväksytään johdanto-osan 4 kappaleessa;

| | Tarkistus 37 (johdanto-osan 4 kappale): poistettu; |
| --- | --- |

Tarkistus 37 (johdanto-osan 4 kappale): poistettu;

| | Tarkistus 42 (johdanto-osan 9 kappale); tämä johdanto-osan kappale on nyt johdanto-osan 31 kappale; |
| --- | --- |

Tarkistus 42 (johdanto-osan 9 kappale); tämä johdanto-osan kappale on nyt johdanto-osan 31 kappale;

| | Tarkistus 52 (3 artikla); tämä artikla on nyt 4 artikla; |
| --- | --- |

Tarkistus 52 (3 artikla); tämä artikla on nyt 4 artikla;

| | Tarkistus 74 (11 artikla); tämä artikla on nyt 14 artikla; |
| --- | --- |

Tarkistus 74 (11 artikla); tämä artikla on nyt 14 artikla;

| | Tarkistus 75 (12 artikla); tämä artikla on nyt 5 artiklan 2 kohta; |
| --- | --- |

Tarkistus 75 (12 artikla); tämä artikla on nyt 5 artiklan 2 kohta;

| | Tarkistus 76 (liite 1); liite 1 poistettiin; |
| --- | --- |

Tarkistus 76 (liite 1); liite 1 poistettiin;

| | Tarkistukset 77, 78, 84, 86, 101: (liite 2); tämä liite 2 on nyt liite; |
| --- | --- |

Tarkistukset 77, 78, 84, 86, 101: (liite 2); tämä liite 2 on nyt liite;

| | Tarkistus 140 (liite 3); tästä liitteestä tuli liite yhteisön toimintaohjelmaan kuluttajapolitiikan alalla (2007-2013). |
| --- | --- |

Tarkistus 140 (liite 3); tästä liitteestä tuli liite yhteisön toimintaohjelmaan kuluttajapolitiikan alalla (2007-2013).

| ii) | Muutetussa muodossa tai osittain hyväksytyt tarkistukset: | Tarkistus 3 (johdanto-osan 1 kappale); hyväksytty siltä osin kuin se koskee jakamista; |
| --- | --- | --- |

ii)

Muutetussa muodossa tai osittain hyväksytyt tarkistukset:

Tarkistus 3 (johdanto-osan 1 kappale); hyväksytty siltä osin kuin se koskee jakamista;

| | Tarkistus 18 (johdanto-osan 3 kappale): hyväksytty siltä osin kuin se koskee jakamista; |
| --- | --- |

Tarkistus 18 (johdanto-osan 3 kappale): hyväksytty siltä osin kuin se koskee jakamista;

| | Tarkistus 38 (johdanto-osan 5 kappale): hyväksytty osittain myös johdanto-osan 12 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 38 (johdanto-osan 5 kappale): hyväksytty osittain myös johdanto-osan 12 kappaleessa;

| | Tarkistus 41 (johdanto-osan 7 kappale): hyväksytty siltä osin kuin se koskee jakamista; |
| --- | --- |

Tarkistus 41 (johdanto-osan 7 kappale): hyväksytty siltä osin kuin se koskee jakamista;

| | Tarkistus 43 (johdanto-osan 11 kappale): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 33 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 43 (johdanto-osan 11 kappale): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 33 kappaleessa;

| | Tarkistus 48 (1 artikla); |
| --- | --- |

Tarkistus 48 (1 artikla);

| | Tarkistus 49 (2 artikla): hyväksytty osittain myös 2 artiklan 1 kohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 49 (2 artikla): hyväksytty osittain myös 2 artiklan 1 kohdassa;

| b) | hylkäsi tarkistuksen 113, koska komission muutetussa ehdotuksessa esitettiin vähäisempi määrä toimia. |
| --- | --- |

b)

hylkäsi tarkistuksen 113, koska komission muutetussa ehdotuksessa esitettiin vähäisempi määrä toimia.

| c) | sisällytti yhteiseen kantaan 91 tarkistusta, jotka eivät koske ehdotuksen jakamista, seuraavasti:






  i) | Kokonaisuudessaan hyväksytyt tarkistukset: | Johdanto-osan kappaleiden osalta: | Tarkistus 7 (johdanto-osan 1 d kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 3 kappaleessa; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

sisällytti yhteiseen kantaan 91 tarkistusta, jotka eivät koske ehdotuksen jakamista, seuraavasti:

i)

Kokonaisuudessaan hyväksytyt tarkistukset:

Johdanto-osan kappaleiden osalta:

Tarkistus 7 (johdanto-osan 1 d kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 3 kappaleessa;

| | Tarkistus 9 (johdanto-osan 1 f kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 6 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 9 (johdanto-osan 1 f kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 6 kappaleessa;

| | Tarkistus 19 (johdanto-osan 3 a kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 12 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 19 (johdanto-osan 3 a kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 12 kappaleessa;

| | Tarkistus 20 (johdanto-osan 3 b kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 14 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 20 (johdanto-osan 3 b kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 14 kappaleessa;

| | Tarkistus 21 (johdanto-osan 3 c kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 15 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 21 (johdanto-osan 3 c kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 15 kappaleessa;

| | Tarkistus 22 (johdanto-osan 3 d kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 16 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 22 (johdanto-osan 3 d kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 16 kappaleessa;

| | Tarkistus 24 (johdanto-osan 3 f kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 17 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 24 (johdanto-osan 3 f kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 17 kappaleessa;

| | Tarkistus 30 (johdanto-osan 31 kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 22 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 30 (johdanto-osan 31 kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 22 kappaleessa;

| | Tarkistus 34 (johdanto-osan 3 p kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 24 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 34 (johdanto-osan 3 p kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 24 kappaleessa;

| | Tarkistus 35 (johdanto-osan 3 q kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 26 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 35 (johdanto-osan 3 q kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 26 kappaleessa;

| | Tarkistus 36 (johdanto-osan 3 r kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 26 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 36 (johdanto-osan 3 r kappale (uusi)): on nyt johdanto-osan 26 kappaleessa;

| | Artiklojen osalta: | Tarkistus 59 (4 artiklan 1 d kohta (uusi)): on nyt 7 artiklan 3 kohdan a alakohta; |
| --- | --- | --- |

Artiklojen osalta:

Tarkistus 59 (4 artiklan 1 d kohta (uusi)): on nyt 7 artiklan 3 kohdan a alakohta;

| | Tarkistus 60 (4 artiklan 1 e kohta (uusi)): on nyt 7 artiklan 3 kohdan b alakohta; |
| --- | --- |

Tarkistus 60 (4 artiklan 1 e kohta (uusi)): on nyt 7 artiklan 3 kohdan b alakohta;

| | Tarkistus 61 (4 artiklan 1 f kohta (uusi)): on nyt 7 artiklan 4 kohta; |
| --- | --- |

Tarkistus 61 (4 artiklan 1 f kohta (uusi)): on nyt 7 artiklan 4 kohta;

| | Tarkistus 66 (7 artiklan 1 kohdan a alakohta): on nyt 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta; |
| --- | --- |

Tarkistus 66 (7 artiklan 1 kohdan a alakohta): on nyt 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta;

| | Tarkistus 69 (7 artiklan 2 kohta): on nyt 8 artiklan 2 kohta; |
| --- | --- |

Tarkistus 69 (7 artiklan 2 kohta): on nyt 8 artiklan 2 kohta;

| | Tarkistus 70 (9 artikla): on nyt 12 artikla; |
| --- | --- |

Tarkistus 70 (9 artikla): on nyt 12 artikla;

| | Tarkistus 72 (10 artiklan 3 kohta); poistettu; |
| --- | --- |

Tarkistus 72 (10 artiklan 3 kohta); poistettu;

| ii) | Muutetussa muodossa tai osittain hyväksytyt tarkistukset: | Johdanto-osan kappaleiden osalta: | Tarkistus 4 (johdanto-osan 1 kappale): hyväksytty osittain johdanto-osan 1 kappaleessa; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Muutetussa muodossa tai osittain hyväksytyt tarkistukset:

Johdanto-osan kappaleiden osalta:

Tarkistus 4 (johdanto-osan 1 kappale): hyväksytty osittain johdanto-osan 1 kappaleessa;

| | Tarkistus 6 (johdanto-osan 1 c kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 2 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 6 (johdanto-osan 1 c kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 2 kappaleessa;

| | Tarkistus 8 (johdanto-osan 1 e kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 5 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 8 (johdanto-osan 1 e kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 5 kappaleessa;

| | Tarkistus 10 (johdanto-osan 1 g kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 7 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 10 (johdanto-osan 1 g kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 7 kappaleessa;

| | Tarkistus 13 (johdanto-osan 1 k kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 8 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 13 (johdanto-osan 1 k kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 8 kappaleessa;

| | Tarkistus 14 (johdanto-osan 11 kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 9 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 14 (johdanto-osan 11 kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 9 kappaleessa;

| | Tarkistus 16 (johdanto-osan 2 a kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 10 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 16 (johdanto-osan 2 a kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 10 kappaleessa;

| | Tarkistus 17 (johdanto-osan 2 b kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 11 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 17 (johdanto-osan 2 b kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 11 kappaleessa;

| | Tarkistus 23 (johdanto-osan 3 e kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 23 (johdanto-osan 3 e kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 kappaleessa;

| | Tarkistus 25 (johdanto-osan 3 g kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 18 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 25 (johdanto-osan 3 g kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 18 kappaleessa;

| | Tarkistus 26 (johdanto-osan 3 h kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 18 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 26 (johdanto-osan 3 h kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 18 kappaleessa;

| | Tarkistus 27 (johdanto-osan 3 g kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 19 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 27 (johdanto-osan 3 g kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 19 kappaleessa;

| | Tarkistus 28 (johdanto-osan 3 j kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 21 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 28 (johdanto-osan 3 j kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 21 kappaleessa;

| | Tarkistus 29 (johdanto-osan 3 k kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 21 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 29 (johdanto-osan 3 k kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 21 kappaleessa;

| | Tarkistus 31 (johdanto-osan 3 m kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 23 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 31 (johdanto-osan 3 m kappale (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 23 kappaleessa;

| | Tarkistus 39 (johdanto-osan 5 a kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 27 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 39 (johdanto-osan 5 a kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 27 kappaleessa;

| | Tarkistus 40 (johdanto-osan 6 kappale): hyväksytty osittain johdanto-osan 28 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 40 (johdanto-osan 6 kappale): hyväksytty osittain johdanto-osan 28 kappaleessa;

| | Tarkistus 44 (johdanto-osan 12 kappale): hyväksytty osittain johdanto-osan 34 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 44 (johdanto-osan 12 kappale): hyväksytty osittain johdanto-osan 34 kappaleessa;

| | Tarkistus 45 (johdanto-osan 13 kappale): hyväksytty osittain johdanto-osan 36 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 45 (johdanto-osan 13 kappale): hyväksytty osittain johdanto-osan 36 kappaleessa;

| | Tarkistus 46 (johdanto-osan 13 a kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 37 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 46 (johdanto-osan 13 a kappale (uusi)): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 37 kappaleessa;

| | Tarkistus 47 (johdanto-osan 14 kappale): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 38 kappaleessa ja 5 artiklan 2 kohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 47 (johdanto-osan 14 kappale): sanamuodoltaan muutettuna johdanto-osan 38 kappaleessa ja 5 artiklan 2 kohdassa;

| | Artiklojen osalta: | Tarkistus 50 (2 artiklan 2 kohdan a alakohta (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 1 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1; |
| --- | --- | --- |

Artiklojen osalta:

Tarkistus 50 (2 artiklan 2 kohdan a alakohta (uusi)): hyväksytty osittain johdanto-osan 1 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1;

| | Tarkistus 53 (3 artiklan 2 kohdan b alakohta (uusi)): hyväksytty osittain 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 53 (3 artiklan 2 kohdan b alakohta (uusi)): hyväksytty osittain 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa;

| | Tarkistus 55 (4 artikla): hyväksytty osittain 7 artiklan 1 kohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 55 (4 artikla): hyväksytty osittain 7 artiklan 1 kohdassa;

| | Tarkistus 56 (4 artiklan 1 a kohta (uusi)): hyväksytty osittain 7 artiklan 3 kohdan a alakohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 56 (4 artiklan 1 a kohta (uusi)): hyväksytty osittain 7 artiklan 3 kohdan a alakohdassa;

| | Tarkistus 57 (4 artiklan 1 b kohta (uusi)): hyväksytty osittain 7 artiklan 2 kohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 57 (4 artiklan 1 b kohta (uusi)): hyväksytty osittain 7 artiklan 2 kohdassa;

| | Tarkistus 62 (4 artiklan 1 g kohta (uusi)): hyväksytty osittain 5 artiklan 2 kohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 62 (4 artiklan 1 g kohta (uusi)): hyväksytty osittain 5 artiklan 2 kohdassa;

| | Tarkistus 63 (4 a artikla (uusi)): hyväksytty osittain 9 artiklassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 63 (4 a artikla (uusi)): hyväksytty osittain 9 artiklassa;

| | Tarkistus 67 (7 artiklan 1 kohdan a a alakohta (uusi)): hyväksytty osittain 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 67 (7 artiklan 1 kohdan a a alakohta (uusi)): hyväksytty osittain 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa;

| | Tarkistus 71 (10 artiklan 2 kohta): hyväksytty osittain 13 artiklan 3 kohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 71 (10 artiklan 2 kohta): hyväksytty osittain 13 artiklan 3 kohdassa;

| | Tarkistus 73 (10 artiklan 3 a kohta (uusi)): hyväksytty osittain 13 artiklan 3 kohdan a alakohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 73 (10 artiklan 3 a kohta (uusi)): hyväksytty osittain 13 artiklan 3 kohdan a alakohdassa;

| | Tarkistus 146 (7 artiklan 1 kohdan a c alakohta (uusi)): hyväksytty osittain 8 artiklan 1 kohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 146 (7 artiklan 1 kohdan a c alakohta (uusi)): hyväksytty osittain 8 artiklan 1 kohdassa;

| | Tarkistus 147 (10 artiklan 1 kohta): hyväksytty osittain 13 artiklan 3 kohdan a alakohdassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 147 (10 artiklan 1 kohta): hyväksytty osittain 13 artiklan 3 kohdan a alakohdassa;

| | Liitteen osalta: | Tarkistukset 79 ja 80 (liite 2): hyväksytty osittain 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa; |
| --- | --- | --- |

Liitteen osalta:

Tarkistukset 79 ja 80 (liite 2): hyväksytty osittain 7 artiklan 3 kohdan b alakohdassa;

| | Tarkistus 81 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.2.3; |
| --- | --- |

Tarkistus 81 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.2.3;

| | Tarkistus 85 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.1.3; |
| --- | --- |

Tarkistus 85 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.1.3;

| | Tarkistus 88 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 11 ja 22 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 88 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 11 ja 22 kappaleessa;

| | Tarkistus 89 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 2.2.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 89 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 2.2.1;

| | Tarkistus 90 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 19 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 90 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 19 kappaleessa;

| | Tarkistus 91 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 91 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.2;

| | Tarkistus 92 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 16 ja 37 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 92 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 16 ja 37 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1;

| | Tarkistus 93 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.1.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 93 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.1.1;

| | Tarkistus 98 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 ja 23 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 98 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 ja 23 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.1;

| | Tarkistus 99 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 ja 23 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 99 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 ja 23 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.2;

| | Tarkistus 100 (liite 2): hyväksytty osittain 2 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 100 (liite 2): hyväksytty osittain 2 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.2;

| | Tarkistus 104 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 104 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1;

| | Tarkistus 106 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.1.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 106 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.1.2;

| | Tarkistus 107 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 16 ja 37 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 107 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 16 ja 37 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1;

| | Tarkistus 108 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 18 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 3.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 108 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 18 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 3.1;

| | Tarkistus 109 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 21 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 109 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 21 kappaleessa;

| | Tarkistus 110 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 19 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 110 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 19 kappaleessa;

| | Tarkistus 111 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 111 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 18 ja 19 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.2;

| | Tarkistus 112 (liite 2): hyväksytty osittain 2 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 112 (liite 2): hyväksytty osittain 2 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.2;

| | Tarkistus 115 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 21 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 115 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 21 kappaleessa;

| | Tarkistus 116 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 116 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.1;

| | Tarkistus 117 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 ja 23 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 117 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 ja 23 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.2;

| | Tarkistus 118 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 21 kappaleessa; |
| --- | --- |

Tarkistus 118 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 21 kappaleessa;

| | Tarkistus 119 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 119 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.1;

| | Tarkistus 120 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.2.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 120 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.2.2;

| | Tarkistus 121 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 12 kappaleessa, 2 artiklan 2 kohdassa ja 9 artiklassa sekä liitteessä olevassa tavoitteessa 3; |
| --- | --- |

Tarkistus 121 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 12 kappaleessa, 2 artiklan 2 kohdassa ja 9 artiklassa sekä liitteessä olevassa tavoitteessa 3;

| | Tarkistus 123 (liite 2): sanamuodoltaan muutettuna liitteessä olevassa tavoitteessa 3; |
| --- | --- |

Tarkistus 123 (liite 2): sanamuodoltaan muutettuna liitteessä olevassa tavoitteessa 3;

| | Tarkistus 124 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 124 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2;

| | Tarkistus 125 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 125 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 17 kappaleessa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2.1;

| | Tarkistus 126 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 126 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2.1;

| | Tarkistus 132 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.1.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 132 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.1.1;

| | Tarkistus 133 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 133 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2.2;

| | Tarkistus 134 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa, 9 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 134 (liite 2): hyväksytty osittain johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa, 9 artiklan 1 kohdassa ja liitteessä olevassa tavoitteessa 2.1.1;

| | Tarkistus 135 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä; |
| --- | --- |

Tarkistus 135 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä;

| | Tarkistus 136 (liite 2): hyväksytty osittain 12 artiklassa; |
| --- | --- |

Tarkistus 136 (liite 2): hyväksytty osittain 12 artiklassa;

| | Tarkistus 137 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.2.1; |
| --- | --- |

Tarkistus 137 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.2.1;

| | Tarkistus 138 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.2.2; |
| --- | --- |

Tarkistus 138 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 1.2.2;

| | Tarkistus 139 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2.3; |
| --- | --- |

Tarkistus 139 (liite 2): hyväksytty osittain liitteessä olevassa tavoitteessa 3.2.3;

| d) | ei sisällyttänyt yhteiseen kantaan 26:ta tarkistusta (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 ja 153).
  Neuvosto ei voi hyväksyä seuraavia viittä tarkistusta 17. toukokuuta 2006 tehdystä toimielinten sopimuksesta johtuvien varoihin liittyvien rajoitusten vuoksi: 64, 97, 114, 127 ja 129. |
| --- | --- |

d)

ei sisällyttänyt yhteiseen kantaan 26:ta tarkistusta (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 ja 153).

Neuvosto ei voi hyväksyä seuraavia viittä tarkistusta 17. toukokuuta 2006 tehdystä toimielinten sopimuksesta johtuvien varoihin liittyvien rajoitusten vuoksi: 64, 97, 114, 127 ja 129.

IV.   PÄÄTELMÄ

Neuvosto katsoo, että sen yhteisessä kannassa, johon on sisällytetty edellä kohdissa III.2.a) ja c) mainitut tarkistukset, otetaan hyvin huomioon Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausunto.

Yhteisessä kannassa otetaan huomioon huolenaiheet ja etunäkökohdat ja varmistetaan ohjelman tavoitteiden toteuttaminen käyttämällä pienempää määrää toimia ja välineitä sekä täsmällisempiä menetelmiä ja menettelyjä, jotka on muotoiltu uudelleen Euroopan parlamentin ensimmäisen käsittelyn lausunnon ja komission muutetun ehdotuksen pohjalta. Päätöksellä parannetaan kansanterveyden alalla toteutettavien yhteisön toimien tehokkuutta ja lisätään tietoisuutta terveyden merkityksestä Euroopan unionissa, mikä edistää osaltaan Euroopan unionin kansalaisten terveyden parantamista ja suojelua.

---

(1)  EUVL C 172, 12.7.2005, s. 25.

(2)  EUVL C 88, 11.4.2006, s. 1.

(3)  EUVL C 192, 16.8.2006, s. 8.

(4)  7537/06.

(5)  9905/06.

(6)  EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1.

---

| 8.5.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 103/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 103/26

---

Neuvoston 22 päivänä maaliskuuta 2007 vahvistama

YHTEINEN KANTA (EY) N:o 6/2007,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2007 antamiseksi yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla

(2007/C 103 E/03)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti päätelmissään, että tehokkaat ja integroidut energia- ja liikenneverkot ovat Euroopan sisämarkkinoiden selkäranka ja että nykyisten verkkojen paremmalla hyödyntämisellä sekä puuttuvien yhteyksien rakentamisella lisätään tehokkuutta ja kilpailua, varmistetaan palvelujen laatu ja vähennetään ylikuormitusta, mikä puolestaan edistää kestävää kehitystä. Nämä tarpeet sisältyvät valtion ja hallitusten päämiesten Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymään strategiaan, johon on sittemmin viitattu säännöllisesti. |
| --- | --- |

(1)

Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti päätelmissään, että tehokkaat ja integroidut energia- ja liikenneverkot ovat Euroopan sisämarkkinoiden selkäranka ja että nykyisten verkkojen paremmalla hyödyntämisellä sekä puuttuvien yhteyksien rakentamisella lisätään tehokkuutta ja kilpailua, varmistetaan palvelujen laatu ja vähennetään ylikuormitusta, mikä puolestaan edistää kestävää kehitystä. Nämä tarpeet sisältyvät valtion ja hallitusten päämiesten Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymään strategiaan, johon on sittemmin viitattu säännöllisesti.

| (2) | Brysselissä 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan kasvuohjelman ja pyysi komissiota tarvittaessa suuntaamaan uudelleen menoja fyysiseen pääomaan ja erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuureihin kohdistettaviin investointeihin; Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaisilla hankkeilla on ratkaiseva merkitys sisämarkkinoiden koheesion lisäämisessä. |
| --- | --- |

(2)

Brysselissä 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan kasvuohjelman ja pyysi komissiota tarvittaessa suuntaamaan uudelleen menoja fyysiseen pääomaan ja erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen infrastruktuureihin kohdistettaviin investointeihin; Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaisilla hankkeilla on ratkaiseva merkitys sisämarkkinoiden koheesion lisäämisessä.

| (3) | Toimivien Euroopan laajuisten yhteyksien ja erityisesti rajat ylittävien osuuksien toteutuksessa tapahtuneet viiveet uhkaavat haitata vakavasti kilpailukykyä Euroopan yhteisössä, sen jäsenvaltioissa ja sen syrjäisillä alueilla, jotka eivät voi tai eivät enää voi hyötyä täysimääräisesti laajojen sisämarkkinoiden myönteisistä vaikutuksista. |
| --- | --- |

(3)

Toimivien Euroopan laajuisten yhteyksien ja erityisesti rajat ylittävien osuuksien toteutuksessa tapahtuneet viiveet uhkaavat haitata vakavasti kilpailukykyä Euroopan yhteisössä, sen jäsenvaltioissa ja sen syrjäisillä alueilla, jotka eivät voi tai eivät enää voi hyötyä täysimääräisesti laajojen sisämarkkinoiden myönteisistä vaikutuksista.

| (4) | Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY (3) Euroopan laajuisten liikenneverkkojen toteutuksen arvioidaan edellyttävän 600 miljardia euroa vuosina 2007–2020. Pelkästään kyseisen päätöksen liitteessä III mainittujen ensisijaisten hankkeiden edellyttämät investoinnit ovat lähes 160 miljardia euroa vuosina 2007–2013. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1692/96/EY (3) Euroopan laajuisten liikenneverkkojen toteutuksen arvioidaan edellyttävän 600 miljardia euroa vuosina 2007–2020. Pelkästään kyseisen päätöksen liitteessä III mainittujen ensisijaisten hankkeiden edellyttämät investoinnit ovat lähes 160 miljardia euroa vuosina 2007–2013.

| (5) | Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat tuoneet esille, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tehostettava ja mukautettava rahoitusvälineitä lisäämällä yhteisön yhteisrahoituksen määrää, säätämällä mahdollisuudesta soveltaa suurempaa yhteisön yhteisrahoitusosuutta erityisesti hankkeissa, jotka ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, palvelevat kauttakulkua tai ylittävät luonnonesteet. |
| --- | --- |

(5)

Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat tuoneet esille, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tehostettava ja mukautettava rahoitusvälineitä lisäämällä yhteisön yhteisrahoituksen määrää, säätämällä mahdollisuudesta soveltaa suurempaa yhteisön yhteisrahoitusosuutta erityisesti hankkeissa, jotka ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, palvelevat kauttakulkua tai ylittävät luonnonesteet.

| (6) | Sisävesiliikenteen edistämisestä annetun komission tiedonannon (”NAIADES”) mukaisesti ja ottaen huomioon sisävesiväylien kestävä luonne sisävesiliikenteen hankkeisiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

(6)

Sisävesiliikenteen edistämisestä annetun komission tiedonannon (”NAIADES”) mukaisesti ja ottaen huomioon sisävesiväylien kestävä luonne sisävesiliikenteen hankkeisiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota.

| (7) | Euroopan parlamentti korosti politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013 8 päivänä kesäkuuta 2005 antamassaan päätöslauselmassa (4) liikenneverkkojen strategista merkitystä EU:n sisämarkkinoiden toteuttamisessa ja unionin suhteiden kehittämisessä ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin sekä muihin ystävyysmaihin. Lisäksi se ilmoitti olevansa halukas tutkimaan innovatiivisia rahoitusvälineitä, kuten lainavakuuksia, eurooppalaisia toimilupia, eurooppalaisia lainoja ja korkotukirahastoa. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentti korosti politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013 8 päivänä kesäkuuta 2005 antamassaan päätöslauselmassa (4) liikenneverkkojen strategista merkitystä EU:n sisämarkkinoiden toteuttamisessa ja unionin suhteiden kehittämisessä ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin sekä muihin ystävyysmaihin. Lisäksi se ilmoitti olevansa halukas tutkimaan innovatiivisia rahoitusvälineitä, kuten lainavakuuksia, eurooppalaisia toimilupia, eurooppalaisia lainoja ja korkotukirahastoa.

| (8) | Kun otetaan huomioon vuosien 2007–2013 monivuotisessa rahoituskehyksessä Euroopan laajuisille liikenne- ja energiaverkoille varatut määrärahat, ei ole mahdollista vastata kaikkiin tarpeisiin, jotka liittyvät päätöksessä N:o 1692/96/EY (liikenneverkot) ja päätöksessä 1364/2006/EY (5) (energiaverkot) vahvistettuihin painopisteisiin. Tämän vuoksi on kansallisen julkisen ja yksityisen rahoituksen täydentämiseksi aiheellista keskittää nämä varat tiettyihin hankeluokkiin, joista saadaan suurin lisäarvo verkolle kokonaisuutena — näitä ovat erityisesti rajat ylittävät osuudet merten moottoritiet mukaan lukien ja pullonkaulojen, esimerkiksi luonnonesteiden, poistamiseen tähtäävät hankkeet — jotta varmistetaan Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen infrastruktuurin jatkuvuus. Tiettyjen hankkeiden koordinoidun toteuttamisen helpottamiseksi voidaan nimetä eurooppalaisia koordinaattoreja päätöksen N:o 1692/96/EY 17 a artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon vuosien 2007–2013 monivuotisessa rahoituskehyksessä Euroopan laajuisille liikenne- ja energiaverkoille varatut määrärahat, ei ole mahdollista vastata kaikkiin tarpeisiin, jotka liittyvät päätöksessä N:o 1692/96/EY (liikenneverkot) ja päätöksessä 1364/2006/EY (5) (energiaverkot) vahvistettuihin painopisteisiin. Tämän vuoksi on kansallisen julkisen ja yksityisen rahoituksen täydentämiseksi aiheellista keskittää nämä varat tiettyihin hankeluokkiin, joista saadaan suurin lisäarvo verkolle kokonaisuutena — näitä ovat erityisesti rajat ylittävät osuudet merten moottoritiet mukaan lukien ja pullonkaulojen, esimerkiksi luonnonesteiden, poistamiseen tähtäävät hankkeet — jotta varmistetaan Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen infrastruktuurin jatkuvuus. Tiettyjen hankkeiden koordinoidun toteuttamisen helpottamiseksi voidaan nimetä eurooppalaisia koordinaattoreja päätöksen N:o 1692/96/EY 17 a artiklan mukaisesti.

| (9) | Kun otetaan huomioon, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisiin hankkeisiin edelleen tarvittavien investointien määrä on arviolta 250 miljardia euroa ja että EU:n rahoitusohjeeksi liikenteelle vuosiksi 2007–2013 vahvistettu 8 013 miljoonaa euroa kattaa vain vähäisen osan tarvittavista määrärahoista ensisijaisten hankkeiden saattamiseksi päätökseen, komission olisi toteutettava — eurooppalaisten koordinaattorien avulla, jos nämä on nimetty — toimia, joilla tuetaan ja koordinoidaan jäsenvaltioiden toimia suunniteltujen liikenneverkkojen rahoittamiseksi ja saattamiseksi päätökseen vahvistetun aikataulun mukaisesti. Komission olisi pantava täytäntöön päätöksessä N:o 1692/96/EY tarkoitettuja eurooppalaisia koordinaattoreita koskevat säännökset. Sen olisi myös tutkittava pitkän aikavälin rahoitusongelmaa, joka liittyy Euroopan laajuisten liikenneverkkojen rakentamiseen ja toimintaan kokonaisuudessaan, ja pyrittävä ratkaisemaan se yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ottaen huomioon, että rakennusvaihe kattaa vähintään kaksi seitsenvuotista talousarviokautta ja että uuden infrastruktuurin odotettu käyttöikä on vähintäänkin sata vuotta. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisiin hankkeisiin edelleen tarvittavien investointien määrä on arviolta 250 miljardia euroa ja että EU:n rahoitusohjeeksi liikenteelle vuosiksi 2007–2013 vahvistettu 8 013 miljoonaa euroa kattaa vain vähäisen osan tarvittavista määrärahoista ensisijaisten hankkeiden saattamiseksi päätökseen, komission olisi toteutettava — eurooppalaisten koordinaattorien avulla, jos nämä on nimetty — toimia, joilla tuetaan ja koordinoidaan jäsenvaltioiden toimia suunniteltujen liikenneverkkojen rahoittamiseksi ja saattamiseksi päätökseen vahvistetun aikataulun mukaisesti. Komission olisi pantava täytäntöön päätöksessä N:o 1692/96/EY tarkoitettuja eurooppalaisia koordinaattoreita koskevat säännökset. Sen olisi myös tutkittava pitkän aikavälin rahoitusongelmaa, joka liittyy Euroopan laajuisten liikenneverkkojen rakentamiseen ja toimintaan kokonaisuudessaan, ja pyrittävä ratkaisemaan se yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ottaen huomioon, että rakennusvaihe kattaa vähintään kaksi seitsenvuotista talousarviokautta ja että uuden infrastruktuurin odotettu käyttöikä on vähintäänkin sata vuotta.

| (10) | Päätöksessä N:o 1364/2006/EY määritellään tavoitteet, toiminnan painopisteet ja yhteistä etua koskevat hankkeet, myös ensisijaiset hankkeet, Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämiseksi ja asetetaan etusijalle hankkeet, jotka on määritetty Euroopan etua koskeviksi hankkeiksi. Jotta kaikki jäsenvaltiot voisivat osallistua täysimääräisesti sisämarkkinoihin ja toteuttaa yhteenliitännät naapurimaiden kanssa, pelkästään ensisijaisiin hankkeisiin on tehtävä noin 28 miljardin euron investoinnit vuosien 2007–2013 aikana. |
| --- | --- |

(10)

Päätöksessä N:o 1364/2006/EY määritellään tavoitteet, toiminnan painopisteet ja yhteistä etua koskevat hankkeet, myös ensisijaiset hankkeet, Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämiseksi ja asetetaan etusijalle hankkeet, jotka on määritetty Euroopan etua koskeviksi hankkeiksi. Jotta kaikki jäsenvaltiot voisivat osallistua täysimääräisesti sisämarkkinoihin ja toteuttaa yhteenliitännät naapurimaiden kanssa, pelkästään ensisijaisiin hankkeisiin on tehtävä noin 28 miljardin euron investoinnit vuosien 2007–2013 aikana.

| (11) | Joulukuun 12 ja 13 päivänä 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi lisäksi komissiota tutkimaan edelleen tarvetta kehittää erityinen yhteisön vakuusväline Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hankkeisiin liittyviä rakentamisen jälkeisiä riskejä varten. Energian osalta Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota tarvittaessa suuntaamaan uudelleen määrärahoja fyysiseen pääomaan tehtäviin investointeihin kasvun edistämiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Joulukuun 12 ja 13 päivänä 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi lisäksi komissiota tutkimaan edelleen tarvetta kehittää erityinen yhteisön vakuusväline Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hankkeisiin liittyviä rakentamisen jälkeisiä riskejä varten. Energian osalta Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota tarvittaessa suuntaamaan uudelleen määrärahoja fyysiseen pääomaan tehtäviin investointeihin kasvun edistämiseksi.

| (12) | Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95 (6) on jo todellinen edistysaskel, koska siinä sallitaan suurempi 20 prosentin rahoitusosuus ensisijaisissa hankkeissa. Se on kuitenkin edelleen riippuvainen täytäntöönpanosäännöistä, joita pitäisi yksinkertaistaa, ja budjettikehyksestä, johon osoitetut varat ovat rajalliset. Tämän vuoksi olisi täydennettävä kansallista julkista rahoitusta ja yksityistä rahoitusta lisäämällä yhteisön tukea sekä rahoituksen määrän että prosenttiosuuden osalta, jotta voidaan lisätä yhteisön rahoituksen vipuvaikutusta ja tämän avulla toteuttaa sovitut ensisijaiset hankkeet. |
| --- | --- |

(12)

Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95 (6) on jo todellinen edistysaskel, koska siinä sallitaan suurempi 20 prosentin rahoitusosuus ensisijaisissa hankkeissa. Se on kuitenkin edelleen riippuvainen täytäntöönpanosäännöistä, joita pitäisi yksinkertaistaa, ja budjettikehyksestä, johon osoitetut varat ovat rajalliset. Tämän vuoksi olisi täydennettävä kansallista julkista rahoitusta ja yksityistä rahoitusta lisäämällä yhteisön tukea sekä rahoituksen määrän että prosenttiosuuden osalta, jotta voidaan lisätä yhteisön rahoituksen vipuvaikutusta ja tämän avulla toteuttaa sovitut ensisijaiset hankkeet.

| (13) | Tällä asetuksella perustetaan ohjelma, jossa vahvistetaan yleiset säännöt yhteisön rahoitustuen myöntämiselle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla. Tällä ohjelmalla, jonka on oltava yhteisön lainsäädännön ja erityisesti ympäristösäännöstön mukainen, olisi osaltaan lujitettava sisämarkkinoita ja vaikutettava edistävästi kilpailukykyyn ja kasvuun yhteisössä. |
| --- | --- |

(13)

Tällä asetuksella perustetaan ohjelma, jossa vahvistetaan yleiset säännöt yhteisön rahoitustuen myöntämiselle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla. Tällä ohjelmalla, jonka on oltava yhteisön lainsäädännön ja erityisesti ympäristösäännöstön mukainen, olisi osaltaan lujitettava sisämarkkinoita ja vaikutettava edistävästi kilpailukykyyn ja kasvuun yhteisössä.

| (14) | Euroopan laajuisten verkkojen talousarviosta myönnettävä yhteisön rahoitustuki olisi keskitettävä hankkeisiin tai hankkeiden osiin, joiden eurooppalainen lisäarvo on suurin, ja tämän lisäksi ohjelmalla olisi pyrittävä siihen, että toimijat vauhdittavat päätöksessä N:o 1692/96/EY ja päätöksessä N:o 1364/2006/EY tarkoitettujen ensisijaisten hankkeiden toteutusta. Ohjelman avulla olisi myös voitava rahoittaa muita mainituissa päätöksissä määriteltyjä yhteistä etua koskevia eurooppalaisia infrastruktuurihankkeita. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan laajuisten verkkojen talousarviosta myönnettävä yhteisön rahoitustuki olisi keskitettävä hankkeisiin tai hankkeiden osiin, joiden eurooppalainen lisäarvo on suurin, ja tämän lisäksi ohjelmalla olisi pyrittävä siihen, että toimijat vauhdittavat päätöksessä N:o 1692/96/EY ja päätöksessä N:o 1364/2006/EY tarkoitettujen ensisijaisten hankkeiden toteutusta. Ohjelman avulla olisi myös voitava rahoittaa muita mainituissa päätöksissä määriteltyjä yhteistä etua koskevia eurooppalaisia infrastruktuurihankkeita.

| (15) | Yhteisön rahoitustuen tavoitteena on kehittää Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen investointihankkeita, antaa pitävä rahoitussitoumus, mobilisoida institutionaaliset sijoittajat ja edistää julkisen ja yksityisen sektorin välisiä rahoituskumppanuuksia. Energia-alalla rahoitustuen ensisijaisena tavoitteena on ratkaista hankkeiden valmistelun ja rakennusvaihetta edeltävän kehittämisen aikana ilmenevät rahoitusvaikeudet, ja se on keskitettävä ensisijaisten hankkeiden valtioiden rajat ylittäviin osuuksiin sekä yhteenliitäntöihin naapurimaiden kanssa. |
| --- | --- |

(15)

Yhteisön rahoitustuen tavoitteena on kehittää Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen investointihankkeita, antaa pitävä rahoitussitoumus, mobilisoida institutionaaliset sijoittajat ja edistää julkisen ja yksityisen sektorin välisiä rahoituskumppanuuksia. Energia-alalla rahoitustuen ensisijaisena tavoitteena on ratkaista hankkeiden valmistelun ja rakennusvaihetta edeltävän kehittämisen aikana ilmenevät rahoitusvaikeudet, ja se on keskitettävä ensisijaisten hankkeiden valtioiden rajat ylittäviin osuuksiin sekä yhteenliitäntöihin naapurimaiden kanssa.

| (16) | Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 4 päivänä heinäkuuta 2005 antamassa tiedonannossa eurooppalaisen rautatieliikenteen merkinantojärjestelmän ERTMS/ETCS käyttöönotosta korostetaan, että on tärkeää varmistaa nopea ja yhteensovitettu siirtyminen tähän järjestelmään, jotta voidaan taata Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteentoimivuus. Tätä varten tarvitaan kohdennettua ja ajallisesti rajoitettua yhteisön tukea, joka liittyy sekä infrastruktuuriin että laitejärjestelmiin. |
| --- | --- |

(16)

Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 4 päivänä heinäkuuta 2005 antamassa tiedonannossa eurooppalaisen rautatieliikenteen merkinantojärjestelmän ERTMS/ETCS käyttöönotosta korostetaan, että on tärkeää varmistaa nopea ja yhteensovitettu siirtyminen tähän järjestelmään, jotta voidaan taata Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteentoimivuus. Tätä varten tarvitaan kohdennettua ja ajallisesti rajoitettua yhteisön tukea, joka liittyy sekä infrastruktuuriin että laitejärjestelmiin.

| (17) | Tietyissä hankkeissa asianomaisia jäsenvaltioita voivat edustaa kansainväliset organisaatiot. Tiettyjen hankkeiden osalta komissio saa antaa hankkeiden täytäntöönpanon tehtäväksi perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitetuille yhteisyrityksille. Nämä erityistilanteet edellyttävät, että yhteisön rahoitustukea saavan tuensaajan käsitettä laajennetaan tämän asetuksen soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(17)

Tietyissä hankkeissa asianomaisia jäsenvaltioita voivat edustaa kansainväliset organisaatiot. Tiettyjen hankkeiden osalta komissio saa antaa hankkeiden täytäntöönpanon tehtäväksi perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitetuille yhteisyrityksille. Nämä erityistilanteet edellyttävät, että yhteisön rahoitustukea saavan tuensaajan käsitettä laajennetaan tämän asetuksen soveltamiseksi.

| (18) | Kunkin hankkeen erityisvaatimusten täyttämiseksi sekä yhteisön rahoitustuen tehokkuuden ja arvon lisäämiseksi tukea voidaan myöntää seuraavissa eri muodoissa: avustuksina tutkimukselle ja töille, avustuksina käyttömaksuille, korkotukena, lainavakuuksina tai rahoitusosuutena riskirahastoihin. Yhteisön rahoitustuki olisi sen muodosta riippumatta myönnettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) sekä sen soveltamissääntöjen säännösten mukaisesti lukuun ottamatta tapauksia, joissa tässä asetuksessa nimenomaisesti poiketaan näistä säännöksistä. Lainavakuuksien myöntämisen ja riskirahastojen rahoitusosuuksien olisi perustuttava markkinaperiaatteisiin, ja pidemmän aikavälin tavoitteena olisi oltava omarahoitus. |
| --- | --- |

(18)

Kunkin hankkeen erityisvaatimusten täyttämiseksi sekä yhteisön rahoitustuen tehokkuuden ja arvon lisäämiseksi tukea voidaan myöntää seuraavissa eri muodoissa: avustuksina tutkimukselle ja töille, avustuksina käyttömaksuille, korkotukena, lainavakuuksina tai rahoitusosuutena riskirahastoihin. Yhteisön rahoitustuki olisi sen muodosta riippumatta myönnettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) sekä sen soveltamissääntöjen säännösten mukaisesti lukuun ottamatta tapauksia, joissa tässä asetuksessa nimenomaisesti poiketaan näistä säännöksistä. Lainavakuuksien myöntämisen ja riskirahastojen rahoitusosuuksien olisi perustuttava markkinaperiaatteisiin, ja pidemmän aikavälin tavoitteena olisi oltava omarahoitus.

| (19) | Jotta yhteisön tukea voitaisiin myöntää laajamittaisille useiden vuosien ajan kestäville hankkeille, yhteisön pitäisi voida tehdä monivuotisia sitoumuksia jaksottamalla määrärahat rahoitettavien hankkeiden ja vuosittain hyväksyttävien maksusitoumusmäärärahojen mukaisesti. Vain pitävällä ja houkuttelevalla rahoitussitoumuksella, joka sitoo yhteisöä pitkällä aikavälillä, voidaan vähentää näiden hankkeiden toteutukseen liittyviä epävarmuustekijöitä ja mobilisoida sekä julkisia että yksityisiä investointeja. Monivuotiseen ohjelmaan kuuluvat hankkeet liittyvät tärkeimpiin painopisteisiin Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämisessä päätöksen N:o 1692/96/EY mukaisesti, ja ne edellyttävät yhteisöltä jatkuvia toimia, joilla varmistetaan niiden saattaminen päätökseen sujuvasti ja tehokkaasti. |
| --- | --- |

(19)

Jotta yhteisön tukea voitaisiin myöntää laajamittaisille useiden vuosien ajan kestäville hankkeille, yhteisön pitäisi voida tehdä monivuotisia sitoumuksia jaksottamalla määrärahat rahoitettavien hankkeiden ja vuosittain hyväksyttävien maksusitoumusmäärärahojen mukaisesti. Vain pitävällä ja houkuttelevalla rahoitussitoumuksella, joka sitoo yhteisöä pitkällä aikavälillä, voidaan vähentää näiden hankkeiden toteutukseen liittyviä epävarmuustekijöitä ja mobilisoida sekä julkisia että yksityisiä investointeja. Monivuotiseen ohjelmaan kuuluvat hankkeet liittyvät tärkeimpiin painopisteisiin Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämisessä päätöksen N:o 1692/96/EY mukaisesti, ja ne edellyttävät yhteisöltä jatkuvia toimia, joilla varmistetaan niiden saattaminen päätökseen sujuvasti ja tehokkaasti.

| (20) | On syytä kannustaa sekä institutionaalisin että sopimuspohjaisin välinein tehokkaiksi osoittautuneita julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoituksen muotoja antamalla kilpailu- ja sisämarkkinalainsäädännön kanssa yhteensopivat oikeudelliset takeet ja pyrkimällä levittämään hyviä käytänteitä jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(20)

On syytä kannustaa sekä institutionaalisin että sopimuspohjaisin välinein tehokkaiksi osoittautuneita julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoituksen muotoja antamalla kilpailu- ja sisämarkkinalainsäädännön kanssa yhteensopivat oikeudelliset takeet ja pyrkimällä levittämään hyviä käytänteitä jäsenvaltioiden välillä.

| (21) | Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että koordinoidaan tehokkaasti kaikkia Euroopan laajuisiin verkkoihin vaikuttavia yhteisön toimia, muun muassa rakenne- ja koheesiorahastojen ja Euroopan investointipankin (EIP) rahoitusta. |
| --- | --- |

(21)

Erityistä huomiota on kiinnitettävä siihen, että koordinoidaan tehokkaasti kaikkia Euroopan laajuisiin verkkoihin vaikuttavia yhteisön toimia, muun muassa rakenne- ja koheesiorahastojen ja Euroopan investointipankin (EIP) rahoitusta.

| (22) | Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (8) 37 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
| --- | --- |

(22)

Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (8) 37 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

| (23) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (9) mukaisesti. |
| --- | --- |

(23)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (9) mukaisesti.

| (24) | Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen kunkin osan kehityksen ja ominaispiirteiden perusteella sekä tehokkaampaa hallintoa silmällä pitäen olisi annettava erilliset asetukset näistä osista, joista on tähän asti säädetty asetuksessa (EY) N:o 2236/95. |
| --- | --- |

(24)

Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen kunkin osan kehityksen ja ominaispiirteiden perusteella sekä tehokkaampaa hallintoa silmällä pitäen olisi annettava erilliset asetukset näistä osista, joista on tähän asti säädetty asetuksessa (EY) N:o 2236/95.

| (25) | Tällä asetuksella vahvistetaan yleiset säännöt yhteisön rahoitustuen myöntämiselle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla; tuen myöntämisessä on noudatettava erityisesti kilpailua, ympäristönsuojelua, terveyttä, kestävää kehitystä ja julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ja politiikkaa sekä varmistettava yhteentoimivuutta koskevien yhteisön politiikkojen tehokas toteuttaminen. |
| --- | --- |

(25)

Tällä asetuksella vahvistetaan yleiset säännöt yhteisön rahoitustuen myöntämiselle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla; tuen myöntämisessä on noudatettava erityisesti kilpailua, ympäristönsuojelua, terveyttä, kestävää kehitystä ja julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ja politiikkaa sekä varmistettava yhteentoimivuutta koskevien yhteisön politiikkojen tehokas toteuttaminen.

| (26) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen toteuttamista, vaan se voidaan kansallisten toimenpiteiden koordinointitarpeen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(26)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen toteuttamista, vaan se voidaan kansallisten toimenpiteiden koordinointitarpeen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa määritellään ehdot ja menettelyt yhteisön rahoitustuen myöntämiseksi perustamissopimuksen 155 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille yhteistä etua koskeville hankkeille Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ hanketta tai hankkeen osaa, jonka katsotaan olevan yhteisön yhteisen edun mukainen liikenteen alalla päätöksessä N:o 1692/96/EY tai energia-alalla päätöksessä N:o 1364/2006/EY; |
| --- | --- |

1)

’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ hanketta tai hankkeen osaa, jonka katsotaan olevan yhteisön yhteisen edun mukainen liikenteen alalla päätöksessä N:o 1692/96/EY tai energia-alalla päätöksessä N:o 1364/2006/EY;

| 2) | ’ensisijaisella hankkeella’ liikenteen alalla yhteistä etua koskevaa reitillä sijaitsevaa hanketta tai hanketta, joka on mainittu päätöksen N:o 1692/96/EY liitteessä III olevassa luettelossa, ja energia-alalla yhteistä etua koskevaa hanketta, joka katsotaan yhteisölle ensisijaiseksi päätöksessä N:o 1364/2006/EY; |
| --- | --- |

2)

’ensisijaisella hankkeella’ liikenteen alalla yhteistä etua koskevaa reitillä sijaitsevaa hanketta tai hanketta, joka on mainittu päätöksen N:o 1692/96/EY liitteessä III olevassa luettelossa, ja energia-alalla yhteistä etua koskevaa hanketta, joka katsotaan yhteisölle ensisijaiseksi päätöksessä N:o 1364/2006/EY;

| 3) | ’Euroopan etua koskevalla energiahankkeella’ energia-alalla pitkälle kehitettyä hanketta, joka kuuluu päätöksessä N:o 1364/2006/EY tarkoitettuihin ensisijaisiin hankekokonaisuuksiin ja joka on luonteeltaan rajat ylittävä tai jolla on merkittävä vaikutus rajat ylittävään siirtokapasiteettiin; |
| --- | --- |

3)

’Euroopan etua koskevalla energiahankkeella’ energia-alalla pitkälle kehitettyä hanketta, joka kuuluu päätöksessä N:o 1364/2006/EY tarkoitettuihin ensisijaisiin hankekokonaisuuksiin ja joka on luonteeltaan rajat ylittävä tai jolla on merkittävä vaikutus rajat ylittävään siirtokapasiteettiin;

| 4) | ’hankkeen osalla’ rahoituksellisesti, teknisesti tai ajallisesti itsenäistä tointa, joka myötävaikuttaa hankkeen toteutukseen; |
| --- | --- |

4)

’hankkeen osalla’ rahoituksellisesti, teknisesti tai ajallisesti itsenäistä tointa, joka myötävaikuttaa hankkeen toteutukseen;

| 5) | ’rajat ylittävillä osuuksilla’ päätöksen N:o 1692/96/EY 19 b artiklassa tarkoitettuja rajat ylittäviä osuuksia ja rajat ylittäviä osuuksia, joilla jonkin kolmannen maan kautta varmistetaan ensisijaisen hankkeen jatkuvuus kahden jäsenvaltion välillä; |
| --- | --- |

5)

’rajat ylittävillä osuuksilla’ päätöksen N:o 1692/96/EY 19 b artiklassa tarkoitettuja rajat ylittäviä osuuksia ja rajat ylittäviä osuuksia, joilla jonkin kolmannen maan kautta varmistetaan ensisijaisen hankkeen jatkuvuus kahden jäsenvaltion välillä;

| 6) | ’pullonkaulalla’ liikenteen alalla nopeuden ja/tai kapasiteetin esteitä, joiden vuoksi ei voida taata liikennevirran sujuvuutta; |
| --- | --- |

6)

’pullonkaulalla’ liikenteen alalla nopeuden ja/tai kapasiteetin esteitä, joiden vuoksi ei voida taata liikennevirran sujuvuutta;

| 7) | ’tuensaajalla’ yhtä tai useampaa jäsenvaltiota, kansainvälistä organisaatiota, perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettua yhteisyritystä taikka julkista tai yksityistä elintä, jotka kokonaan vastaavat hankkeesta ja aikovat investoida omia varoja tai kolmansien tahojen varoja hankkeen toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

7)

’tuensaajalla’ yhtä tai useampaa jäsenvaltiota, kansainvälistä organisaatiota, perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettua yhteisyritystä taikka julkista tai yksityistä elintä, jotka kokonaan vastaavat hankkeesta ja aikovat investoida omia varoja tai kolmansien tahojen varoja hankkeen toteuttamiseksi;

| 8) | ’tutkimuksilla’ hankkeen toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia toimia, mukaan lukien valmistelevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit ja validointitutkimukset sekä muut tekniset tukitoimet tai ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen kokonaissuunnittelussa ja -kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi kohteiden tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu; |
| --- | --- |

8)

’tutkimuksilla’ hankkeen toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia toimia, mukaan lukien valmistelevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit ja validointitutkimukset sekä muut tekniset tukitoimet tai ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen kokonaissuunnittelussa ja -kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi kohteiden tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu;

| 9) | ’töillä’ osien, järjestelmien ja palvelujen ostoa, hankintaa ja käyttöönottoa sekä hankkeeseen liittyvien rakennustöiden toteuttamista ja laitteistojen asentamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä; |
| --- | --- |

9)

’töillä’ osien, järjestelmien ja palvelujen ostoa, hankintaa ja käyttöönottoa sekä hankkeeseen liittyvien rakennustöiden toteuttamista ja laitteistojen asentamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä;

| 10) | ’hankkeen kustannuksilla’ hankkeen toteutukseen suoraan liittyvien tai sen kannalta välttämättömien tutkimusten ja töiden kokonaiskustannuksia, joista tuensaaja vastaa tosiasiallisesti; |
| --- | --- |

10)

’hankkeen kustannuksilla’ hankkeen toteutukseen suoraan liittyvien tai sen kannalta välttämättömien tutkimusten ja töiden kokonaiskustannuksia, joista tuensaaja vastaa tosiasiallisesti;

| 11) | ’tukikelpoisilla kustannuksilla’ sitä osaa hankkeen kustannuksista, jonka komissio ottaa huomioon määrittäessään yhteisön rahoitusta; |
| --- | --- |

11)

’tukikelpoisilla kustannuksilla’ sitä osaa hankkeen kustannuksista, jonka komissio ottaa huomioon määrittäessään yhteisön rahoitusta;

| 12) | ’lainavakuusvälineellä’ Euroopan investointipankin (EIP) myöntämää vakuutta likviditeetin varmistavalle valmiusluotolle yleistä etua koskeviin liikenteen alan hankkeisiin. Se kattaa velanhoidon riskit, jotka liittyvät kysynnän alenemiseen ja siitä aiheutuvaan ennakoimattomaan tulojen menetykseen hankkeen toteutuksen alkuvaiheessa. Lainavakuusvälinettä käytetään vain hankkeisiin, joiden taloudellinen elinkelpoisuus perustuu kokonaan tai osittain tuloihin, käyttömaksuihin tai muihin tuloihin, jotka käyttäjät tai edunsaajat maksavat tai jotka maksetaan viimeksi mainittujen puolesta; |
| --- | --- |

12)

’lainavakuusvälineellä’ Euroopan investointipankin (EIP) myöntämää vakuutta likviditeetin varmistavalle valmiusluotolle yleistä etua koskeviin liikenteen alan hankkeisiin. Se kattaa velanhoidon riskit, jotka liittyvät kysynnän alenemiseen ja siitä aiheutuvaan ennakoimattomaan tulojen menetykseen hankkeen toteutuksen alkuvaiheessa. Lainavakuusvälinettä käytetään vain hankkeisiin, joiden taloudellinen elinkelpoisuus perustuu kokonaan tai osittain tuloihin, käyttömaksuihin tai muihin tuloihin, jotka käyttäjät tai edunsaajat maksavat tai jotka maksetaan viimeksi mainittujen puolesta;

| 13) | ’käytettävyysmaksujärjestelmillä’ sellaisia infrastruktuurihankkeita koskevia rahoitusjärjestelmiä, jotka rakentaa ja joiden toiminnasta vastaa yksityinen investoija, joka saa rakennusvaiheen jälkeen säännöllisesti maksuja tarjoamastaan infrastruktuuripalvelusta. Maksujen määrä riippuu sopimuksin määriteltyjen eri toimintavalmiustasojen saavuttamisasteesta. Käytettävyysmaksuja suoritetaan sopimuksen teosta vastaavan viranomaisen ja hankkeesta vastaavan yrityksen välisen sopimuksen voimassaoloajan ja niillä katetaan rakennuskustannuksia, rahoituskustannuksia, ylläpitokustannuksia ja toimintakuluja. |
| --- | --- |

13)

’käytettävyysmaksujärjestelmillä’ sellaisia infrastruktuurihankkeita koskevia rahoitusjärjestelmiä, jotka rakentaa ja joiden toiminnasta vastaa yksityinen investoija, joka saa rakennusvaiheen jälkeen säännöllisesti maksuja tarjoamastaan infrastruktuuripalvelusta. Maksujen määrä riippuu sopimuksin määriteltyjen eri toimintavalmiustasojen saavuttamisasteesta. Käytettävyysmaksuja suoritetaan sopimuksen teosta vastaavan viranomaisen ja hankkeesta vastaavan yrityksen välisen sopimuksen voimassaoloajan ja niillä katetaan rakennuskustannuksia, rahoituskustannuksia, ylläpitokustannuksia ja toimintakuluja.

II LUKU

TUKIKELPOISET HANKKEET, RAHOITUSMUODOT, RAHOITUSTUKEA KOSKEVAT SÄÄNNÖT JA RAHOITUKSEN KUMULAATIO

3 artikla

Hankkeiden tukikelpoisuus ja rahoitustukihakemukset

1.   Tämän asetuksen nojalla saadaan myöntää yhteisön rahoitusta vain yhteistä etua koskeville hankkeille.

Näihin hankkeisiin liittyvien yhteisön rahoitustukea koskevien hakemusten tukikelpoisuuden edellytyksenä on yhteisön lainsäädännön noudattaminen.

2.   Liikenteen alalla tukikelpoisuus edellyttää lisäksi, että kukin yhteisön rahoituksen hakija ja tarvittaessa asianomaiset jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan rahoitusosuuden hankkeeseen, jolle haetaan yhteisön rahoitusta, tarvittaessa mobilisoimalla yksityisiä varoja.

3.   Rajat ylittävään osuuteen tai sen osaan liittyville liikenteen alan hankkeille saadaan myöntää yhteisön rahoitustukea, jos asianomaisten jäsenvaltioiden välillä tai asianomaisten jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä on tehty kirjallinen sopimus rajat ylittävien osien saattamisesta täysin valmiiksi. Edellä tarkoitettua kirjallista sopimusta ei poikkeuksellisesti edellytetä, kun hanke on välttämätön naapurijäsenvaltion tai kolmannen maan verkkoon liittymiseksi, vaikkei hanke varsinaisesti ulotu rajan yli.

4 artikla

Yhteisön rahoitustukea koskevien hakemusten esittäminen

Yhteisön rahoitustukea koskevan hakemuksen voivat komissiolle esittää yksi tai useampi jäsenvaltio tai asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella myös kansainväliset organisaatiot, yhteisyritykset taikka julkiset tai yksityiset yritykset tai laitokset.

Rahoitustukihakemusten esittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

5 artikla

Hankkeiden valinta

1.   Yhteistä etua koskeville hankkeille voidaan myöntää yhteisön tukea sen mukaan, miten ne edistävät päätöksessä N:o 1692/96/EY ja päätöksessä N:o 1364/2006/EY määriteltyjä tavoitteita ja painopisteitä.

2.   Liikenteen alalla on kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin hankkeisiin:

| a) | ensisijaiset hankkeet; |
| --- | --- |

a)

ensisijaiset hankkeet;

| b) | hankkeet, joilla poistetaan pullonkauloja erityisesti ensisijaisten hankkeiden yhteydessä; |
| --- | --- |

b)

hankkeet, joilla poistetaan pullonkauloja erityisesti ensisijaisten hankkeiden yhteydessä;

| c) | hankkeet, joiden rahoitusta hakee tai joita tukee yhteisesti vähintään kaksi jäsenvaltiota erityisesti rajat ylittävien osuuksien yhteydessä; |
| --- | --- |

c)

hankkeet, joiden rahoitusta hakee tai joita tukee yhteisesti vähintään kaksi jäsenvaltiota erityisesti rajat ylittävien osuuksien yhteydessä;

| d) | hankkeet, jotka tukevat verkon jatkuvuutta ja sen kapasiteetin optimointia; |
| --- | --- |

d)

hankkeet, jotka tukevat verkon jatkuvuutta ja sen kapasiteetin optimointia;

| e) | hankkeet, joilla parannetaan Euroopan laajuisessa liikenneverkossa tarjottavan palvelun laatua ja jotka muun muassa edistävät infrastruktuuria koskevien toimenpiteiden ansiosta käyttäjien turvallisuutta ja takaavat kansallisten verkkojen välisen yhteentoimivuuden; |
| --- | --- |

e)

hankkeet, joilla parannetaan Euroopan laajuisessa liikenneverkossa tarjottavan palvelun laatua ja jotka muun muassa edistävät infrastruktuuria koskevien toimenpiteiden ansiosta käyttäjien turvallisuutta ja takaavat kansallisten verkkojen välisen yhteentoimivuuden;

| f) | hankkeet, joilla kehitetään ja otetaan käyttöön rautatie-, maantie-, lento-, meri-, sisävesi- ja rannikkoliikenteen hallintajärjestelmiä, joilla taataan yhteentoimivuus kansallisten verkkojen välillä; |
| --- | --- |

f)

hankkeet, joilla kehitetään ja otetaan käyttöön rautatie-, maantie-, lento-, meri-, sisävesi- ja rannikkoliikenteen hallintajärjestelmiä, joilla taataan yhteentoimivuus kansallisten verkkojen välillä;

| g) | hankkeet, jotka edistävät sisämarkkinoiden toteuttamista; |
| --- | --- |

g)

hankkeet, jotka edistävät sisämarkkinoiden toteuttamista;

| h) | hankkeet, joilla tasapainotetaan uudelleen liikennemuotojen käyttöä suosimalla ympäristöystävällisimpiä liikennemuotoja, kuten sisävesiliikennettä. |
| --- | --- |

h)

hankkeet, joilla tasapainotetaan uudelleen liikennemuotojen käyttöä suosimalla ympäristöystävällisimpiä liikennemuotoja, kuten sisävesiliikennettä.

3.   Energia-alalla on kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan etua koskeviin hankkeisiin, joilla edistetään:

| a) | verkon kehittämistä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön muita heikommassa asemassa olevien alueiden ja saarialueiden eristyneisyyttä; |
| --- | --- |

a)

verkon kehittämistä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön muita heikommassa asemassa olevien alueiden ja saarialueiden eristyneisyyttä;

| b) | verkon kapasiteetin optimointia ja energia-alan sisämarkkinoiden toteuttamista erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta; |
| --- | --- |

b)

verkon kapasiteetin optimointia ja energia-alan sisämarkkinoiden toteuttamista erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta;

| c) | energian toimitusvarmuutta, energialähteiden monipuolistamista ja erityisesti yhteenliitäntöjä kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

energian toimitusvarmuutta, energialähteiden monipuolistamista ja erityisesti yhteenliitäntöjä kolmansien maiden kanssa;

| d) | uusiutuvien energialähteiden liitäntää; ja |
| --- | --- |

d)

uusiutuvien energialähteiden liitäntää; ja

| e) | yhteenliitettyjen verkkojen turvallisuutta, käyttövarmuutta ja yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

e)

yhteenliitettyjen verkkojen turvallisuutta, käyttövarmuutta ja yhteentoimivuutta.

4.   Päätettäessä yhteisön rahoitustuen myöntämisestä on otettava huomioon muun muassa:

| a) | hankkeen kehitysaste; |
| --- | --- |

a)

hankkeen kehitysaste;

| b) | yhteisön tuen julkista ja yksityistä rahoitusta edistävä vaikutus; |
| --- | --- |

b)

yhteisön tuen julkista ja yksityistä rahoitusta edistävä vaikutus;

| c) | hankkeen rahoitusjärjestelyn luotettavuus; |
| --- | --- |

c)

hankkeen rahoitusjärjestelyn luotettavuus;

| d) | sosioekonomiset vaikutukset; |
| --- | --- |

d)

sosioekonomiset vaikutukset;

| e) | ympäristövaikutukset; |
| --- | --- |

e)

ympäristövaikutukset;

| f) | tarve ratkaista rahoitusongelmat; ja |
| --- | --- |

f)

tarve ratkaista rahoitusongelmat; ja

| g) | hankkeen monisyisyys, joka johtuu esimerkiksi tarpeesta ylittää luonnoneste. |
| --- | --- |

g)

hankkeen monisyisyys, joka johtuu esimerkiksi tarpeesta ylittää luonnoneste.

6 artikla

Yhteisön rahoituksen muodot ja rahoitustukea koskevat säännöt

1.   Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin myönnettävä yhteisön rahoitustuki voidaan myöntää yhdessä tai useammassa seuraavista muodoista:

| a) | tutkimuksiin tai töihin myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

a)

tutkimuksiin tai töihin myönnettävä tuki;

| b) | liikenteen alalla käytettävyysmaksujärjestelmien puitteissa toteutettaviin töihin myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

b)

liikenteen alalla käytettävyysmaksujärjestelmien puitteissa toteutettaviin töihin myönnettävä tuki;

| c) | EIP:n tai muiden julkisten tai yksityisten rahoituslaitosten myöntämien lainojen korkotuet; |
| --- | --- |

c)

EIP:n tai muiden julkisten tai yksityisten rahoituslaitosten myöntämien lainojen korkotuet;

| d) | rahoitustuki EIP:n omista varoistaan lainavakuusvälineen kautta myöntämiä vakuuksia koskeviin varauksiin sekä kohdennettaviin pääomiin. Kyseisten vakuuksien voimassaoloaika on enintään viisi vuotta hankkeen toteuttamisen alkamispäivästä. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vakuudet voidaan myöntää poikkeuksellisesti seitsemän vuoden ajaksi. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta lainavakuusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus on korkeintaan 500 miljoonaa euroa. EIP myöntää määrärahoistaan samansuuruisen määrän. Yhteisön rahoitusriski lainavakuusvälineen osalta hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset mukaan lukien rajoittuu lainavakuusvälineeseen osoitettuun yhteisön rahoitusosuuteen, eikä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon voi kohdistua muita vastuuvaateita. Muut riskit jäävät kaikkien toimien osalta EIP:n vastuulle. Lainavakuusvälinettä koskevat keskeiset ehdot ja menettelyt vahvistetaan liitteessä; |
| --- | --- |

d)

rahoitustuki EIP:n omista varoistaan lainavakuusvälineen kautta myöntämiä vakuuksia koskeviin varauksiin sekä kohdennettaviin pääomiin. Kyseisten vakuuksien voimassaoloaika on enintään viisi vuotta hankkeen toteuttamisen alkamispäivästä. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vakuudet voidaan myöntää poikkeuksellisesti seitsemän vuoden ajaksi. Euroopan unionin yleisestä talousarviosta lainavakuusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus on korkeintaan 500 miljoonaa euroa. EIP myöntää määrärahoistaan samansuuruisen määrän. Yhteisön rahoitusriski lainavakuusvälineen osalta hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset mukaan lukien rajoittuu lainavakuusvälineeseen osoitettuun yhteisön rahoitusosuuteen, eikä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon voi kohdistua muita vastuuvaateita. Muut riskit jäävät kaikkien toimien osalta EIP:n vastuulle. Lainavakuusvälinettä koskevat keskeiset ehdot ja menettelyt vahvistetaan liitteessä;

| e) | rahoitusosuus sellaisten investointirahastojen tai vastaavien rahoitusalan yritysten riskipääomarahoitukseen, joiden ensisijaisena tarkoituksena on järjestää riskipääomarahoitusta Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin ja joissa yksityisen sektorin investointiosuus on merkittävä; tällainen riskipääomarahoitus saa olla korkeintaan yksi prosentti 18 artiklassa vahvistetuista talousarviomäärärahoista; |
| --- | --- |

e)

rahoitusosuus sellaisten investointirahastojen tai vastaavien rahoitusalan yritysten riskipääomarahoitukseen, joiden ensisijaisena tarkoituksena on järjestää riskipääomarahoitusta Euroopan laajuisia verkkoja koskeviin hankkeisiin ja joissa yksityisen sektorin investointiosuus on merkittävä; tällainen riskipääomarahoitus saa olla korkeintaan yksi prosentti 18 artiklassa vahvistetuista talousarviomäärärahoista;

| f) | rahoitusosuudet yhteisyritysten hankkeisiin liittyviin toimiin. |
| --- | --- |

f)

rahoitusosuudet yhteisyritysten hankkeisiin liittyviin toimiin.

2.   Edellä 1 kohdan a, b, c ja f alakohdassa tarkoitetuissa muodoissa myönnettävän yhteisön rahoitustuen määrän osalta on otettava huomioon 5 artiklassa vahvistetut arviointiperusteet, ja määrä ei saa ylittää seuraavia tasoja:

| a) | tutkimuksissa 50 prosenttia niiden tukikelpoisista kustannuksista riippumatta siitä, mikä yhteistä etua koskeva hanke on kyseessä; |
| --- | --- |

a)

tutkimuksissa 50 prosenttia niiden tukikelpoisista kustannuksista riippumatta siitä, mikä yhteistä etua koskeva hanke on kyseessä;

| b) | töissä:






  i) | liikenteen alan ensisijaisissa hankkeissa:






  — | enintään 20 prosenttia töiden tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

töissä:

i)

liikenteen alan ensisijaisissa hankkeissa:

—

enintään 20 prosenttia töiden tukikelpoisista kustannuksista;

| — | rajat ylittävissä osuuksissa enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, sillä edellytyksellä, että asianomaiset jäsenvaltiot ovat antaneet komissiolle kaikki tarvittavat takeet hankkeen taloudellisesta elinkelpoisuudesta ja toteutuksen aikataulusta; |
| --- | --- |

—

rajat ylittävissä osuuksissa enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, sillä edellytyksellä, että asianomaiset jäsenvaltiot ovat antaneet komissiolle kaikki tarvittavat takeet hankkeen taloudellisesta elinkelpoisuudesta ja toteutuksen aikataulusta;

| ii) | energia-alan hankkeissa enintään 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- |

ii)

energia-alan hankkeissa enintään 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

| iii) | liikenteen alan muissa kuin ensisijaisissa hankkeissa enintään 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- |

iii)

liikenteen alan muissa kuin ensisijaisissa hankkeissa enintään 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;

| c) | eurooppalaisessa rautatieliikenteen hallintajärjestelmässä (ERTMS):






  i) | kiinteän infrastruktuurin osatekijöissä enintään 50 prosenttia tutkimusten ja töiden tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- | --- |

c)

eurooppalaisessa rautatieliikenteen hallintajärjestelmässä (ERTMS):

i)

kiinteän infrastruktuurin osatekijöissä enintään 50 prosenttia tutkimusten ja töiden tukikelpoisista kustannuksista;

| ii) | ajoneuvojen laitteistoissa:






  — | enintään 50 prosenttia sellaisten prototyyppien kehittämisen ja toteuttamisen tukikelpoisista kustannuksista, jotka liittyvät ERTMS-järjestelmän asentamiseen olemassa olevaan liikkuvaan kalustoon, edellyttäen että prototyyppi sertifioidaan vähintään kahdessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- | --- |

ii)

ajoneuvojen laitteistoissa:

—

enintään 50 prosenttia sellaisten prototyyppien kehittämisen ja toteuttamisen tukikelpoisista kustannuksista, jotka liittyvät ERTMS-järjestelmän asentamiseen olemassa olevaan liikkuvaan kalustoon, edellyttäen että prototyyppi sertifioidaan vähintään kahdessa jäsenvaltiossa;

| — | enintään 50 prosenttia sellaisten sarjalaitteiden tukikelpoisista kustannuksista, jotka liittyvät ERTMS-järjestelmän asentamiseen liikkuvaan kalustoon. Komissio vahvistaa kuitenkin monivuotisen ohjelman puitteissa tuen enimmäismäärän vetoyksikköä kohti; |
| --- | --- |

—

enintään 50 prosenttia sellaisten sarjalaitteiden tukikelpoisista kustannuksista, jotka liittyvät ERTMS-järjestelmän asentamiseen liikkuvaan kalustoon. Komissio vahvistaa kuitenkin monivuotisen ohjelman puitteissa tuen enimmäismäärän vetoyksikköä kohti;

| d) | maantie-, lento-, sisävesi-, meri- ja rannikkoliikenteen hallintajärjestelmien osalta enintään 20 prosenttia töiden tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

d)

maantie-, lento-, sisävesi-, meri- ja rannikkoliikenteen hallintajärjestelmien osalta enintään 20 prosenttia töiden tukikelpoisista kustannuksista.

3.   Komissio hyväksyy 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tämän artiklan 1 kohdan c ja e alakohdassa tarkoitettuja välineitä koskevat täytäntöönpanotoimet.

7 artikla

Muu rahoitustuki ja muut rahoitusvälineet

1.   EIP:n rahoitus ei estä myöntämästä yhteisön rahoitustukea tämän asetuksen nojalla.

2.   Komissio huolehtii tämän asetuksen puitteissa yhteisrahoitettavien hankkeiden koordinoinnista ja yhteensopivuudesta muista yhteisön rahoitustukiosuuksista ja rahoitusvälineistä ja EIP:n rahoitustoimista tukea saavien asiaankuuluvien toimien kanssa.

III LUKU

OHJELMOINTI, TÄYTÄNTÖÖNPANO JA VALVONTA

8 artikla

Monivuotinen työohjelma ja vuotuinen työohjelma

1.   Komissio soveltaa 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 5 artiklassa vahvistettuja arviointiperusteita sekä päätöksessä N:o 1692/96/EY ja päätöksessä N:o 1364/2006/EY määriteltyjä painopisteitä laatiessaan monivuotisen työohjelman ja vuosittaiset työohjelmat.

2.   Liikenteen alan osalta monivuotista työohjelmaa sovelletaan ensisijaisiin hankkeisiin sekä maantie-, lento-, rautatie-, sisävesi-, rannikko- ja meriliikenteen hallintajärjestelmiin. Rahoituspuitteiden on oltava 80–85 prosenttia liikenteen alalle varatuista, 18 artiklassa tarkoitetuista määrärahoista.

3.   Liikenteen alan vuosittaisessa työohjelmassa on sovellettava perusteita, jotka koskevat rahoitustuen myöntämistä niille yhteistä etua koskeville hankkeille, jotka eivät sisälly monivuotiseen ohjelmaan.

4.   Energia-alan vuosittaisessa työohjelmassa on sovellettava perusteita, jotka koskevat rahoitustuen myöntämistä yhteistä etua koskeville hankkeille.

5.   Monivuotista työohjelmaa on tarkistettava ainakin sen puolivälissä, ja sitä muutetaan tarvittaessa 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

9 artikla

Yhteisön rahoitustuen myöntäminen

1.   Jokaisen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun monivuotiseen työohjelmaan tai tarkoitettuihin vuosittaisiin työohjelmiin perustuvan ehdotuspyynnön jälkeen komissio päättää 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen valituille hankkeille tai hankkeiden osille myönnettävän rahoitustuen määrästä. Komissio täsmentää tuen edellytykset sekä toteutukseen sovellettavat säännöt.

2.   Komissio ilmoittaa myönnettävästä rahoitustuesta tuensaajille ja asianomaisille jäsenvaltioille.

10 artikla

Rahoitussäännökset

1.   Talousarviositoumukset voidaan jakaa vuosieriin. Komissio tekee vuosittain kutakin vuosierää koskevan sitoumuksen ottaen huomioon rahoitustukea saavien hankkeiden tai hankkeiden vaiheiden edistymisen, arvioidut rahoitustarpeet ja käytössä olevat talousarviomäärärahat.

Vuosierien sitomisen alustava aikataulu ilmoitetaan tuensaajalle ja asianomaisille jäsenvaltioille.

2.   Yhteisön tuki voi kattaa ainoastaan hankkeeseen liittyvät kulut, jotka ovat aiheutuneet tuensaajille tai hankkeen toteutuksesta vastaaville kolmansille osapuolille.

Kulut ovat tukikelpoisia tukihakemuksen jättämispäivästä alkaen. Monivuotiseen ohjelmaan sisältyvistä hankkeista johtuvat kulut voivat 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen olla tukikelpoisia kunkin kuluvan vuoden tammikuun 1 päivästä.

Arvonlisävero ei ole tukikelpoinen kustannus lukuun ottamatta palautuskelvotonta arvonlisäveroa.

3.   Maksut suoritetaan ennakkomaksuna, välimaksuina ja loppumaksuna.

Maksusäännöt määritetään ottaen huomioon erityisesti infrastruktuurihankkeiden monivuotinen toteutus.

Ennakkomaksu tai tarvittaessa sen ensimmäinen erä suoritetaan, kun rahoitustuki on myönnetty.

Välimaksut suoritetaan maksupyyntöjen perusteella noudattaen kuitenkin 13 artiklan säännöksiä.

Loppumaksu suoritetaan, kun tuensaajan esittämä ja asianomaisten jäsenvaltioiden varmentama hankkeen loppuraportti on hyväksytty. Loppuraportissa on erityisesti esitettävä tosiasiallisesti aiheutuneet kulut.

4.   Käytettävyysmaksujärjestelyjen yhteydessä ensimmäinen ennakkomaksu suoritetaan enintään kolmen vuoden kuluessa yhteisön rahoitustuen myöntämisestä, kun jäsenvaltiot ovat varmentaneet hankkeen alkaneen ja kun asianomainen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimus on esitetty. Seuraavat ennakkomaksut voidaan suorittaa, kun jäsenvaltiot ovat varmentaneet hankkeen edistyvän.

Loppumaksu suoritetaan hankkeen toimintavaiheen alkamisen jälkeen, kun infrastruktuurin toimittaminen on tarkistettu ja kun jäsenvaltiot ovat varmentaneet, että väitetyt menot ovat todella aiheutuneet ja että on todistettu, että käytettävyysmaksujen kokonaismäärä vastaa yhteisön rahoitustuen määrää.

Jos käytettävyysmaksua ei ole suoritettava, koska infrastruktuuria ei ole toimitettu, komissio perii maksetut ennakkomaksut takaisin.

11 artikla

Jäsenvaltioiden vastuut

1.   Jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa toteuttaakseen vastuualueellaan yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka saavat tämän asetuksen mukaisesti myönnettyä yhteisön rahoitustukea.

2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava hankkeiden teknisestä seurannasta ja tilintarkastuksesta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava, että hankkeissa ja hankkeiden osissa aiheutuneet kulut ovat oikeita ja vaatimustenmukaisia. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet 2 kohdan noudattamiseksi, ja kuvattava erityisesti tarkastus-, hallinta- ja seurantajärjestelmät, jotka ne ovat ottaneet käyttöön hankkeiden asianmukaisen toteutuksen varmistamiseksi.

12 artikla

Yhteensopivuus yhteisön oikeuden ja yhteisön politiikkojen kanssa

Tämän asetuksen nojalla rahoitettavissa hankkeissa on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä ja otettava huomioon asiaa koskevat yhteisön politiikat, joista erityisesti kilpailua, ympäristönsuojelua, terveyttä, kestävää kehitystä, julkisia hankintoja ja yhteentoimivuutta koskevat yhteisön politiikat.

13 artikla

Tuen kumoaminen, vähentäminen, keskeyttäminen ja peruuttaminen

1.   Tehtyään tarvittavan selvityksen ja annettuaan tuensaajille ja asianomaisille jäsenvaltioille tilaisuuden esittää huomionsa määräajassa komissio:

| a) | kumoaa hankkeille tai hankkeiden osille myönnetyn yhteisön rahoitustuen, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, jos hankkeet eivät ole käynnistyneet kahden vuoden kuluessa tuen myöntämisehdoissa asetetusta hankkeen alkamispäivästä; |
| --- | --- |

a)

kumoaa hankkeille tai hankkeiden osille myönnetyn yhteisön rahoitustuen, lukuun ottamatta asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, jos hankkeet eivät ole käynnistyneet kahden vuoden kuluessa tuen myöntämisehdoissa asetetusta hankkeen alkamispäivästä;

| b) | voi vähentää rahoitustukea tai keskeyttää tai peruuttaa sen:






  i) | jos hankkeen tai hankkeen osan toteuttamisessa on menetelty yhteisön oikeuden säännösten vastaisesti; ja |
| --- | --- | --- |

b)

voi vähentää rahoitustukea tai keskeyttää tai peruuttaa sen:

i)

jos hankkeen tai hankkeen osan toteuttamisessa on menetelty yhteisön oikeuden säännösten vastaisesti; ja

| ii) | jos jotakin rahoitustuen myöntämisehtoa on rikottu, erityisesti jos on tehty komission hyväksyntää pyytämättä merkittävä muutos, joka vaikuttaa hankkeen luonteeseen tai toteuttamistapaan; |
| --- | --- |

ii)

jos jotakin rahoitustuen myöntämisehtoa on rikottu, erityisesti jos on tehty komission hyväksyntää pyytämättä merkittävä muutos, joka vaikuttaa hankkeen luonteeseen tai toteuttamistapaan;

| c) | voi, ottaen huomioon kaikki asiaa koskevat seikat, vaatia myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua, jos tukea saavaa hanketta tai hankkeen osaa ei ole saatettu päätökseen neljän vuoden kuluessa tuen myöntämisehdoissa asetetusta päättymispäivästä. |
| --- | --- |

c)

voi, ottaen huomioon kaikki asiaa koskevat seikat, vaatia myönnetyn rahoitustuen takaisinmaksua, jos tukea saavaa hanketta tai hankkeen osaa ei ole saatettu päätökseen neljän vuoden kuluessa tuen myöntämisehdoissa asetetusta päättymispäivästä.

2.   Komissio saa periä takaisin kaikki tai osan jo maksetuista määristä:

| a) | silloin, kun se on tarpeen erityisesti rahoitustuen kumoamisen, peruuttamisen, vähentämisen tai takaisinmaksuvaatimuksen vuoksi; tai |
| --- | --- |

a)

silloin, kun se on tarpeen erityisesti rahoitustuen kumoamisen, peruuttamisen, vähentämisen tai takaisinmaksuvaatimuksen vuoksi; tai

| b) | jos erilaisia yhteisön rahoitustukia on myönnetty samaan hankkeen osaan. |
| --- | --- |

b)

jos erilaisia yhteisön rahoitustukia on myönnetty samaan hankkeen osaan.

14 artikla

Yhteisön taloudellisten etujen suojeleminen

1.   Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi tehdä tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (10) mukaisesti.

2.   Yhteisön rahoitustuen myöntämisehdoissa on säädettävä muun muassa komission tai sen valtuuttaman edustajan suorittamasta seurannasta ja varainhoidon valvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tilintarkastuksista, jotka suoritetaan tarvittaessa paikan päällä.

3.   Kyseisen jäsenvaltion ja komission on viipymättä toimitettava toisilleen kaikki asianmukaiset tiedot tehtyjen tarkastusten tuloksista.

IV LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

15 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

4.   EIP nimeää komiteaan edustajan, joka ei osallistu äänestykseen.

16 artikla

Arviointi

1.   Komissio ja jäsenvaltiot voivat tehdä tuensaajien avustuksella arvioinnin hankkeiden toteuttamisesta ja sen vaikutuksista määrittääkseen, onko asetetut tavoitteet saavutettu muun muassa ympäristönsuojelun alalla.

2.   Komissio voi pyytää tukea saavaa jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen puitteissa rahoitetuista hankkeista tai tarvittaessa antamaan tiedot ja avun, joita kyseisten hankkeiden arviointi edellyttää.

17 artikla

Tiedotus ja julkistaminen

1.   Komissio antaa joka toinen vuosi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen tämän asetuksen puitteissa toteutetuista toimista. Kertomuksessa arvioidaan tuloksia, jotka yhteisön rahoitustuella on saavutettu lähtötavoitteiden suhteen asetuksen eri soveltamisalueilla, ja se sisältää luvun meneillään olevan monivuotisen ohjelmoinnin sisällöstä ja toteutuksesta. Kertomus sisältää myös tietoja kunkin hankkeen rahoituslähteistä.

2.   Asianomaisten jäsenvaltioiden ja tapauksen mukaan tuensaajien on huolehdittava siitä, että tämän asetuksen mukaisesti myönnetylle tuelle taataan riittävä julkisuus, jotta yhteisön asema hankkeiden toteutuksessa voidaan saattaa suuren yleisön tietoon.

18 artikla

Määrärahat

1.   Rahoituspuitteet tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi vuosina 2007–2013 on 8 168 000 000 euroa, mistä Euroopan laajuisten liikenneverkkojen osuus on 8 013 000 000 euroa ja Euroopan laajuisten energiaverkkojen osuus 155 000 000 euroa.

2.   Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

19 artikla

Tarkistuslauseke

Komissio antaa vuoden 2010 loppuun mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleiskertomuksen kokemuksista, jotka on saatu tässä asetuksessa säädetyistä järjestelyistä yhteisön rahoitustuen myöntämiseksi.

Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät perustamissopimuksen 156 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, onko tässä asetuksessa säädettyjä järjestelyjä jatkettava tai muutettava tämän asetuksen 18 artiklassa tarkoitetun ajanjakson jälkeen ja millä ehdoin.

20 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

Toimia, jotka ovat meneillään liikenteen ja energian alalla päivänä, josta alkaen tätä asetusta sovelletaan, säännellään edelleen asetuksella (EY) N:o 2236/95 sellaisena kuin se on voimassa 31 päivänä joulukuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä,

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 234, 22.9.2005, s. 69.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 26. lokakuuta 2005 (EUVL C 272 E, 9.11.2006, s. 405), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 22 päivänä maaliskuuta 2007 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

3

(4)  EUVL C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1364/2006/EY, tehty 6 päivänä syyskuuta 2006, Euroopan laajuisia energiaverkostoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta (EUVL L 262, 22.9.2006, s. 1).

5

(6)  EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1159/2005 (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 16).

6

(7)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).

7

(8)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

8

(9)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

10

---

LIITE

6 ARTIKLAN 1 KOHDAN D ALAKOHDASSA TARKOITETTUA LAINAVAKUUSVÄLINETTÄ KOSKEVAT KESKEISET EHDOT JA MENETTELYT

EIP on riskinjakokumppani ja hallinnoi yhteisön puolesta yhteisön rahoitusosuutta lainavakuusvälineeseen. Lainavakuusvälineen yksityiskohtaisemmat täytäntöönpanoehdot, myös sen seuranta ja valvonta, vahvistetaan komission ja EIP:n välisessä yhteistyösopimuksessa ottaen huomioon tässä liitteessä olevat säännökset.

| EUROOPAN LAAJUISIA VERKKOJA KOSKEVIEN LIIKENNEHANKKEIDEN LAINAVAKUUSVÄLINE |
| --- |
| Yhteisön rahoitusosuus | 1. | Rajoittamatta 2 kohdassa säädettyä, vuodesta 2010 alkaen sovellettavaa mukautusmenettelyä Euroopan unionin yleisestä talousarviosta lainavakuusvälineeseen maksettava rahoitusosuus on asetettava EIP:n saataville seuraavan aikataulun mukaisesti:






  2007 | 10 miljoonaa euroa |
| 2008 | 35 miljoonaa euroa |
| 2009 | 60 miljoonaa euroa |
| 2010 | 80 miljoonaa euroa |
| 2011 | 105 miljoonaa euroa |
| 2012 | 110 miljoonaa euroa |
| 2013 | 100 miljoonaa euroa |

EUROOPAN LAAJUISIA VERKKOJA KOSKEVIEN LIIKENNEHANKKEIDEN LAINAVAKUUSVÄLINE

Yhteisön rahoitusosuus

1.

Rajoittamatta 2 kohdassa säädettyä, vuodesta 2010 alkaen sovellettavaa mukautusmenettelyä Euroopan unionin yleisestä talousarviosta lainavakuusvälineeseen maksettava rahoitusosuus on asetettava EIP:n saataville seuraavan aikataulun mukaisesti:

2007

10 miljoonaa euroa

2008

35 miljoonaa euroa

2009

60 miljoonaa euroa

2010

80 miljoonaa euroa

2011

105 miljoonaa euroa

2012

110 miljoonaa euroa

2013

100 miljoonaa euroa

| 2. | Vuosina 2007–2009 komissio maksaa EIP:lle vuotuiset määrät edellä olevan aikataulun mukaisesti. Vuodesta 2010 alkaen EIP pyytää edellä olevassa aikataulussa mainittujen kumulatiivisten määrien mukaisten summien siirtämistä sijoitustilille. Pyyntö on esitettävä edellisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä, ja sen tueksi on esitettävä ennuste aikataulun mukaisten yhteisön rahoitusosuuksien tarpeesta. Tämän ennusteen pohjalta toteutetaan edellä mainittujen vuosittaisten maksujen kysyntäperusteinen mukautus, josta päätetään 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

2.

Vuosina 2007–2009 komissio maksaa EIP:lle vuotuiset määrät edellä olevan aikataulun mukaisesti. Vuodesta 2010 alkaen EIP pyytää edellä olevassa aikataulussa mainittujen kumulatiivisten määrien mukaisten summien siirtämistä sijoitustilille. Pyyntö on esitettävä edellisen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä, ja sen tueksi on esitettävä ennuste aikataulun mukaisten yhteisön rahoitusosuuksien tarpeesta. Tämän ennusteen pohjalta toteutetaan edellä mainittujen vuosittaisten maksujen kysyntäperusteinen mukautus, josta päätetään 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Sijoitustili

| 1. | EIP perustaa sijoitustilin, jolla yhteisön rahoitusosuutta ja siitä saatavia tuloja pidetään. |
| --- | --- |

1.

EIP perustaa sijoitustilin, jolla yhteisön rahoitusosuutta ja siitä saatavia tuloja pidetään.

| 2. | Sijoitustilistä saatavat korot ja yhteisön rahoitusosuudesta saatavat muut tulot, kuten EIP:n maksamista määristä saadut vakuuspalkkiot, korot ja riskimarginaalit, lisätään välineen varoihin, jollei komissio 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päätä, että ne on palautettava Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaan budjettikohtaan. |
| --- | --- |

2.

Sijoitustilistä saatavat korot ja yhteisön rahoitusosuudesta saatavat muut tulot, kuten EIP:n maksamista määristä saadut vakuuspalkkiot, korot ja riskimarginaalit, lisätään välineen varoihin, jollei komissio 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päätä, että ne on palautettava Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaan budjettikohtaan.

| 3. | Kohdennettavia pääomia varten nostetut määrät palautetaan sijoitustilille sen jälkeen, kun EIP:n lainavakuusvälineen mukaisesti maksamat määrät on maksettu kokonaan takaisin. |
| --- | --- |

3.

Kohdennettavia pääomia varten nostetut määrät palautetaan sijoitustilille sen jälkeen, kun EIP:n lainavakuusvälineen mukaisesti maksamat määrät on maksettu kokonaan takaisin.

Yhteisön rahoitus-osuuden käyttö

EIP käyttää yhteisön rahoitusosuutta:

| — | kunkin tukikelpoisen hankkeen osalta odotettavissa olevaa tappiota koskevaan varaukseen sekä pääomien kohdentamiseen noudattaen EIP:n asianomaisia sääntöjä ja riskinarviointia, jonka EIP toteuttaa soveltamansa strukturoitua rahoitusvälinettä koskevan politiikan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

kunkin tukikelpoisen hankkeen osalta odotettavissa olevaa tappiota koskevaan varaukseen sekä pääomien kohdentamiseen noudattaen EIP:n asianomaisia sääntöjä ja riskinarviointia, jonka EIP toteuttaa soveltamansa strukturoitua rahoitusvälinettä koskevan politiikan mukaisesti;

| — | kattamaan muut kuin hankkeeseen kuuluvat tukikelpoiset kustannukset, jotka liittyvät lainavakuusvälineen perustamiseen ja hallintoon. Nämä kustannukset on määriteltävä komission ja EIP:n välisessä hallinnointisopimuksessa. |
| --- | --- |

—

kattamaan muut kuin hankkeeseen kuuluvat tukikelpoiset kustannukset, jotka liittyvät lainavakuusvälineen perustamiseen ja hallintoon. Nämä kustannukset on määriteltävä komission ja EIP:n välisessä hallinnointisopimuksessa.

Riskien jakaminen

| 1. | EIP käyttää yhteisön rahoitusosuutta kunkin tukikelpoisen hankkeen osalta odotettavissa olevaa tappiota koskevaan varaukseen sekä pääomien kohdentamiseen. |
| --- | --- |

1.

EIP käyttää yhteisön rahoitusosuutta kunkin tukikelpoisen hankkeen osalta odotettavissa olevaa tappiota koskevaan varaukseen sekä pääomien kohdentamiseen.

| 2. | Odotettavissa olevaa tappiota koskevan varauksen on katettava hankkeen odotettavissa oleva tappio. Tilastollisesti odotettavissa olevaa tappiota koskevan varauksen kunkin tukikelpoisen toimen osalta kattava yhteisön rahoitusosuuden osa maksetaan sijoitustililtä EIP:lle, jolloin se kattaa tietyn prosenttiosuuden riskistä. Tämä prosenttiosuus on vaihtuva ja riippuu toimen riskiluokituksesta sekä sen kehitysasteesta. |
| --- | --- |

2.

Odotettavissa olevaa tappiota koskevan varauksen on katettava hankkeen odotettavissa oleva tappio. Tilastollisesti odotettavissa olevaa tappiota koskevan varauksen kunkin tukikelpoisen toimen osalta kattava yhteisön rahoitusosuuden osa maksetaan sijoitustililtä EIP:lle, jolloin se kattaa tietyn prosenttiosuuden riskistä. Tämä prosenttiosuus on vaihtuva ja riippuu toimen riskiluokituksesta sekä sen kehitysasteesta.

| 3. | Kohdennetun pääoman on katettava hankkeen odottamattomat tappiot. Kohdennettua pääomaa vastaava yhteisön rahoitusosuuden osa eritellään sijoitustilillä kullekin taustalla olevalle toimelle. EIP voi periä tämän määrän, jos EIP:n lainavakuusvälineen mukaisesti antama vakuus vaaditaan maksettavaksi, ja siten sen kattama prosenttiosuus EIP:n riskistä kasvaa. |
| --- | --- |

3.

Kohdennetun pääoman on katettava hankkeen odottamattomat tappiot. Kohdennettua pääomaa vastaava yhteisön rahoitusosuuden osa eritellään sijoitustilillä kullekin taustalla olevalle toimelle. EIP voi periä tämän määrän, jos EIP:n lainavakuusvälineen mukaisesti antama vakuus vaaditaan maksettavaksi, ja siten sen kattama prosenttiosuus EIP:n riskistä kasvaa.

| 4. | Edellä esitettyyn järjestelyyn sisältyvää riskinjakomallia sovelletaan siten, että riskimarginaali, jonka EIP sisällyttää vastaeräänsä taustalla olevan lainavakuusvälinetoimen mukaisesti, jaetaan asianmukaisesti sijoitustilin ja EIP:n kesken. |
| --- | --- |

4.

Edellä esitettyyn järjestelyyn sisältyvää riskinjakomallia sovelletaan siten, että riskimarginaali, jonka EIP sisällyttää vastaeräänsä taustalla olevan lainavakuusvälinetoimen mukaisesti, jaetaan asianmukaisesti sijoitustilin ja EIP:n kesken.

EIP:n vakuus

| 1. | Lainavakuusväline muodostuu EIP:n vakuudesta likviditeettivalmiusjärjestelylle, joka annetaan tukikelpoisen hankkeen käyttöön lainavakuusvälineen mukaisin ehdoin. |
| --- | --- |

1.

Lainavakuusväline muodostuu EIP:n vakuudesta likviditeettivalmiusjärjestelylle, joka annetaan tukikelpoisen hankkeen käyttöön lainavakuusvälineen mukaisin ehdoin.

| 2. | Jos likviditeettivalmiusluoton antajilla on lainavakuusvälineen ehtojen mukaisesti oikeus vaatia EIP:n vakuus maksettavaksi, EIP maksaa kaikki likviditeettivalmiusluoton antajille suoritettavat määrät, jolloin EIP:stä tulee hankkeen velkoja. |
| --- | --- |

2.

Jos likviditeettivalmiusluoton antajilla on lainavakuusvälineen ehtojen mukaisesti oikeus vaatia EIP:n vakuus maksettavaksi, EIP maksaa kaikki likviditeettivalmiusluoton antajille suoritettavat määrät, jolloin EIP:stä tulee hankkeen velkoja.

| 3. | Kun EIP:stä on tullut hankkeen velkoja, EIP:n lainavakuusvälineen mukaiset oikeudet ovat alisteisia etuoikeutetun luottojärjestelyn velanhoidolle mutta etuoikeutettuja pääomarahoitukseen ja siihen liittyvään rahoitukseen nähden. |
| --- | --- |

3.

Kun EIP:stä on tullut hankkeen velkoja, EIP:n lainavakuusvälineen mukaiset oikeudet ovat alisteisia etuoikeutetun luottojärjestelyn velanhoidolle mutta etuoikeutettuja pääomarahoitukseen ja siihen liittyvään rahoitukseen nähden.

| 4. | Likviditeettivalmiusjärjestelyn olisi oltava enintään 20 prosenttia varainhoitovuoden tilit päätettäessä sidotun etuoikeutetun saatavan kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

4.

Likviditeettivalmiusjärjestelyn olisi oltava enintään 20 prosenttia varainhoitovuoden tilit päätettäessä sidotun etuoikeutetun saatavan kokonaismäärästä.

Hinnoittelu

Lainavakuusvälineen mukaisten vakuuksien hinnat, jotka perustuvat riskimarginaaliin ja vakuusvälineen kaikkien hankkeeseen liittyvien hallintokustannusten kattamiseen, määritetään EIP:n asianomaisia tavanmukaisia sääntöjä ja perusteita noudattaen.

Hakumenettely

Lainavakuusvälineen mukaista riskien kattamista koskevat hakemukset osoitetaan EIP:lle sen tavanomaisen hakumenettelyn mukaisesti.

Hyväksymismenettely

EIP suorittaa taloudelliset, tekniset, oikeudelliset ja riskiä koskevat due diligence -tarkastukset ja päättää lainavakuusvälineen mukaisen vakuuden antamisesta tavanmukaisia sääntöjään ja perusteitaan noudattaen; näihin perusteisiin kuuluvat muun muassa yksittäisten ehdotusten laatu, lainanottajien luottokelpoisuus, hyväksyttävät ehdot sekä markkinoiden kysyntä.

Lainavakuusvälineen soveltamisen kesto

| 1. | Yhteisön rahoitusosuus lainavakuusvälineeseen on sidottava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Vakuiden hyväksyminen on saatava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä. |
| --- | --- |

1.

Yhteisön rahoitusosuus lainavakuusvälineeseen on sidottava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Vakuiden hyväksyminen on saatava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä.

| 2. | Jos lainavakuusväline lakkautetaan nykyisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana, sijoitustilillä olevat mahdolliset varat, joita ei ole sidottu tai joita ei tarvita muiden tukikelpoisten kustannusten ja kulujen kattamiseen, palautetaan Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaan budjettikohtaan. Jos lainavakuusvälineen soveltamista ei jatketa seuraavan rahoituskehyksen voimassaoloaikana, jäljellä olevat varat palautetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion tulopuolelle. |
| --- | --- |

2.

Jos lainavakuusväline lakkautetaan nykyisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana, sijoitustilillä olevat mahdolliset varat, joita ei ole sidottu tai joita ei tarvita muiden tukikelpoisten kustannusten ja kulujen kattamiseen, palautetaan Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaan budjettikohtaan. Jos lainavakuusvälineen soveltamista ei jatketa seuraavan rahoituskehyksen voimassaoloaikana, jäljellä olevat varat palautetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion tulopuolelle.

| 3. | Lainavakuusvälineeseen osoitettuja varoja voidaan käyttää, kunnes viimeisen vakuuden voimassaolo lakkaa tai kunnes viimeinen etuoikeusasemaltaan alisteinen velka on maksettu takaisin sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. |
| --- | --- |

3.

Lainavakuusvälineeseen osoitettuja varoja voidaan käyttää, kunnes viimeisen vakuuden voimassaolo lakkaa tai kunnes viimeinen etuoikeusasemaltaan alisteinen velka on maksettu takaisin sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

Kertomukset

Komissio ja EIP sopivat lainavakuusvälineen täytäntöönpanoa koskevien vuosikertomusten laatimisen yksityiskohtaisista säännöistä.

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Komissio toimitti 20. heinäkuuta 2004 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta.

Euroopan parlamentti antoi ensimmäisen käsittelyn lausuntonsa 26. lokakuuta 2005.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 22. syyskuuta 2005.

Koska komission alkuperäisessä ehdotuksessa esitetyt määrärahat ylittivät vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä Euroopan laajuisille verkoille varatut määrät, komissio antoi muutetun ehdotuksen 24. toukokuuta 2006 (KOM(2006) 245 lopullinen). Muutettu ehdotus sisältää tärkeimmät Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä ehdottamat tarkistukset.

Puheenjohtajavaltio neuvotteli epävirallisesti Euroopan parlamentin esittelijän kanssa saadakseen aikaan yhteisymmärryksen yhteisestä kannasta, jonka parlamentti voisi hyväksyä ilman tarkistuksia.

Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan puheenjohtaja Janusz LEWANDOWSKI kirjoitti 6. joulukuuta 2006 pysyvien edustajien komitean puheenjohtajalle kirjeen (asiak. 16218/06), jossa hän ilmoitti budjettivaliokunnan hyväksyneen asiakirjassa 12777/2/06 REV 2 olevan puheenjohtajan välitysehdotuksen. Jos yhteisen kannan teksti vahvistetaan sen mukaisena, puheenjohtaja LEWANDOWSKI aikoo suositella, että yhteinen kanta hyväksytään parlamentin täysistunnossa ilman tarkistuksia.

Neuvosto pääsi 11. joulukuuta 2006 poliittiseen yhteisymmärrykseen asiakirjassa 12777/2/06 REV 2 olevasta puheenjohtajan välitysehdotuksesta. Komissio antoi lausuman, joka merkitään neuvoston istunnon pöytäkirjaan yhteisen kannan vahvistamisen yhteydessä.

II   TAVOITE

Tällä asetuksella tehostetaan ja mukautetaan nykyisiä rahoitusvälineitä siten, että yhteisön yhteisrahoituksen määrää lisätään säätämällä mahdollisuudesta soveltaa suurempaa yhteisön yhteisrahoitusosuutta erityisesti hankkeissa, jotka ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, palvelevat kauttakulkua tai ylittävät luonnonesteet. Asetuksen on määrä mahdollistaa nykyisten verkkojen parempi hyödyntäminen, pullonkaulojen poistaminen sekä puuttuvien yhteyksien rakentaminen, minkä ansiosta voidaan lisätä tehokkuutta ja kilpailua sekä varmistaa palvelujen laatu ja vähentää ylikuormitusta, mikä puolestaan edistää kestävää kehitystä.

III   YHTEISEN KANNAN ERITTELY

1.   Yleisiä huomautuksia

Yhteinen kanta hyväksyttiin epävirallisissa kolmikantaneuvotteluissa silloisen puheenjohtajavaltion, esittelijän ja komission edustajien välisten kokousten pohjalta.

IV   LOPUKSI

Neuvosto katsoo, että kokonaisuutena yhteinen kanta vastaa komission muutetun ehdotuksen perustavoitteita, ja on sitä mieltä, että epävirallisten neuvottelujen tuloksena on saatu aikaan hyvä kompromissi Euroopan parlamentin kanssa.

---