# Europos Sąjungos C 148/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 148 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. liepos 2d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 148

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. liepos 2d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Audito Rūmai |
| 2007/C 148/01 | Specialioji ataskaita Nr. 2/2007 dėl institucijų išlaidų pastatams, su institucijų atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

2007/C 148/01

Specialioji ataskaita Nr. 2/2007 dėl institucijų išlaidų pastatams, su institucijų atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

| 2.7.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 148/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 2/2007

dėl institucijų išlaidų pastatams, su institucijų atsakymais

(Pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2007/C 148/01)

TURINYS

SANTRUMPOS

ŽODYNĖLIS

| I–X | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–X

| 1–3 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–3

| 1 | Audito sritis |
| --- | --- |

1

| 2–3 | Audito apimtis ir tikslai |
| --- | --- |

2–3

| 4–49 | PASTABOS |
| --- | --- |

4–49

| 4–19 | Planavimas |
| --- | --- |

4–19

| 9–12 | Pastatų politika |
| --- | --- |

9–12

| 13–15 | Pastatų atranka ir vietos parinkimas |
| --- | --- |

13–15

| 16–19 | Informacijos valdymas |
| --- | --- |

16–19

| 20–38 | Finansavimas ir išlaidos |
| --- | --- |

20–38

| 21–23 | Konkursų procedūros |
| --- | --- |

21–23

| 24–31 | Sutartinių sąlygų, įsigijimo kainos ir nuomos nustatymas |
| --- | --- |

24–31

| 32–38 | Statybos projektų finansavimo būdai |
| --- | --- |

32–38

| 39–49 | Institucijų bendradarbiavimas |
| --- | --- |

39–49

| 50–58 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

50–58

| 51–55 | Planavimas |
| --- | --- |

51–55

| 56–57 | Finansavimas ir išlaidos |
| --- | --- |

56–57

| 58 | Institucijų bendradarbiavimas |
| --- | --- |

58

I priedas. Biudžeto vykdymas 2003–2005 m.

II priedas. Su šia ataskaita susijusių pastatų sąrašas

Europos Parlamento atsakymai

Tarybos atsakymai

Komisijos atsakymai

Teisingumo Teismo atsakymai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atsakymai

SANTRUMPOS

| CPQBF | Tarpinstitucinis biudžeto ir finansinių klausimų rengimo komitetas (Interinstitutional Committee for the Preparation of Budgetary and Financial Questions, Comité de Préparation pour les Questions Budgétaires et Financières) |
| --- | --- |
| DG | Generalinis direktoratas |
| DG ADMIN | Personalo ir administracijos generalinis direktoratas |
| DG EAC | Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas |
| DG ECFIN | Ekonomikos ir finansų generalinis direktoratas |
| DG RTD | Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas |
| EIB | Europos investicijų bankas |
| ES | Europos Sąjunga |
| EURIBOR | Europos tarpbankinė rinkos palūkanų norma |
| IT | Informacinės technologijos |
| PVM | Pridėtinės vertės mokestis |
| S.A. | Akcinė bendrovė |

CPQBF

Tarpinstitucinis biudžeto ir finansinių klausimų rengimo komitetas (Interinstitutional Committee for the Preparation of Budgetary and Financial Questions, Comité de Préparation pour les Questions Budgétaires et Financières)

DG

Generalinis direktoratas

DG ADMIN

Personalo ir administracijos generalinis direktoratas

DG EAC

Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas

DG ECFIN

Ekonomikos ir finansų generalinis direktoratas

DG RTD

Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas

EIB

Europos investicijų bankas

ES

Europos Sąjunga

EURIBOR

Europos tarpbankinė rinkos palūkanų norma

IT

Informacinės technologijos

PVM

Pridėtinės vertės mokestis

S.A.

Akcinė bendrovė

ŽODYNĖLIS (1)

Daiktinės teisės: teisė (pardavimo, uzufrukto, išperkamosios nuomos) į nekilnojamąjį turtą (pastatą ar žemę). Pastaba: išperkamoji nuoma daiktine teise nelaikoma, ji laikoma paslauga. Dauguma nekilnojamojo turto mokesčių (turto mokestis, regioniniai mokesčiai) renkami apmokestinant savininko, o ne nuomininko daiktines teises.

Ilgalaikė nuoma: teisė nustatytą laiką (pagal Belgijos teisę – ne trumpiau nei 27 m. ir ne ilgiau nei 99 m.) naudotis žeme arba pastatu mainais už nuomą. Savininkas iš esmės nėra įpareigojamas pastatą remontuoti ar prižiūrėti. Nuomos sąlygose gali būti numatyta įsigijimo galimybė (įgyjamoji ilgalaikė nuoma), kurios atveju bus įgyta visiška nuosavybė.

Institucijos: su šia ataskaita susijusios institucijos – institucijos, apibrėžtos Finansinio reglamento 1 straipsnyje. Ataskaitoje buvo paminėtos šios institucijos: Komisija, Parlamentas, Taryba, Teisingumo Teismas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas.

Įrengimo darbai: darbai, vykdomi kitu atžvilgiu baigtame pastate, šį pritaikant institucijų taisyklėms ir poreikiams.

Įsigijimo galimybė: likusio savininko Komisijai suteikta teisė nustatyta kaina. Įsigijusi nuosavybę, Komisija tampa visateise savininke. Pagal kai kurias įsigijimo galimybės sąlygas šia galimybe galima pasinaudoti bet kada, pagal kitas – tik po 27 m.

JMO2, Cube CCAB, SDME, MO75, VM-2, Beaulieu x, Genève y, Covent Garden, Colonel Bourg, SPA2, Infopoint, Dailly: vidiniai Komisijos pastatų kodai.

OIB: Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje.

OIL: Infrastruktūros ir logistikos biuras Liuksemburge.

Komisijos administracinis padalinys, atsakingas už pastatus, tiekimą ir kitas socialines paslaugas. Šie biurai įsteigti 2003 m. ir yra pavaldūs DG ADMIN, nustatytas jų veiklos mastas ir specialios taisyklės.

Paslėpti defektai: (paprastai pagrindinis) defektas, išryškėjęs po pastato galutinio priėmimo. Jeigu jis išaiškėja per 10 metų nuo jo priėmimo, remonto darbus padengia speciali garantija (paprastai vadinamoji 10 metų garantija).

PPI: 1965 m. pasirašytas Europos bendrijos privilegijų ir imunitetų protokolas – visų valstybių narių pasirašytas EB sutarties priedas. Juo EB oficialiais tikslais suteikiamos tam tikros privilegijos, tarp jų – atleidimas nuo mokesčių.

Registracijos mokestis: federacinės vyriausybės renkamas notaro tvirtinamų sutarčių registracijos mokestis, kai tik tokios sutartys įregistruojamos turto registre. Juo apmokestinamas daiktinės teisės savininkas (t. y. visateisis savininkas, uzufruktorius, ilgalaikis nuomininkas).

Susitarimai dėl būstinės: susitarimai, nustatantys atitinkamas institucijų ir priimančiųjų valstybių narių funkcijas ir atsakomybę.

Turto mokestis: Briuselio regiono renkamas nekilnojamojo turto mokestis. Juo apmokestinamas daiktinės teisės savininkas (t. y. visateisis savininkas, uzufruktorius, ilgalaikis nuomininkas).

Uzufruktas: Teisė naudoti (šiuo atveju) pastatą nepakeičiant jo esmės bei juo disponuoti (t. y. jį nuomoti). Naudotojas (uzufruktorius) turi daugiau teisių nei nuomininkas, taip pat daugiau įsipareigojimų remonto darbų atveju.

SANTRAUKA

| I. | Pastatų įsigijimo ir nuomos išlaidos yra viena pagrindinių Europos Sąjungos institucijų administracinių išlaidų sudedamųjų dalių. 2005 m. bendras institucijų Briuselyje, Liuksemburge ir Strasbūre užimamas plotas buvo apie 2 mln. m2. Metinės išlaidos už šį užimamą plotą siekė 345 mln. eurų. |
| --- | --- |

I.

Pastatų įsigijimo ir nuomos išlaidos yra viena pagrindinių Europos Sąjungos institucijų administracinių išlaidų sudedamųjų dalių. 2005 m. bendras institucijų Briuselyje, Liuksemburge ir Strasbūre užimamas plotas buvo apie 2 mln. m2. Metinės išlaidos už šį užimamą plotą siekė 345 mln. eurų.

| II. | Audito metu buvo siekiama atsakyti į tris klausimus:






  — | Ar planavimas padeda užtikrinti tinkamų patalpų suteikimą? |
| --- | --- | --- |

II.

Audito metu buvo siekiama atsakyti į tris klausimus:

—

Ar planavimas padeda užtikrinti tinkamų patalpų suteikimą?

| — | Ar finansavimas ir išlaidos valdomi ekonomiškai? |
| --- | --- |

—

Ar finansavimas ir išlaidos valdomi ekonomiškai?

| — | Ar institucijos tinkamiausiai panaudoja institucijų bendradarbiavimą, apimantį ir bendrą jų pastatų politikos įvertinimą? |
| --- | --- |

—

Ar institucijos tinkamiausiai panaudoja institucijų bendradarbiavimą, apimantį ir bendrą jų pastatų politikos įvertinimą?

| III. | Atliktas auditas parodė, kad nepaisant politinių ir biudžetinių sunkumų, su kuriais susiduria ES institucijos, pastarosios sugebėjo savo darbuotojus įkurdinti tinkamomis sąlygomis ir per pastaruosius kelerius metus patobulino išlaidų pastatams valdymą. Tačiau nagrinėtose institucijų valdymo srityse vis dar randama trūkumų. |
| --- | --- |

III.

Atliktas auditas parodė, kad nepaisant politinių ir biudžetinių sunkumų, su kuriais susiduria ES institucijos, pastarosios sugebėjo savo darbuotojus įkurdinti tinkamomis sąlygomis ir per pastaruosius kelerius metus patobulino išlaidų pastatams valdymą. Tačiau nagrinėtose institucijų valdymo srityse vis dar randama trūkumų.

| IV. | Audito Rūmai pažymėjo, kad dėl politinių ir praktinių sunkumų institucijoms buvo sudėtinga apibrėžti ilgalaikę politiką ir planavimą. Su ilgalaikiu planavimu susiję sunkumai paaiškina, kodėl vėluojama galutinai atiduoti naudoti patalpas ir kodėl dažnai tenka taikyti tarpines priemones ir priimti brangiai kainuojančius trumpalaikius sprendimus. Audito Rūmai nustatė, kad ilgalaikis planavimas galėtų būti patobulintas. |
| --- | --- |

IV.

Audito Rūmai pažymėjo, kad dėl politinių ir praktinių sunkumų institucijoms buvo sudėtinga apibrėžti ilgalaikę politiką ir planavimą. Su ilgalaikiu planavimu susiję sunkumai paaiškina, kodėl vėluojama galutinai atiduoti naudoti patalpas ir kodėl dažnai tenka taikyti tarpines priemones ir priimti brangiai kainuojančius trumpalaikius sprendimus. Audito Rūmai nustatė, kad ilgalaikis planavimas galėtų būti patobulintas.

| V. | Institucijos prioritetą skyrė pastatų įsigijimui, o ne jų nuomai, tačiau jos nekoordinavo savo planų ar juos taikė nevienodai. Nepaisant ankstesnių Audito Rūmų rekomendacijų, jos ilgam laikui nuomojosi pastatus, nesiekdamos jų įsigyti, todėl vėliau įsigyjami pastatai kainuoja brangiau. |
| --- | --- |

V.

Institucijos prioritetą skyrė pastatų įsigijimui, o ne jų nuomai, tačiau jos nekoordinavo savo planų ar juos taikė nevienodai. Nepaisant ankstesnių Audito Rūmų rekomendacijų, jos ilgam laikui nuomojosi pastatus, nesiekdamos jų įsigyti, todėl vėliau įsigyjami pastatai kainuoja brangiau.

| VI. | Beveik visi institucijų pastatai ir toliau buvo sutelkti Europos kvartale Briuselyje. Koncentracija sukuria masto ekonomiją (pvz., paslaugų, komunikacijų, priežiūros), tačiau dėl didesnės pastatų paklausos pakilo kaina ir sumažėjo laisvų biurų patalpų toje vietoje. |
| --- | --- |

VI.

Beveik visi institucijų pastatai ir toliau buvo sutelkti Europos kvartale Briuselyje. Koncentracija sukuria masto ekonomiją (pvz., paslaugų, komunikacijų, priežiūros), tačiau dėl didesnės pastatų paklausos pakilo kaina ir sumažėjo laisvų biurų patalpų toje vietoje.

| VII. | Audito Rūmų atliktas institucijų finansavimo ir išlaidų valdymo įvertinimas parodė, kad dažnas derybų, o ne konkurencinių konkursų procedūrų taikymas neužtikrino geriausių kainų. |
| --- | --- |

VII.

Audito Rūmų atliktas institucijų finansavimo ir išlaidų valdymo įvertinimas parodė, kad dažnas derybų, o ne konkurencinių konkursų procedūrų taikymas neužtikrino geriausių kainų.

| VIII. | Dėl teisinės sistemos suvaržymų, draudžiančių skolinimąsi, institucijos nuosavo turto įsigijimui taikė keletą alternatyvių finansavimo metodų. Jie buvo brangesni ir ne tokie skaidrūs kaip tiesioginis lėšų skolinimasis. |
| --- | --- |

VIII.

Dėl teisinės sistemos suvaržymų, draudžiančių skolinimąsi, institucijos nuosavo turto įsigijimui taikė keletą alternatyvių finansavimo metodų. Jie buvo brangesni ir ne tokie skaidrūs kaip tiesioginis lėšų skolinimasis.

| IX. | Išskyrus kelis konkrečius atvejus, institucijų bendradarbiavimo veiksmingumas buvo ribotas. Potencialus privalumas įkūrus Infrastruktūros ir logistikos biurus Briuselyje ir Liuksemburge buvo ribotas. „Susitarimų dėl paslaugų“ su kitomis institucijomis buvo nedaug, OIB ir OIL retai dalijosi patirtimi bei gera praktika tarpusavyje ir su kitomis institucijomis. Institucijos nei kartu, nei atskirai neįvertino pastatų politikos. |
| --- | --- |

IX.

Išskyrus kelis konkrečius atvejus, institucijų bendradarbiavimo veiksmingumas buvo ribotas. Potencialus privalumas įkūrus Infrastruktūros ir logistikos biurus Briuselyje ir Liuksemburge buvo ribotas. „Susitarimų dėl paslaugų“ su kitomis institucijomis buvo nedaug, OIB ir OIL retai dalijosi patirtimi bei gera praktika tarpusavyje ir su kitomis institucijomis. Institucijos nei kartu, nei atskirai neįvertino pastatų politikos.

| X. | Atsižvelgdami į savo auditą, Audito Rūmai pateikia kai kurias rekomendacijas dėl institucijų pastatų politikos ir siūlo bendrą pastatų politikos nustatymą, geresnį institucijų bendradarbiavimą, apimantį patobulintą planavimo koordinavimą, biurų koncentracijos kai kuriose vietose peržiūrą, platesnį konkursų taikymą ir OIB bei OIL veiklos tobulinimą. |
| --- | --- |

X.

Atsižvelgdami į savo auditą, Audito Rūmai pateikia kai kurias rekomendacijas dėl institucijų pastatų politikos ir siūlo bendrą pastatų politikos nustatymą, geresnį institucijų bendradarbiavimą, apimantį patobulintą planavimo koordinavimą, biurų koncentracijos kai kuriose vietose peržiūrą, platesnį konkursų taikymą ir OIB bei OIL veiklos tobulinimą.

ĮVADAS

Audito sritis

| 1. | Biudžeto išlaidos, skirtos pastatų įsigijimui ir nuomai sudaro apie 8 % ES institucijų administracinių išlaidų. 2003–2005 m. šios išlaidos išaugo nuo 397 iki 532 mln. eurų per metus (žr. I priedą). 1978–2005 m. institucijų Briuselyje, Liuksemburge ir Strasbūre užimamas bendras plotas padidėjo 260 %, beveik iki 2 mln. m2. Pagrindinės institucijų naudojamos patalpos yra dviejų tipų: specialios patalpos (pvz., posėdžiams), apimančios oficialių debatų sales (kurios įrengtos specialiai šiam tikslui ir jų rinkos vertė nėra apibrėžta), ir standartinės administracijos darbuotojams skirtos biurų patalpos (kurios gali būti nuomojamos ar įsigyjamos atviroje rinkoje). 1978–2005 m. pareigūnų ir kitų darbuotojų skaičius išaugo 240 %, iš viso iki 36 131 žmogaus. 2005 m. institucijų nustatytos vidutinės jų užimamo biurų ploto metinės išlaidos buvo 173 eurai už kvadratinį metrą, o metinės biurų ploto išlaidos – 6 040 eurų žmogui. Viso institucijų užimamo ploto metinės išlaidos buvo 345 mln. eurų, o biurų plotas – 1 535 000 m2 (išskyrus ne biurams naudojamą plotą, pvz., konferencijų sales) (2). 2005 m. gruodžio 31 d. institucijų turimų pastatų buhalterinė vertė buvo 3 886 mln. eurų, t. y. per 5 metus ji padidėjo 791 mln. eurų (3). |
| --- | --- |

1.

Biudžeto išlaidos, skirtos pastatų įsigijimui ir nuomai sudaro apie 8 % ES institucijų administracinių išlaidų. 2003–2005 m. šios išlaidos išaugo nuo 397 iki 532 mln. eurų per metus (žr. I priedą). 1978–2005 m. institucijų Briuselyje, Liuksemburge ir Strasbūre užimamas bendras plotas padidėjo 260 %, beveik iki 2 mln. m2. Pagrindinės institucijų naudojamos patalpos yra dviejų tipų: specialios patalpos (pvz., posėdžiams), apimančios oficialių debatų sales (kurios įrengtos specialiai šiam tikslui ir jų rinkos vertė nėra apibrėžta), ir standartinės administracijos darbuotojams skirtos biurų patalpos (kurios gali būti nuomojamos ar įsigyjamos atviroje rinkoje). 1978–2005 m. pareigūnų ir kitų darbuotojų skaičius išaugo 240 %, iš viso iki 36 131 žmogaus. 2005 m. institucijų nustatytos vidutinės jų užimamo biurų ploto metinės išlaidos buvo 173 eurai už kvadratinį metrą, o metinės biurų ploto išlaidos – 6 040 eurų žmogui. Viso institucijų užimamo ploto metinės išlaidos buvo 345 mln. eurų, o biurų plotas – 1 535 000 m2 (išskyrus ne biurams naudojamą plotą, pvz., konferencijų sales) (2). 2005 m. gruodžio 31 d. institucijų turimų pastatų buhalterinė vertė buvo 3 886 mln. eurų, t. y. per 5 metus ji padidėjo 791 mln. eurų (3).

Audito apimtis ir tikslai

| 2. | Audito tikslas buvo išnagrinėti Europos Sąjungos institucijų efektyvumą ir rezultatyvumą valdant išlaidas pastatams. Tokiu būdu buvo siekiama atsakyti į tris klausimus:






  — | Ar planavimas padeda užtikrinti tinkamų patalpų suteikimą? |
| --- | --- | --- |

2.

Audito tikslas buvo išnagrinėti Europos Sąjungos institucijų efektyvumą ir rezultatyvumą valdant išlaidas pastatams. Tokiu būdu buvo siekiama atsakyti į tris klausimus:

—

Ar planavimas padeda užtikrinti tinkamų patalpų suteikimą?

| — | Ar finansavimas ir išlaidos valdomi ekonomiškai? |
| --- | --- |

—

Ar finansavimas ir išlaidos valdomi ekonomiškai?

| — | Ar institucijos tinkamiausiai panaudoja institucijų bendradarbiavimą, apimantį ir bendrą jų pastatų politikos įvertinimą? |
| --- | --- |

—

Ar institucijos tinkamiausiai panaudoja institucijų bendradarbiavimą, apimantį ir bendrą jų pastatų politikos įvertinimą?

| 3. | Audito metu buvo tikrinamos 2003–2005 m. institucijų išlaidos pastatams jų pagrindinėse darbo vietose (Briuselyje, Liuksemburge ir Strasbūre). Tačiau delegacijų, biurų ir tyrimų centrų, esančių kitose vietose, išlaidos nebuvo nagrinėjamos. Nagrinėtos institucijos: Komisija, Parlamentas, Taryba, Teisingumo Teismas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas. Audito metu nebuvo tikrinami Audito Rūmai, Ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, nes nagrinėtu laikotarpiu jų išlaidos pastatams buvo nedidelės. |
| --- | --- |

3.

Audito metu buvo tikrinamos 2003–2005 m. institucijų išlaidos pastatams jų pagrindinėse darbo vietose (Briuselyje, Liuksemburge ir Strasbūre). Tačiau delegacijų, biurų ir tyrimų centrų, esančių kitose vietose, išlaidos nebuvo nagrinėjamos. Nagrinėtos institucijos: Komisija, Parlamentas, Taryba, Teisingumo Teismas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas. Audito metu nebuvo tikrinami Audito Rūmai, Ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, nes nagrinėtu laikotarpiu jų išlaidos pastatams buvo nedidelės.

PASTABOS

Planavimas

| 4. | Planavimas turėtų užtikrinti, kad pastatai bus suteikti tinkamoje vietoje, tinkamu laiku, mažiausia kaina, deramai atsižvelgiant į politinius ir biudžetinius sunkumus. Audito Rūmai institucijų planavimą vertino atsakydami į tris klausimus:






  — | Ar planavimas buvo pagrįstas patvirtinta pastatų politika, ar buvo suderintas pastatų įsigijimo ar nuomojimosi metodas? |
| --- | --- | --- |

4.

Planavimas turėtų užtikrinti, kad pastatai bus suteikti tinkamoje vietoje, tinkamu laiku, mažiausia kaina, deramai atsižvelgiant į politinius ir biudžetinius sunkumus. Audito Rūmai institucijų planavimą vertino atsakydami į tris klausimus:

—

Ar planavimas buvo pagrįstas patvirtinta pastatų politika, ar buvo suderintas pastatų įsigijimo ar nuomojimosi metodas?

| — | Ar pastatų atranka ir vietos parinkimas turėjo įtakos įgyvendinant optimalaus aprūpinimo biurų patalpomis tikslą? |
| --- | --- |

—

Ar pastatų atranka ir vietos parinkimas turėjo įtakos įgyvendinant optimalaus aprūpinimo biurų patalpomis tikslą?

| — | Ar informacija apie valdymą buvo pakankama ir tiksli, kad būtų galima tinkamai įvertinti poreikius? |
| --- | --- |

—

Ar informacija apie valdymą buvo pakankama ir tiksli, kad būtų galima tinkamai įvertinti poreikius?

| 5. | Planavimui reikia trijų sąlygų: pirma, patvirtintos pastatų politikos, į kurią būtų įtraukti pagrindiniai principai ir standartai bei tinkamai apibrėžtas pastatų įsigijimo metodas; antra, pastatų atrankos ir jų vietos nustatymo kriterijų; trečia, patikimos ir tikslios informacijos apie dabartinius ir būsimus poreikius. Planuojant ES institucijų pastatų politiką reikia atsižvelgti į politinę ir biudžetinę tikrovę. Visų pirma, didelis darbuotojų pagausėjimas (ir dėl to išaugęs pastatų poreikis) yra susijęs su plėtra. Dėl politinio plėtros pobūdžio tokie sprendimai negali būti oficialiai planuojami iki tol, kol nebus patvirtintas stojimas, todėl šiems klausimams lieka mažai laiko. Biudžeto prasme tai reiškia, kad institucijoms nėra leista skolintis ir pastatai yra finansuojami iš metinio biudžeto. Todėl atliekant planavimą reikia deramai atsižvelgti į šiuos klausimus. |
| --- | --- |

5.

Planavimui reikia trijų sąlygų: pirma, patvirtintos pastatų politikos, į kurią būtų įtraukti pagrindiniai principai ir standartai bei tinkamai apibrėžtas pastatų įsigijimo metodas; antra, pastatų atrankos ir jų vietos nustatymo kriterijų; trečia, patikimos ir tikslios informacijos apie dabartinius ir būsimus poreikius. Planuojant ES institucijų pastatų politiką reikia atsižvelgti į politinę ir biudžetinę tikrovę. Visų pirma, didelis darbuotojų pagausėjimas (ir dėl to išaugęs pastatų poreikis) yra susijęs su plėtra. Dėl politinio plėtros pobūdžio tokie sprendimai negali būti oficialiai planuojami iki tol, kol nebus patvirtintas stojimas, todėl šiems klausimams lieka mažai laiko. Biudžeto prasme tai reiškia, kad institucijoms nėra leista skolintis ir pastatai yra finansuojami iš metinio biudžeto. Todėl atliekant planavimą reikia deramai atsižvelgti į šiuos klausimus.

| 6. | Kad būtų atrinkti ir pastatyti visus institucijos poreikius atitinkantys pastatai, būtina vykdyti tinkamą ir koordinuotą ilgalaikių projektų įgyvendinimą (4). Tačiau ilgalaikis planavimas ir biudžeto prognozės yra ypač sudėtingi, nes sprendimai dėl asignavimų ir patvirtintų darbuotojų priimami biudžeto procedūros metu, atsižvelgiant į metų duomenis, ir pagrindiniai politiniai sprendimai, pavyzdžiui, būsima plėtra, turintys didelę reikšmę biurų plotui, nėra tiksliai numatomi iš anksto. |
| --- | --- |

6.

Kad būtų atrinkti ir pastatyti visus institucijos poreikius atitinkantys pastatai, būtina vykdyti tinkamą ir koordinuotą ilgalaikių projektų įgyvendinimą (4). Tačiau ilgalaikis planavimas ir biudžeto prognozės yra ypač sudėtingi, nes sprendimai dėl asignavimų ir patvirtintų darbuotojų priimami biudžeto procedūros metu, atsižvelgiant į metų duomenis, ir pagrindiniai politiniai sprendimai, pavyzdžiui, būsima plėtra, turintys didelę reikšmę biurų plotui, nėra tiksliai numatomi iš anksto.

| 7. | Tai iš dalies paaiškina, kodėl institucijos nepatenkino savo galutinių poreikių nuo 2004 m. plėtros iki 2006 m. rugsėjo mėn. Tuo laikotarpiu institucijos sudarė trumpalaikės nuomos sutartis, kad iki savo pagrindinių projektų pabaigos išspręstų aprūpinimo patalpomis klausimą. Dėl patalpų Briuselyje, Taryba ir Parlamentas 2003 m. kovo mėn. ir 2004 m. spalio mėn. pasirašė sutartis naujiems pastatams. Šie pastatai (Tarybos Lex ir Parlamento D4-D5 pastatai) turėtų būti baigti 2006 m. gruodžio mėn. ir 2008 m. sausio mėn. 2004 m. atiduoti naudoti pastatai, pavyzdžiui, Belliard 99-101 kompleksas (komitetai) ir Berlaymont (Komisija) padėjo išspręsti pasirengimo stojimui laikotarpio poreikių klausimą. |
| --- | --- |

7.

Tai iš dalies paaiškina, kodėl institucijos nepatenkino savo galutinių poreikių nuo 2004 m. plėtros iki 2006 m. rugsėjo mėn. Tuo laikotarpiu institucijos sudarė trumpalaikės nuomos sutartis, kad iki savo pagrindinių projektų pabaigos išspręstų aprūpinimo patalpomis klausimą. Dėl patalpų Briuselyje, Taryba ir Parlamentas 2003 m. kovo mėn. ir 2004 m. spalio mėn. pasirašė sutartis naujiems pastatams. Šie pastatai (Tarybos Lex ir Parlamento D4-D5 pastatai) turėtų būti baigti 2006 m. gruodžio mėn. ir 2008 m. sausio mėn. 2004 m. atiduoti naudoti pastatai, pavyzdžiui, Belliard 99-101 kompleksas (komitetai) ir Berlaymont (Komisija) padėjo išspręsti pasirengimo stojimui laikotarpio poreikių klausimą.

| 8. | Be to, pastatų projektams, visų pirma statyboms ir sprendimų priėmimo procedūroms, reikia daug laiko. Institucijos dėjo tam tikras pastangas, kad išspręstu šias problemas:






  — | nors institucijos atskirai rengė patalpų planavimą 2004 m. plėtrai, jos pateikė suderintas administracinių išlaidų ir darbuotojų skaičiaus padidėjimo sąmatas, |
| --- | --- | --- |

8.

Be to, pastatų projektams, visų pirma statyboms ir sprendimų priėmimo procedūroms, reikia daug laiko. Institucijos dėjo tam tikras pastangas, kad išspręstu šias problemas:

—

nors institucijos atskirai rengė patalpų planavimą 2004 m. plėtrai, jos pateikė suderintas administracinių išlaidų ir darbuotojų skaičiaus padidėjimo sąmatas,

| — | nuo 2003 m. Komisija rengė „Daugiametės politikos sistemą“, skirtą numatyti pastatų poreikius Briuselyje 10 metų. Ji galėtų būti koordinuoto ilgalaikio programavimo pagrindas. |
| --- | --- |

—

nuo 2003 m. Komisija rengė „Daugiametės politikos sistemą“, skirtą numatyti pastatų poreikius Briuselyje 10 metų. Ji galėtų būti koordinuoto ilgalaikio programavimo pagrindas.

Pastatų politika

| 9. | Nepaisant institucijų pastangų, jos nenustatė bendros Bendrijos pastatų politikos ir kiekviena savo politiką parengė atskirai (5). Tačiau du principai yra bendri visoms institucijoms: pastatų ilgalaikiam įsigijimui teikiama pirmenybė ir noras suburti panašiose srityse dirbančias tarnybas. |
| --- | --- |

9.

Nepaisant institucijų pastangų, jos nenustatė bendros Bendrijos pastatų politikos ir kiekviena savo politiką parengė atskirai (5). Tačiau du principai yra bendri visoms institucijoms: pastatų ilgalaikiam įsigijimui teikiama pirmenybė ir noras suburti panašiose srityse dirbančias tarnybas.

| 10. | Nuo 1996 m. visos institucijos pirmenybę teikė pastatų įsigijimui, o ne ilgalaikei nuomai. Institucijų atliktos ir jų patirtimi pagrįstos studijos parodė, kad patalpų biurams įsigijimas kainuoja 40–50 % pigiau nei nuoma (6). Be to, įsigydamos pastatus institucijos gali pasinaudoti atleidimo nuo mokesčių galimybe pagal 1965 m. balandžio 8 d. Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolą. 2005 m. sausio 1 d. institucijos nuomojosi 38 % visų jų užimamų patalpų (7). |
| --- | --- |

10.

Nuo 1996 m. visos institucijos pirmenybę teikė pastatų įsigijimui, o ne ilgalaikei nuomai. Institucijų atliktos ir jų patirtimi pagrįstos studijos parodė, kad patalpų biurams įsigijimas kainuoja 40–50 % pigiau nei nuoma (6). Be to, įsigydamos pastatus institucijos gali pasinaudoti atleidimo nuo mokesčių galimybe pagal 1965 m. balandžio 8 d. Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolą. 2005 m. sausio 1 d. institucijos nuomojosi 38 % visų jų užimamų patalpų (7).

| 11. | Institucijoms taikant pirmenybės teikimo pastatų įsigijimui politiką neseniai kai kurie daugelį metų nuomojami pastatai buvo nupirkti. Nepaisant nuo 1979 m. Audito Rūmų pateiktų rekomendacijų (8), institucijos sudarė nuomos sutartis, kuriose nėra pateikiamas po investicijos nuvertėjimo sumažintas nuomos mokestis arba nėra įtraukta galimybė įsigyti pastatą kaina, į kurią jau būtų įtraukta sumokėta nuoma. Tokiu būdu institucijos negalėjo derėtis dėl kainos, mažesnės už rinkos vertę. Tačiau pasinaudojus politiniu susitarimu su savininku (Liuksemburgo Vyriausybe) Parlamentui pavyko šiek tiek sumažinti KAD pastato kainą. |
| --- | --- |

11.

Institucijoms taikant pirmenybės teikimo pastatų įsigijimui politiką neseniai kai kurie daugelį metų nuomojami pastatai buvo nupirkti. Nepaisant nuo 1979 m. Audito Rūmų pateiktų rekomendacijų (8), institucijos sudarė nuomos sutartis, kuriose nėra pateikiamas po investicijos nuvertėjimo sumažintas nuomos mokestis arba nėra įtraukta galimybė įsigyti pastatą kaina, į kurią jau būtų įtraukta sumokėta nuoma. Tokiu būdu institucijos negalėjo derėtis dėl kainos, mažesnės už rinkos vertę. Tačiau pasinaudojus politiniu susitarimu su savininku (Liuksemburgo Vyriausybe) Parlamentui pavyko šiek tiek sumažinti KAD pastato kainą.

1 langelis2006 m. rugsėjo mėn. Parlamentas nusprendė įsigyti jo užimamus pastatus Strasbūre (IPE 1, 2 ir 3) už 143,125 mln. eurų. Nustatant įsigijimo kainą nebuvo atsižvelgta į anksčiau mokėtą nuomą.

| 12. | Komisijos politika – įsigyti didžiuosius pastatus ar jų kompleksus ir nuomotis mažesnius ir strategiškai ne tokius svarbius pastatus (9). Tačiau kai kurių didelių pastatų atveju (žr. pavyzdį 2 langelyje), savininkai nesutiko sudaryti ilgalaikių nuomos sutarčių su įsigijimo galimybe. |
| --- | --- |

12.

Komisijos politika – įsigyti didžiuosius pastatus ar jų kompleksus ir nuomotis mažesnius ir strategiškai ne tokius svarbius pastatus (9). Tačiau kai kurių didelių pastatų atveju (žr. pavyzdį 2 langelyje), savininkai nesutiko sudaryti ilgalaikių nuomos sutarčių su įsigijimo galimybe.

2 langelis2004 m. gegužės mėn. Komisija pasirašė uzufrukto sutartį dėl Mondriano pastato 15 metų, kuri ilgiausiai galėtų būti atnaujinta iki 30 metų. Sutartyje nebuvo numatyta jokia įsigijimo galimybė, tačiau nustatyta metinė 4,8 mln. eurų suma, kuriai taikoma indeksacija. Komisijos ekspertų apskaičiuota Mondriano rinkos vertė sudarė apie 61,7 mln. eurų. Jei Komisija būtų derėjusis dėl panašaus pastato įsigijimo už tokią vertę taikydama, pavyzdžiui, „įgyjamosios ilgalaikės nuomos“ formą (institucijų plačiai taikomą ilgalaikės nuomos su įsigijimo galimybe rūšį), metinė įmoka galėjo būti 3,25 mln. eurų mažesnė (10).

Pastatų atranka ir vietos parinkimas

| 13. | Visos institucijos savo susijusias tarnybas nori turėti kiek įmanoma arčiau viena kitos, paprastai dideliuose pastatuose, kad būtų sukurta masto ekonomija (pvz., paslaugų, komunikacijų, priežiūros), tačiau kai kurios tarnybos galėtų būti kitur. Todėl didžioji projektų dalis vykdoma institucijų pagrindinių pastatų vietoje ar šalia jų. Šis būdas turi ir praktinių privalumų, ir finansinių trūkumų: institucijos nelabai turi iš ko rinktis, rinka gali lengvai nuspėti institucijų sprendimus ir laisvi sklypai gali pabrangti dėl didelės pastatų paklausos toje vietoje. Tokiu būdu Briuselyje beveik visų institucijų biurų patalpos yra vadinamame Europos kvartale, kur jie užima apie 50 % viso biurų ploto (11). |
| --- | --- |

13.

Visos institucijos savo susijusias tarnybas nori turėti kiek įmanoma arčiau viena kitos, paprastai dideliuose pastatuose, kad būtų sukurta masto ekonomija (pvz., paslaugų, komunikacijų, priežiūros), tačiau kai kurios tarnybos galėtų būti kitur. Todėl didžioji projektų dalis vykdoma institucijų pagrindinių pastatų vietoje ar šalia jų. Šis būdas turi ir praktinių privalumų, ir finansinių trūkumų: institucijos nelabai turi iš ko rinktis, rinka gali lengvai nuspėti institucijų sprendimus ir laisvi sklypai gali pabrangti dėl didelės pastatų paklausos toje vietoje. Tokiu būdu Briuselyje beveik visų institucijų biurų patalpos yra vadinamame Europos kvartale, kur jie užima apie 50 % viso biurų ploto (11).

| 14. | 1996 m. Komisija pripažino, kad dėl pastatų koncentracijos Europos kvartale Briuselyje pakilo rinkos kainos, ir nusprendė ieškoti pigesnių vietų. 2003 m. Komisija atliko tyrimą, siekdama sužinoti, ar verta šiame kvartale ir toliau turėti savo generalinius direktoratus ir tarnybas. Buvo padaryta išvada, kad kai kurių Komisijos generalinių direktoratų ir tarnybų, kuriuose dirba apie 40 % darbuotojų, nebuvo būtina įkurdinti Europos kvartale. Tačiau ji, kaip ir kitos institucijos, daugumą savo biurų ir toliau ten įkurdindavo. Vis dėlto 2006 m. Komisija šioje vietoje užimamo savo biurų ploto dalį sumažino nuo 90 % iki 82 %. |
| --- | --- |

14.

1996 m. Komisija pripažino, kad dėl pastatų koncentracijos Europos kvartale Briuselyje pakilo rinkos kainos, ir nusprendė ieškoti pigesnių vietų. 2003 m. Komisija atliko tyrimą, siekdama sužinoti, ar verta šiame kvartale ir toliau turėti savo generalinius direktoratus ir tarnybas. Buvo padaryta išvada, kad kai kurių Komisijos generalinių direktoratų ir tarnybų, kuriuose dirba apie 40 % darbuotojų, nebuvo būtina įkurdinti Europos kvartale. Tačiau ji, kaip ir kitos institucijos, daugumą savo biurų ir toliau ten įkurdindavo. Vis dėlto 2006 m. Komisija šioje vietoje užimamo savo biurų ploto dalį sumažino nuo 90 % iki 82 %.

| 15. | Glaudus bendradarbiavimas su nacionalinėmis institucijomis taip pat buvo vienas iš institucijų pastatų politikos tikslų. Padėtis Briuselyje ir Liuksemburge skiriasi. Briuselyje dėl naujausių sutarčių institucijos derėjosi individualiai su privačiais užsakovais. Liuksemburge visos institucijos, išskyrus Komisiją, gavo nacionalinių institucijų paramą, t. y. nemokamą žemę jų pagrindiniams pastatams Kirchberge. Komisija vis dar nėra nustačiusi savo pastatų politikos Liuksemburge ir nėra aišku, kur ir kada galutinai įsikurs jos pagrindinis pastatas. Šiuo metu vyksta diskusijos su Liuksemburgo valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

15.

Glaudus bendradarbiavimas su nacionalinėmis institucijomis taip pat buvo vienas iš institucijų pastatų politikos tikslų. Padėtis Briuselyje ir Liuksemburge skiriasi. Briuselyje dėl naujausių sutarčių institucijos derėjosi individualiai su privačiais užsakovais. Liuksemburge visos institucijos, išskyrus Komisiją, gavo nacionalinių institucijų paramą, t. y. nemokamą žemę jų pagrindiniams pastatams Kirchberge. Komisija vis dar nėra nustačiusi savo pastatų politikos Liuksemburge ir nėra aišku, kur ir kada galutinai įsikurs jos pagrindinis pastatas. Šiuo metu vyksta diskusijos su Liuksemburgo valdžios institucijomis.

Informacijos valdymas

| 16. | Išsami ir tiksli informacija apie reikalingas patalpas ir darbuotojus, kuriems tos patalpos skiriamos, yra pagrindinė planavimo sąlyga. |
| --- | --- |

16.

Išsami ir tiksli informacija apie reikalingas patalpas ir darbuotojus, kuriems tos patalpos skiriamos, yra pagrindinė planavimo sąlyga.

| 17. | Siekiant numatyti biudžetinius poreikius ir suplanuoti aprūpinimą pastatais, institucijos turi žinoti, kiek žmonių šiuo metu dirba biuruose ir tokiu būdu nustatyti turimų biurų plotą. Jei nėra oficialesnių duomenų apie užimamus pastatus, Komisija, norėdama nustatyti tikrąją padėtį, naudoja elektroninio pašto adresų ir telefonų sąrašą, nes šie duomenys laikomi patikimiausiu šaltiniu. Patalpų poreikių vertinimas trumpuoju laikotarpiu taip pat yra sunkus uždavinys, nes šie poreikiai gali būti pervertinti ar įvertinti nepakankamai. Pavyzdžiui, naujų, su 2004 m. plėtra susijusių darbuotojų įdarbinimo procedūros užtruko ilgiau, nei buvo numatyta pradžioje. Viena vertus, Komisija Liuksemburge pervertino savo poreikius, todėl HITEC pastatas buvo išnuomotas skubotai (jis buvo tuščias beveik metus, o jo nuoma kainavo 1,14 mln. eurų). Kita vertus, Parlamentas dėl nepakankamo savo poreikių 2001 m. įvertinimo ir dėl naujų vėlesniais metais iškilusių poreikių 2004 ir 2005 m. turėjo skubiai išsinuomoti apie 30 000 m2 plotą (12). |
| --- | --- |

17.

Siekiant numatyti biudžetinius poreikius ir suplanuoti aprūpinimą pastatais, institucijos turi žinoti, kiek žmonių šiuo metu dirba biuruose ir tokiu būdu nustatyti turimų biurų plotą. Jei nėra oficialesnių duomenų apie užimamus pastatus, Komisija, norėdama nustatyti tikrąją padėtį, naudoja elektroninio pašto adresų ir telefonų sąrašą, nes šie duomenys laikomi patikimiausiu šaltiniu. Patalpų poreikių vertinimas trumpuoju laikotarpiu taip pat yra sunkus uždavinys, nes šie poreikiai gali būti pervertinti ar įvertinti nepakankamai. Pavyzdžiui, naujų, su 2004 m. plėtra susijusių darbuotojų įdarbinimo procedūros užtruko ilgiau, nei buvo numatyta pradžioje. Viena vertus, Komisija Liuksemburge pervertino savo poreikius, todėl HITEC pastatas buvo išnuomotas skubotai (jis buvo tuščias beveik metus, o jo nuoma kainavo 1,14 mln. eurų). Kita vertus, Parlamentas dėl nepakankamo savo poreikių 2001 m. įvertinimo ir dėl naujų vėlesniais metais iškilusių poreikių 2004 ir 2005 m. turėjo skubiai išsinuomoti apie 30 000 m2 plotą (12).

| 18. | Vykdant efektyvų ekonominį planavimą būtina lyginti alternatyvius sprendimus. Institucijų atliktas išlaidų pastatams palyginimas parodė, kad jos naudoja skirtingus kriterijus biurų patalpų ir išlaidų apskaičiavimui, todėl yra sunku naudoti bendrus palyginamajai analizei ir vietiniam naudojimui skirtus rodiklius (13). Kadangi duomenys apie plotus ir išlaidas skiriasi, yra sunku palyginti kvadratinio metro nuomos išlaidas tarp institucijų ar su rinkos verte. |
| --- | --- |

18.

Vykdant efektyvų ekonominį planavimą būtina lyginti alternatyvius sprendimus. Institucijų atliktas išlaidų pastatams palyginimas parodė, kad jos naudoja skirtingus kriterijus biurų patalpų ir išlaidų apskaičiavimui, todėl yra sunku naudoti bendrus palyginamajai analizei ir vietiniam naudojimui skirtus rodiklius (13). Kadangi duomenys apie plotus ir išlaidas skiriasi, yra sunku palyginti kvadratinio metro nuomos išlaidas tarp institucijų ar su rinkos verte.

| 19. | Vertinant biurų patalpų poreikius ir suteikiant plotą, dažniausiai institucijų naudojamas standartas yra 35 m2 asmeniui. Tokiu būdu nėra atsižvelgiama į pastatų charakteristikas (iš tikrųjų turimas biuro patalpas, biurų ar bendrųjų erdvių dydį). Suprasdamos šiuos informacijos valdymo trūkumus, institucijos ėmėsi tam tikrų veiksmų:






  — | Komisija baigia rengti Aprūpinimo patalpomis sąlygų vadovą, kuriame siekiama nustatyti racionalesnius patalpų skyrimo savo generaliniams direktoratams ir tarnyboms kriterijus. Ji taip pat baigė savo 2006 m. užimamų pastatų inventorizaciją, |
| --- | --- | --- |

19.

Vertinant biurų patalpų poreikius ir suteikiant plotą, dažniausiai institucijų naudojamas standartas yra 35 m2 asmeniui. Tokiu būdu nėra atsižvelgiama į pastatų charakteristikas (iš tikrųjų turimas biuro patalpas, biurų ar bendrųjų erdvių dydį). Suprasdamos šiuos informacijos valdymo trūkumus, institucijos ėmėsi tam tikrų veiksmų:

—

Komisija baigia rengti Aprūpinimo patalpomis sąlygų vadovą, kuriame siekiama nustatyti racionalesnius patalpų skyrimo savo generaliniams direktoratams ir tarnyboms kriterijus. Ji taip pat baigė savo 2006 m. užimamų pastatų inventorizaciją,

| — | 2006 m. kovo mėn. institucijos Briuselyje nusprendė sudaryti darbo grupę, kurios pirmoji užduotis būtų susitarti dėl bendro įvairių tipų ploto ir išlaidų metodo bei pastarųjų apibrėžties. |
| --- | --- |

—

2006 m. kovo mėn. institucijos Briuselyje nusprendė sudaryti darbo grupę, kurios pirmoji užduotis būtų susitarti dėl bendro įvairių tipų ploto ir išlaidų metodo bei pastarųjų apibrėžties.

Finansavimas ir išlaidos

| 20. | Pastatai turėtų būti įsigyjami ar perkami atsižvelgiant į poreikius, ES mokesčių mokėtojams užtikrinant minimalias išlaidas. Audito Rūmai išnagrinėjo tris klausimus:






  — | Ar konkursų procedūros buvo taikomos tinkamai ir ar jos buvo veiksmingos? |
| --- | --- | --- |

20.

Pastatai turėtų būti įsigyjami ar perkami atsižvelgiant į poreikius, ES mokesčių mokėtojams užtikrinant minimalias išlaidas. Audito Rūmai išnagrinėjo tris klausimus:

—

Ar konkursų procedūros buvo taikomos tinkamai ir ar jos buvo veiksmingos?

| — | Ar buvo tinkamai parengtos pastatų sutartinės sąlygos, įskaitant įsigijimo kainą? |
| --- | --- |

—

Ar buvo tinkamai parengtos pastatų sutartinės sąlygos, įskaitant įsigijimo kainą?

| — | Ar pasirinktas pastatų finansavimo būdas buvo ekonomiškas, atsižvelgiant į biudžetinius suvaržymus? |
| --- | --- |

—

Ar pasirinktas pastatų finansavimo būdas buvo ekonomiškas, atsižvelgiant į biudžetinius suvaržymus?

Konkursų procedūros

| 21. | Pagal Finansinio reglamento 89 straipsnio 2 dalį „visoms viešųjų pirkimų sutartims sudaryti skelbiami konkursai siekiant užtikrinti kuo didesnę konkurenciją, išskyrus atvejus, kai taikoma derybų procedūra“. Derybų procedūra gali būti taikoma tuomet, kai yra ištirta vietos rinka, įsigyjant ar nuomojant esamus pastatus („statybos sutartys“) (14). Tikrintų projektų atveju derybų procedūra taip pat buvo taikoma su pastato statyba, renovacija ar svarbiais įrengimo darbais susijusioms sutartims, kurios yra „darbų sutartys“ ir kurioms nėra taikoma minėta išlyga kaip „statybos sutartyse“. Atviri ir konkurencingi sutarčių sudarymo būdai padeda viešojo valdymo institucijoms pritraukti daugiau galimų konkurso dalyvių ir sulaukti naudingesnių pasiūlymų (15). |
| --- | --- |

21.

Pagal Finansinio reglamento 89 straipsnio 2 dalį „visoms viešųjų pirkimų sutartims sudaryti skelbiami konkursai siekiant užtikrinti kuo didesnę konkurenciją, išskyrus atvejus, kai taikoma derybų procedūra“. Derybų procedūra gali būti taikoma tuomet, kai yra ištirta vietos rinka, įsigyjant ar nuomojant esamus pastatus („statybos sutartys“) (14). Tikrintų projektų atveju derybų procedūra taip pat buvo taikoma su pastato statyba, renovacija ar svarbiais įrengimo darbais susijusioms sutartims, kurios yra „darbų sutartys“ ir kurioms nėra taikoma minėta išlyga kaip „statybos sutartyse“. Atviri ir konkurencingi sutarčių sudarymo būdai padeda viešojo valdymo institucijoms pritraukti daugiau galimų konkurso dalyvių ir sulaukti naudingesnių pasiūlymų (15).

| 22. | Tik nedaugeliu atvejų institucijos apie pastatų projektus paskelbė Oficialiajame leidinyje, tokiu būdu nesuteikiant galimybės didesniam galimų konkurso dalyvių skaičiui parodyti savo susidomėjimą (16). Vienintelis projektas, kuriam buvo paskelbtas atviras darbų atlikimo konkursas, yra Teisingumo Teismo priestato statyba, vykdoma kartu su Liuksemburgo vyriausybe, kuri yra susitariančioji institucija ir laikosi nacionalinės teisės aktų nuostatų. |
| --- | --- |

22.

Tik nedaugeliu atvejų institucijos apie pastatų projektus paskelbė Oficialiajame leidinyje, tokiu būdu nesuteikiant galimybės didesniam galimų konkurso dalyvių skaičiui parodyti savo susidomėjimą (16). Vienintelis projektas, kuriam buvo paskelbtas atviras darbų atlikimo konkursas, yra Teisingumo Teismo priestato statyba, vykdoma kartu su Liuksemburgo vyriausybe, kuri yra susitariančioji institucija ir laikosi nacionalinės teisės aktų nuostatų.

| 23. | Institucijos dažnai taikė derybų (apie tai neskelbdamos), o ne Finansiniame reglamente ir viešųjų pirkimų direktyvose numatytą įprastą konkurso procedūrą. Todėl kainos, kurias jos moka už pastatų statybą ar už darbus, susijusius su pastatais, kuriuos jos užima, nebuvo nustatytos laikantis atviros konkurencijos sąlygų. |
| --- | --- |

23.

Institucijos dažnai taikė derybų (apie tai neskelbdamos), o ne Finansiniame reglamente ir viešųjų pirkimų direktyvose numatytą įprastą konkurso procedūrą. Todėl kainos, kurias jos moka už pastatų statybą ar už darbus, susijusius su pastatais, kuriuos jos užima, nebuvo nustatytos laikantis atviros konkurencijos sąlygų.

Sutartinių sąlygų, įsigijimo kainos ir nuomos nustatymas

| 24. | Jei netaikomos konkurencingos konkursų procedūros, pagrindinis įsigijimo ir nuomos kainos nustatymo faktorius yra derybos su užsakovais. Pastatų, skirtų specifiniams institucijų poreikiams kaina ar ilgalaikė nuoma neturėtų viršyti statybos išlaidų (įskaitant pagrįstą privačių užsakovų pelną) (17). |
| --- | --- |

24.

Jei netaikomos konkurencingos konkursų procedūros, pagrindinis įsigijimo ir nuomos kainos nustatymo faktorius yra derybos su užsakovais. Pastatų, skirtų specifiniams institucijų poreikiams kaina ar ilgalaikė nuoma neturėtų viršyti statybos išlaidų (įskaitant pagrįstą privačių užsakovų pelną) (17).

| 25. | Teisingumo Teismas, Parlamentas ir Tarybas savo svarbiausias sutartis (dėl Rūmų priestato, D4-D5 ir Lex pastatų) sudarė remdamosi statybos išlaidomis. |
| --- | --- |

25.

Teisingumo Teismas, Parlamentas ir Tarybas savo svarbiausias sutartis (dėl Rūmų priestato, D4-D5 ir Lex pastatų) sudarė remdamosi statybos išlaidomis.

| 26. | Teisingumo Teismo pagrindinio pastato priestato, kuris šiuo metu statomas, atveju pastato įsigijimo kaina sutaps su esamomis statybos išlaidomis. Pagal pagrindų sutartį, siekiant nustatyti pastato kainą, nepriklausomas ekspertas turi atlikti finansinių ataskaitų ir išlaidų auditą. Praėjus daugiau nei dvejiems metams nuo darbų pradžios ekspertas vis dar nėra paskirtas. Todėl padidėja rizika, kad nebus nustatytos ankstyvos problemos ir išlaidų padidėjimas. Ši rizika dar didesnė dėl to, kad pradinėje pagrindų sutartyje yra nustatyti tik pagrindiniai principai, tačiau nėra tiksliai apibrėžtos su kontrole, terminais, baudomis ir biudžetiniais sunkumais susijusios procedūros (18). |
| --- | --- |

26.

Teisingumo Teismo pagrindinio pastato priestato, kuris šiuo metu statomas, atveju pastato įsigijimo kaina sutaps su esamomis statybos išlaidomis. Pagal pagrindų sutartį, siekiant nustatyti pastato kainą, nepriklausomas ekspertas turi atlikti finansinių ataskaitų ir išlaidų auditą. Praėjus daugiau nei dvejiems metams nuo darbų pradžios ekspertas vis dar nėra paskirtas. Todėl padidėja rizika, kad nebus nustatytos ankstyvos problemos ir išlaidų padidėjimas. Ši rizika dar didesnė dėl to, kad pradinėje pagrindų sutartyje yra nustatyti tik pagrindiniai principai, tačiau nėra tiksliai apibrėžtos su kontrole, terminais, baudomis ir biudžetiniais sunkumais susijusios procedūros (18).

| 27. | Komisija ir komitetai dėl įsigijimo kainos ir ilgalaikės nuomos derėjosi atsižvelgdamos ne į statybos išlaidas, o į rinkos sąlygas, nes institucijos turėjo varžytis su kitais pirkėjais. Nekilnojamo turto sektoriuje yra įprasta pastatus vertinti pagal esamos ar numatomos nuomos vertės kapitalizaciją. Ši vertė turi būti nustatyta atsižvelgiant į visus su atleidimu nuo mokesčių, kuris institucijoms (19) suteikiamas pagal PPI, privalumus (3 ir 4 langeliuose pateikiami konkretūs kai kurių pastatų vertės nustatymo pavyzdžiai). |
| --- | --- |

27.

Komisija ir komitetai dėl įsigijimo kainos ir ilgalaikės nuomos derėjosi atsižvelgdamos ne į statybos išlaidas, o į rinkos sąlygas, nes institucijos turėjo varžytis su kitais pirkėjais. Nekilnojamo turto sektoriuje yra įprasta pastatus vertinti pagal esamos ar numatomos nuomos vertės kapitalizaciją. Ši vertė turi būti nustatyta atsižvelgiant į visus su atleidimu nuo mokesčių, kuris institucijoms (19) suteikiamas pagal PPI, privalumus (3 ir 4 langeliuose pateikiami konkretūs kai kurių pastatų vertės nustatymo pavyzdžiai).

3 langelisSPA3 pastato atveju, pastato rinkos vertę apskaičiavo konsultantas, atsižvelgęs į tam tikras mokesčių lengvatas. Tačiau į skaičiavimą jis neįtraukė sumažėjimo, susijusio su Komisijos atleidimu nuo PVM. Be to, skaičiavimas buvo pagrįstas neatidėliotina nuomos grąža, todėl vertė, palyginus su įprastine praktika, kurią taikant numatomas pradinis neužimamos vietos laikotarpis, padidėjo.Siekiant pasinaudoti PPI suteikiamoms mokesčių lengvatomis Mondrian pastatas buvo išnuomotas pagal uzufrukto sutartį. Uzufrukto nuoma buvo nustatyta pagal rinkos nuomos vertę, todėl atleidimo nuo PVM nauda neatsispindėjo nuomos kainoje ir Komisija turėjo papildomų priežiūros ir nedidelių remonto išlaidų (paprastai tai yra savininko atsakomybė). Be to, pagal šią sutartį nuomos išlaidos turėjo būti mažesnės dėl sutarties pobūdžio (ilgalaikė 15 metų nuoma) ir Komisijos mokumo.Dėl šių dviejų priežasčių Komisija mokėjo daugiau nei reikėtų.

| 28. | 18 ilgalaikių (27 metų) nuomos sutarčių su galimybe pirkti atveju (sutartis 1997–2001 m. parengė Komisija Briuselyje įgyjamosios ilgalaikės nuomos forma), įsigijimo kaina sutartyse nebuvo pateikta. Jose buvo nustatyta tik pirmosios įmokos suma ir įtrauktos automatinės indeksacijos išlygos, panašios į tas, kurios buvo taikomos nuomos sutartyse. Komisija šios praktikos būsimose sutartyse atsisakė ir laikėsi savo Vidaus audito tarnybos išvados, jog tokia praktika nėra tinkama. Tačiau su šia išvada nesutiko kitos institucijos, pavyzdžiui, komitetai, kurie ir toliau pastatų įsigijimą grindė indeksuota nuoma, o ne pastatų verte (20). |
| --- | --- |

28.

18 ilgalaikių (27 metų) nuomos sutarčių su galimybe pirkti atveju (sutartis 1997–2001 m. parengė Komisija Briuselyje įgyjamosios ilgalaikės nuomos forma), įsigijimo kaina sutartyse nebuvo pateikta. Jose buvo nustatyta tik pirmosios įmokos suma ir įtrauktos automatinės indeksacijos išlygos, panašios į tas, kurios buvo taikomos nuomos sutartyse. Komisija šios praktikos būsimose sutartyse atsisakė ir laikėsi savo Vidaus audito tarnybos išvados, jog tokia praktika nėra tinkama. Tačiau su šia išvada nesutiko kitos institucijos, pavyzdžiui, komitetai, kurie ir toliau pastatų įsigijimą grindė indeksuota nuoma, o ne pastatų verte (20).

4 langelisBelliard 99-101 pastato atveju, 2000 m. gruodžio mėn. pasirašytoje sutartyje (įgyjamoji ilgalaikė nuoma 27 metams) nėra nurodyta pirkimo kaina. Sutartyje nurodyta tik pirmoji metinė 8,28 mln. eurų įmoka, mokama nuo pastato atidavimo naudoti metų. Ši suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į nuomos kainą atviroje rinkoje ir indeksuota atsižvelgiant į infliacijos normą. Toks kainos nustatymo metodas nėra tinkamiausias ilgalaikei nuomai. Jei pastato rinkos vertė būtų buvusi įvertinta taikant Komisijos konsultantų metodą (žr. 3 langelį), ji būtų sudariusi apie 127 mln. eurų. Pagal šią sumą pirmoji metinė įmoka būtų buvusi 6,83 mln. eurų.

| 29. | Kai kuriais atvejais kainos yra nustatytos atsižvelgiant į politinius susitarimus. 1997 m. liepos 8 d. Europos Komisijos, Belgijos valstybės ir S.A. Berlaymont
  2000 pasirašytame susitarimo memorandume Komisija išreiškė ketinimą užimti Berlaymont pastatą. Tačiau šiame susitarime kaina, terminai ar atsakomybė už Berlaymont pastato remontą nebuvo nustatyti. Pagal naują 2001 m. liepos mėn. susitarimą Komisija 2002 m. spalio mėn. priėmė Belgijos valdymo institucijų pasiūlymą, nors kaina buvo didesnė už nustatytą rinkos kainą (21). |
| --- | --- |

29.

Kai kuriais atvejais kainos yra nustatytos atsižvelgiant į politinius susitarimus. 1997 m. liepos 8 d. Europos Komisijos, Belgijos valstybės ir S.A. Berlaymont
  2000 pasirašytame susitarimo memorandume Komisija išreiškė ketinimą užimti Berlaymont pastatą. Tačiau šiame susitarime kaina, terminai ar atsakomybė už Berlaymont pastato remontą nebuvo nustatyti. Pagal naują 2001 m. liepos mėn. susitarimą Komisija 2002 m. spalio mėn. priėmė Belgijos valdymo institucijų pasiūlymą, nors kaina buvo didesnė už nustatytą rinkos kainą (21).

| 30. | Susitariančiųjų šalių reikėtų prašyti garantijų, kad būtų užtikrinta tinkama sutarčių rengimo eiga iki galutinio jų patvirtinimo ir baudų mokėjimas, jei nesilaikoma terminų (22). Tačiau institucijos nenustatė aiškios politikos šioje srityje ir garantijų lygis ne visuomet buvo pakankamas. Gera praktika, pavyzdžiui, reikalavimas pateikti pripažintų techninės kontrolės įmonių išduotus darbų kokybės sertifikatus ir privalomus draudimo, apimančio statytojo teisinę atsakomybę, polisus, nebuvo taikoma koordinuotai (23). |
| --- | --- |

30.

Susitariančiųjų šalių reikėtų prašyti garantijų, kad būtų užtikrinta tinkama sutarčių rengimo eiga iki galutinio jų patvirtinimo ir baudų mokėjimas, jei nesilaikoma terminų (22). Tačiau institucijos nenustatė aiškios politikos šioje srityje ir garantijų lygis ne visuomet buvo pakankamas. Gera praktika, pavyzdžiui, reikalavimas pateikti pripažintų techninės kontrolės įmonių išduotus darbų kokybės sertifikatus ir privalomus draudimo, apimančio statytojo teisinę atsakomybę, polisus, nebuvo taikoma koordinuotai (23).

5 langelisEuroforumo pastato atveju Komisija turėjo sunkumų, nes pagal sutartį 95 % įvykdymo garantijos (2 500 000 eurų) turėjo būti panaikinta iš karto po to, kai pastatas buvo užimtas, palikus tik 125 000 eurų, jei reikėtų taisyti atsiradusius pastato, kuris buvo įvertintas daugiau nei 100 mln. eurų, defektus. D4-D5 pastatams Parlamentas taikė kitą metodą, kuris atrodo racionalesnis. Sutartyje numatyta, kad pakankamos kokybės garantijos bus suteiktos, atsižvelgiant į nustatytus defektus, tuomet, kai pastatas bus užimtas.2003 m. kovo 26 d. pradinėje sutartyje dėl Lex pastato (Taryba) nebuvo numatyta jokia banko garantija, kuri užtikrintų visišką pastato užbaigimą. 2006 m. gruodžio 20 d. pasirašytoje galutinėje sutartyje buvo nustatyta atitinkama banko garantija.

| 31. | Sutartyse yra numatyti laikotarpiai (pvz., 15 dienų SPA3, 25 dienos Euroforumo pastatui ir 30 dienų Berlaymont pastatui), per kuriuos institucijos, prieš keldamosi į pastatą, gali atlikti patikras, kad patikrintų, jog atlikti darbai atitinka numatytas sąlygas, o instaliacijos veikia tinkamai. Tačiau šie laikotarpiai yra per trumpi, kad būtų galima tinkamai atlikti visas reikalingas sudėtingų projektų patikras ir testus. |
| --- | --- |

31.

Sutartyse yra numatyti laikotarpiai (pvz., 15 dienų SPA3, 25 dienos Euroforumo pastatui ir 30 dienų Berlaymont pastatui), per kuriuos institucijos, prieš keldamosi į pastatą, gali atlikti patikras, kad patikrintų, jog atlikti darbai atitinka numatytas sąlygas, o instaliacijos veikia tinkamai. Tačiau šie laikotarpiai yra per trumpi, kad būtų galima tinkamai atlikti visas reikalingas sudėtingų projektų patikras ir testus.

Statybos projektų finansavimo būdai

| 32. | Pagal EB sutarties 282 straipsnį Europos bendrija gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti. Šiuo tikslu Bendrijai atstovauja Komisija. Tačiau pagal galiojančią teisinę sistemą (24) Bendrija paskolų imti negali. Tokiu būdu įsigydamos turtą institucijos turėjo pasinaudoti keliais alternatyviais finansavimo metodais. Su Bendrijos finansine nuoma įsigyjant žemę ir pastatus susiję įsipareigojimai 2005 m. gruodžio 31 d. pasiekė 1 803 mln. eurų (25). |
| --- | --- |

32.

Pagal EB sutarties 282 straipsnį Europos bendrija gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti. Šiuo tikslu Bendrijai atstovauja Komisija. Tačiau pagal galiojančią teisinę sistemą (24) Bendrija paskolų imti negali. Tokiu būdu įsigydamos turtą institucijos turėjo pasinaudoti keliais alternatyviais finansavimo metodais. Su Bendrijos finansine nuoma įsigyjant žemę ir pastatus susiję įsipareigojimai 2005 m. gruodžio 31 d. pasiekė 1 803 mln. eurų (25).

| 33. | Institucijos pastato statybos tiesioginė sutartis yra pats pigiausias būdas, tačiau tai yra sudėtinga, ilgai trunkanti ir techniškai sunki užduotis. Be to, statybos projektus sunku vykdyti dėl teisinės ir biudžetinės sistemos suvaržymų. Todėl statydamos savo pastatus institucijos kreipėsi į privačius užsakovus, o tam tikrais atvejais – į nacionalines institucijas. |
| --- | --- |

33.

Institucijos pastato statybos tiesioginė sutartis yra pats pigiausias būdas, tačiau tai yra sudėtinga, ilgai trunkanti ir techniškai sunki užduotis. Be to, statybos projektus sunku vykdyti dėl teisinės ir biudžetinės sistemos suvaržymų. Todėl statydamos savo pastatus institucijos kreipėsi į privačius užsakovus, o tam tikrais atvejais – į nacionalines institucijas.

| 34. | Institucijų naudoti metodai buvo brangesni ir mažiau skaidrūs nei atviras lėšų skolinimasis. Naujausi dideli projektai paprastai vykdomi taikant ilgalaikio įsigijimo su implicitine paskola būdą. Į sutarties kainą eksplicitiškai ar implicitiškai įtraukiamos finansinės išlaidos. Užsakovų už pastatų statybos finansavimą sumokėtos palūkanos priskaičiuojamos institucijoms ir jų procentinė dalis visuomet yra didesnė (26) už tą, kurią institucijos būtų gavusios tiesiogiai pagal konkursų procedūras, tarpininkaujant priimančiai šaliai ar Europos investicijų bankui (EIB). |
| --- | --- |

34.

Institucijų naudoti metodai buvo brangesni ir mažiau skaidrūs nei atviras lėšų skolinimasis. Naujausi dideli projektai paprastai vykdomi taikant ilgalaikio įsigijimo su implicitine paskola būdą. Į sutarties kainą eksplicitiškai ar implicitiškai įtraukiamos finansinės išlaidos. Užsakovų už pastatų statybos finansavimą sumokėtos palūkanos priskaičiuojamos institucijoms ir jų procentinė dalis visuomet yra didesnė (26) už tą, kurią institucijos būtų gavusios tiesiogiai pagal konkursų procedūras, tarpininkaujant priimančiai šaliai ar Europos investicijų bankui (EIB).

| 35. | Finansuodamas savo priestato projektą Teisingumo Teismas naudojo sudėtingą mechanizmą, įtraukdamas Liuksemburgo vyriausybę, privatų banką, tarpinę kompaniją ir EIB. Tarpinei kompanijai palankiomis finansinėmis sąlygomis (Euribor +0,01) pavyko iš EIB pasiskolinti 49 % projekto sumos. Tačiau šis mechanizmas taip pat yra rizikingas, nes Teisingumo Teismas nebuvo įtrauktas į konkursą, nedalyvavo išsamiose derybose dėl sutarties (jis iš anksto nesusitarė dėl išlygų ir galimybių) ir nepasirašė finansavimo sutarčių, nors jis ir turės finansinių išlaidų (pvz., palūkanų norma, valdymo mokestis). Teisingumo Teismo tarnybos išnagrinėjo Vyriausybės prižiūrimą su projekto finansavimo sutartimi susijusią procedūrą ir padarė išvadą, jog trūko konkurencijos. Nors EIB ir suteikia geras finansines sąlygas, jokia kita institucija ar jos statybų partneriai nesikreipė į šį banką dėl statybos projektų finansavimo. |
| --- | --- |

35.

Finansuodamas savo priestato projektą Teisingumo Teismas naudojo sudėtingą mechanizmą, įtraukdamas Liuksemburgo vyriausybę, privatų banką, tarpinę kompaniją ir EIB. Tarpinei kompanijai palankiomis finansinėmis sąlygomis (Euribor +0,01) pavyko iš EIB pasiskolinti 49 % projekto sumos. Tačiau šis mechanizmas taip pat yra rizikingas, nes Teisingumo Teismas nebuvo įtrauktas į konkursą, nedalyvavo išsamiose derybose dėl sutarties (jis iš anksto nesusitarė dėl išlygų ir galimybių) ir nepasirašė finansavimo sutarčių, nors jis ir turės finansinių išlaidų (pvz., palūkanų norma, valdymo mokestis). Teisingumo Teismo tarnybos išnagrinėjo Vyriausybės prižiūrimą su projekto finansavimo sutartimi susijusią procedūrą ir padarė išvadą, jog trūko konkurencijos. Nors EIB ir suteikia geras finansines sąlygas, jokia kita institucija ar jos statybų partneriai nesikreipė į šį banką dėl statybos projektų finansavimo.

| 36. | Komisija pradėjo taikyti būdą, kuriuo siekiama 2002 m. sumažinti finansines išlaidas. Kai kurių sandorių atveju sutartyse buvo numatyta, kad prieš akto pasirašymą pagal konkursų finansinėse rinkose procedūrą bus nustatyta palūkanų norma. Šia praktika pasekė Taryba, sudarydama sutartį dėl Lex pastato, tačiau jos netaikė Komisija toliau paminėtu atveju. |
| --- | --- |

36.

Komisija pradėjo taikyti būdą, kuriuo siekiama 2002 m. sumažinti finansines išlaidas. Kai kurių sandorių atveju sutartyse buvo numatyta, kad prieš akto pasirašymą pagal konkursų finansinėse rinkose procedūrą bus nustatyta palūkanų norma. Šia praktika pasekė Taryba, sudarydama sutartį dėl Lex pastato, tačiau jos netaikė Komisija toliau paminėtu atveju.

6 langelis2003 m. sausio mėn. Komisijos sutartyje nustatyta implicitinė palūkanų norma, skirta finansuoti Euroforumo pastato įsigijimą daugiau nei 30 metų buvo 5,65 %. SPA3 pastato finansavimui Komisija paskelbė konkursą ir 2003 m. vasario mėn. jai buvo pasiūlyta 5,01 %. palūkanų norma. Jei panašus konkursas būtų buvęs paskelbtas Euroforumo pastatui, dėl palūkanų normos sumažėjimo būtų sutaupyta apie 7,7 mln. eurų.

| 37. | Jei institucijos finansinių metų pabaigoje turi nepanaudotų asignavimų (dėl neįsisavintų lėšų kituose administraciniuose sektoriuose), šios lėšos dažnai panaudojamos su statybos projektais susijusiems nenumatytiems mokėjimams (žr. I priedą). Todėl galutinės išlaidos buvo daug didesnės nei skirtos pradžioje. Pavyzdžiui, 2005 m. tiek Parlamentas, tiek Taryba panaudojo 89 mln. eurų papildomų iš pervedimų gautų lėšų. |
| --- | --- |

37.

Jei institucijos finansinių metų pabaigoje turi nepanaudotų asignavimų (dėl neįsisavintų lėšų kituose administraciniuose sektoriuose), šios lėšos dažnai panaudojamos su statybos projektais susijusiems nenumatytiems mokėjimams (žr. I priedą). Todėl galutinės išlaidos buvo daug didesnės nei skirtos pradžioje. Pavyzdžiui, 2005 m. tiek Parlamentas, tiek Taryba panaudojo 89 mln. eurų papildomų iš pervedimų gautų lėšų.

| 38. | Pastaruosius du dešimtmečius Audito Rūmai kelis kartus pabrėžė, kad metinis nekilnojamo turto išlaidų metodas praktikoje trukdo apibrėžti ir įgyvendinti tinkamą investavimo politiką. 2005 m. gruodžio mėn. Audito Rūmai pakartojo savo rekomendaciją, kad diferencijuoti asignavimai, dėl kurių būtų daugiau lankstumo, turėtų būti panaudoti vykdant su pastatų įsigijimu ar statyba susijusias operacijas (27). |
| --- | --- |

38.

Pastaruosius du dešimtmečius Audito Rūmai kelis kartus pabrėžė, kad metinis nekilnojamo turto išlaidų metodas praktikoje trukdo apibrėžti ir įgyvendinti tinkamą investavimo politiką. 2005 m. gruodžio mėn. Audito Rūmai pakartojo savo rekomendaciją, kad diferencijuoti asignavimai, dėl kurių būtų daugiau lankstumo, turėtų būti panaudoti vykdant su pastatų įsigijimu ar statyba susijusias operacijas (27).

Institucijų bendradarbiavimas

| 39. | Poreikis įsigyti ir valdyti pastatus yra panašus visose ES institucijose. Efektyvus bendradarbiavimas padėtų pagerinti aprūpinimą jais ir sumažintų išlaidas sutelkus kompetenciją ir perkamąją galią. Audito Rūmai įvertino, ar institucijos įvardijo aktualias bendradarbiavimo sritis, apimančias bendrus jų pastatų politikos vertinimus, ir ar šis bendradarbiavimas buvo veiksmingas. |
| --- | --- |

39.

Poreikis įsigyti ir valdyti pastatus yra panašus visose ES institucijose. Efektyvus bendradarbiavimas padėtų pagerinti aprūpinimą jais ir sumažintų išlaidas sutelkus kompetenciją ir perkamąją galią. Audito Rūmai įvertino, ar institucijos įvardijo aktualias bendradarbiavimo sritis, apimančias bendrus jų pastatų politikos vertinimus, ir ar šis bendradarbiavimas buvo veiksmingas.

| 40. | Audito Rūmams pakartojus rekomendacijas dėl glaudesnio institucijų bendradarbiavimo, institucijų generaliniai sekretoriai sudarė pastatų politikos darbo grupę ir 2001 m. birželio mėn. patvirtino šios grupės pasiūlymą pagerinti institucijų bendradarbiavimą (28). Buvo pateikti konkretūs pasiūlymai dėl didesnio keitimosi informacija; bendros strategijos ryšiams su priimančiųjų valstybių narių valdžios institucijomis parengimo, o taip pat išvada dėl „būstinės susitarimų“, nustatančių institucijų ir priimančiųjų valstybių narių atitinkamas funkcijas ir atsakomybę; savitarpio pagalbos ir pastatų poveikio aplinkai įvertinimo, kuris paskatintų institucijų iniciatyvą įrengiant ir valdant pastatus. |
| --- | --- |

40.

Audito Rūmams pakartojus rekomendacijas dėl glaudesnio institucijų bendradarbiavimo, institucijų generaliniai sekretoriai sudarė pastatų politikos darbo grupę ir 2001 m. birželio mėn. patvirtino šios grupės pasiūlymą pagerinti institucijų bendradarbiavimą (28). Buvo pateikti konkretūs pasiūlymai dėl didesnio keitimosi informacija; bendros strategijos ryšiams su priimančiųjų valstybių narių valdžios institucijomis parengimo, o taip pat išvada dėl „būstinės susitarimų“, nustatančių institucijų ir priimančiųjų valstybių narių atitinkamas funkcijas ir atsakomybę; savitarpio pagalbos ir pastatų poveikio aplinkai įvertinimo, kuris paskatintų institucijų iniciatyvą įrengiant ir valdant pastatus.

| 41. | Buvo sudarytos tarpinstitucinės darbo grupės pastatų klausimams. Jos reguliariai renkasi Briuselyje ir Liuksemburge, tačiau jų sprendimai nepaskatino iniciatyvos ir nelabai padėjo sutaupyti (29). Tačiau kai kuriais konkrečiais atvejais viena institucija biuro patalpas pernuomojo kitai. Komisijos ir Parlamento bendradarbiavimas dalinantis atstovybių biurais valstybėse narėse bei su Infopoint biuru Briuselyje, nuomojamais biurais Niujorke ir Ženevoje susijęs Komisijos ir Tarybos bendradarbiavimas buvo produktyvus. Du komitetai įkūrė bendras tarnybas, kurios valdo bendros svarbos sritis. Dėl šio institucijų bendradarbiavimo buvo galima rengti bendrą pastatų politikos programą ir bendrą Komitetų poreikių vertinimą. Tačiau kitose bendros svarbos srityse institucijos nebendradarbiavo. Audito Rūmų atliktas auditas parodė, kad institucijos nei kartu, nei kiekviena atskirai neatliko institucijų pastatų politikos vertinimo. |
| --- | --- |

41.

Buvo sudarytos tarpinstitucinės darbo grupės pastatų klausimams. Jos reguliariai renkasi Briuselyje ir Liuksemburge, tačiau jų sprendimai nepaskatino iniciatyvos ir nelabai padėjo sutaupyti (29). Tačiau kai kuriais konkrečiais atvejais viena institucija biuro patalpas pernuomojo kitai. Komisijos ir Parlamento bendradarbiavimas dalinantis atstovybių biurais valstybėse narėse bei su Infopoint biuru Briuselyje, nuomojamais biurais Niujorke ir Ženevoje susijęs Komisijos ir Tarybos bendradarbiavimas buvo produktyvus. Du komitetai įkūrė bendras tarnybas, kurios valdo bendros svarbos sritis. Dėl šio institucijų bendradarbiavimo buvo galima rengti bendrą pastatų politikos programą ir bendrą Komitetų poreikių vertinimą. Tačiau kitose bendros svarbos srityse institucijos nebendradarbiavo. Audito Rūmų atliktas auditas parodė, kad institucijos nei kartu, nei kiekviena atskirai neatliko institucijų pastatų politikos vertinimo.

7 langelisTeisingumo Teismo pagrindinio pastato Liuksemburge priestato, kurį ketinama užbaigti 2008 m., dalis statoma žemėje, kurią anksčiau buvo užėmęs Komisijos „Kubo“ pastatas. „Kubo“ pastate buvo įsikūręs Komisijos informatikos centras. Nors Komisija 1999 m. žinojo, kad turi palikti „Kubo“ pastatą, ji negalėjo rasti naujų patalpų iki 2004 m., todėl buvo vėluojama vykdyti Teisingumo Teismo projektą.Nors Belliard 99-101 kompleksas buvo atlaisvintas 1998 m., iki 2004 m. institucijos (pirma Parlamentas, paskui komitetai, kurie privalėjo perimti nuomos sutartį iš Parlamento (30)) mokėjo maždaug 6 mln. eurų metinę nuomą už tuščią pastatą.

| 42. | Audito Rūmų nuomone, institucijos, o ypač Komisija, turėtų sudaryti „būstinės susitarimus“ su priimančiųjų šalių valdžios institucijomis. Tačiau „būstinės susitarimas“ nebuvo sudarytas nė vienai pagrindinei institucijų vietai. Institucijos ir toliau atskirai derėjosi dėl statybos projektų su priimančiosiomis šalimis ir joms buvo suteiktos skirtingos sąlygos. |
| --- | --- |

42.

Audito Rūmų nuomone, institucijos, o ypač Komisija, turėtų sudaryti „būstinės susitarimus“ su priimančiųjų šalių valdžios institucijomis. Tačiau „būstinės susitarimas“ nebuvo sudarytas nė vienai pagrindinei institucijų vietai. Institucijos ir toliau atskirai derėjosi dėl statybos projektų su priimančiosiomis šalimis ir joms buvo suteiktos skirtingos sąlygos.

| 43. | Institucijos neatliko tarpinstitucinio pastatų poveikio aplinkai įvertinimo, nors tai ir buvo rekomendavę generaliniai sekretoriai. Vis dėlto Komisija įgyvendino kelias Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (31) iniciatyvas, šiuo metu kitos institucijos pasekė jos pavyzdžiu ir atliko kai kurių savo pastatų aplinkosaugos auditą. Planuodamos savo pastatų politiką institucijos ypatingą dėmesį skyrė energijos suvartojimui ir energiniam naudingumui. Tačiau išnagrinėjus pastatų projektus paaiškėjo, kad nebuvo atliktos techninės, poveikio aplinkai ir ekonominės galimybių studijos, susijusios su alternatyviomis sistemomis ir technikomis, kurios pagerintų pastatų energinį naudingumą atsižvelgiant į jos suvartojimą pagal direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo (32) reikalavimus. Taip pat nebuvo atlikta ekonominės naudos analizė, siekiant įvertinti įvairias šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo galimybes, atsižvelgiant į numatytas ilgalaikės priežiūros išlaidas ir energijos suvartojimą. Vis dėlto 2004 m. Komisija į savo procedūras įtraukė reikalavimą atlikti tokią ekonominės naudos analizę ir šiuo metu rengia visų, visą pastato gyvavimo laikotarpį turėtų išlaidų („gyvavimo ciklo išlaidų“) vertinimo metodologiją. Reikėtų, kad ja susidomėtų visos institucijos. |
| --- | --- |

43.

Institucijos neatliko tarpinstitucinio pastatų poveikio aplinkai įvertinimo, nors tai ir buvo rekomendavę generaliniai sekretoriai. Vis dėlto Komisija įgyvendino kelias Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (31) iniciatyvas, šiuo metu kitos institucijos pasekė jos pavyzdžiu ir atliko kai kurių savo pastatų aplinkosaugos auditą. Planuodamos savo pastatų politiką institucijos ypatingą dėmesį skyrė energijos suvartojimui ir energiniam naudingumui. Tačiau išnagrinėjus pastatų projektus paaiškėjo, kad nebuvo atliktos techninės, poveikio aplinkai ir ekonominės galimybių studijos, susijusios su alternatyviomis sistemomis ir technikomis, kurios pagerintų pastatų energinį naudingumą atsižvelgiant į jos suvartojimą pagal direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo (32) reikalavimus. Taip pat nebuvo atlikta ekonominės naudos analizė, siekiant įvertinti įvairias šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo galimybes, atsižvelgiant į numatytas ilgalaikės priežiūros išlaidas ir energijos suvartojimą. Vis dėlto 2004 m. Komisija į savo procedūras įtraukė reikalavimą atlikti tokią ekonominės naudos analizę ir šiuo metu rengia visų, visą pastato gyvavimo laikotarpį turėtų išlaidų („gyvavimo ciklo išlaidų“) vertinimo metodologiją. Reikėtų, kad ja susidomėtų visos institucijos.

| 44. | Pastatų politikos įgyvendinimas apima sritis, kuriose institucijoms būtina panaši pagalba (techninė parama architektūros, inžinerijos, sveikatos, saugos ir ergonomikos, aplinkosaugos vadybos ir apsaugos, planavimo ir statybos reguliavimo, nuosavybės teisės, finansinio planavimo aspektais). Daugumoje institucijų keliomis ar visomis minėtomis sritimis rūpinasi šių institucijų darbuotojai arba įdarbinami išorės ekspertai. Tokiu būdu glaudus bendradarbiavimas skatintų keitimąsi patirtimi ir jos panaudojimą bei masto ekonomiją perkant šias paslaugas. Tačiau iki šiol joks panašus bendradarbiavimas nevyko. |
| --- | --- |

44.

Pastatų politikos įgyvendinimas apima sritis, kuriose institucijoms būtina panaši pagalba (techninė parama architektūros, inžinerijos, sveikatos, saugos ir ergonomikos, aplinkosaugos vadybos ir apsaugos, planavimo ir statybos reguliavimo, nuosavybės teisės, finansinio planavimo aspektais). Daugumoje institucijų keliomis ar visomis minėtomis sritimis rūpinasi šių institucijų darbuotojai arba įdarbinami išorės ekspertai. Tokiu būdu glaudus bendradarbiavimas skatintų keitimąsi patirtimi ir jos panaudojimą bei masto ekonomiją perkant šias paslaugas. Tačiau iki šiol joks panašus bendradarbiavimas nevyko.

| 45. | Kaip Audito Rūmai buvo rekomendavę, institucijos turėtų būti atsakingos už savo statybos projektų administracinę, techninę ir finansinę kontrolę. Jos turėtų samdyti aukštos kvalifikacijos konsultantus arba plėtoti atitinkamą tarpinstitucinę patirtį (33). Institucijų bendradarbiavimas galėjo padėti tobulinant darbų priežiūros ir jų kokybės kontrolės sritis. Vertėtų pasimokyti iš pastatų priėmimo naudoti ataskaitose pateiktų pastabų, institucijų po įsikūrimo pastatuose nustatytų defektų ir institucijų įvairių taikytų metodų rezultatų. Vienas metodas yra pagrįstas pačių institucijų tarnybų ar išorės konsultantų atidžia projektų vykdymo priežiūra. Išorės ir vidaus ekspertų pasitelkimas Parlamente ir Teisingumo Teisme buvo geros praktikos pavyzdys. Kitas metodas, kurį iš esmės taikė Komisija, yra pagrįstas galutinių rezultatų kontrole, atsižvelgiant į patvirtintus standartus ir specifikacijas. |
| --- | --- |

45.

Kaip Audito Rūmai buvo rekomendavę, institucijos turėtų būti atsakingos už savo statybos projektų administracinę, techninę ir finansinę kontrolę. Jos turėtų samdyti aukštos kvalifikacijos konsultantus arba plėtoti atitinkamą tarpinstitucinę patirtį (33). Institucijų bendradarbiavimas galėjo padėti tobulinant darbų priežiūros ir jų kokybės kontrolės sritis. Vertėtų pasimokyti iš pastatų priėmimo naudoti ataskaitose pateiktų pastabų, institucijų po įsikūrimo pastatuose nustatytų defektų ir institucijų įvairių taikytų metodų rezultatų. Vienas metodas yra pagrįstas pačių institucijų tarnybų ar išorės konsultantų atidžia projektų vykdymo priežiūra. Išorės ir vidaus ekspertų pasitelkimas Parlamente ir Teisingumo Teisme buvo geros praktikos pavyzdys. Kitas metodas, kurį iš esmės taikė Komisija, yra pagrįstas galutinių rezultatų kontrole, atsižvelgiant į patvirtintus standartus ir specifikacijas.

| 46. | Institucijų teisės tarnybos ir konsultantai parengė kelias išsamias ataskaitas dėl konkrečių sutarčių ir pastatų, kuriose nagrinėjo įvairių formų įsigyjant pastatus privalumus ir trūkumus, ir nustatė konkrečią riziką, dėl kurios turėtų diskutuoti visos institucijos. Visos institucijos kartu nenagrinėjo dažniausiai naudojamų sutarčių standartinių sąlygų. Kadangi kiekviena institucija savo sutartis rengia atskirai, nebuvo pasikeista ankstesne patirtimi ir teisinėmis žiniomis. Parlamentas atsižvelgė į ankstesniuose projektuose nustatytus trūkumus ir parengė išsamias nuostatas dėl darbų priežiūros ir garantijų, kurios galėtų būti naudingos ir kitoms institucijoms. |
| --- | --- |

46.

Institucijų teisės tarnybos ir konsultantai parengė kelias išsamias ataskaitas dėl konkrečių sutarčių ir pastatų, kuriose nagrinėjo įvairių formų įsigyjant pastatus privalumus ir trūkumus, ir nustatė konkrečią riziką, dėl kurios turėtų diskutuoti visos institucijos. Visos institucijos kartu nenagrinėjo dažniausiai naudojamų sutarčių standartinių sąlygų. Kadangi kiekviena institucija savo sutartis rengia atskirai, nebuvo pasikeista ankstesne patirtimi ir teisinėmis žiniomis. Parlamentas atsižvelgė į ankstesniuose projektuose nustatytus trūkumus ir parengė išsamias nuostatas dėl darbų priežiūros ir garantijų, kurios galėtų būti naudingos ir kitoms institucijoms.

| 47. | Komisijai 2002 m. įsteigus du Infrastruktūros ir logistikos biurus Briuselyje ir Liuksemburge (atitinkamai, OIB ir OIL), kurie turėjo teikti pagalbą Komisijos tarnyboms ir prireikus kitoms Bendrijos institucijoms, institucijų bendradarbiavimas nepagerėjo taip, kaip buvo tikėtasi. Tik OIL pasirašė „susitarimus dėl paslaugų lygio“ (Audito Rūmai ir Vertimo centras). |
| --- | --- |

47.

Komisijai 2002 m. įsteigus du Infrastruktūros ir logistikos biurus Briuselyje ir Liuksemburge (atitinkamai, OIB ir OIL), kurie turėjo teikti pagalbą Komisijos tarnyboms ir prireikus kitoms Bendrijos institucijoms, institucijų bendradarbiavimas nepagerėjo taip, kaip buvo tikėtasi. Tik OIL pasirašė „susitarimus dėl paslaugų lygio“ (Audito Rūmai ir Vertimo centras).

| 48. | Be to, Audito Rūmai pažymėjo, kad OIB ir OIL kompetencija ir gera praktika (pvz., procedūrų, biurų patalpų valdymui skirtos programinės įrangos ar su ilgalaike nuoma susijusios rizikos analizės srityse) tarpusavyje ar su kitomis institucijomis keitėsi tik tam tikrais konkrečiais atvejais. |
| --- | --- |

48.

Be to, Audito Rūmai pažymėjo, kad OIB ir OIL kompetencija ir gera praktika (pvz., procedūrų, biurų patalpų valdymui skirtos programinės įrangos ar su ilgalaike nuoma susijusios rizikos analizės srityse) tarpusavyje ar su kitomis institucijomis keitėsi tik tam tikrais konkrečiais atvejais.

| 49. | Visos institucijos kartais nuomojasi pastatus, kad į juos galėtų laikinai perkelti savo biurus, kol bus baigti jų pagrindiniai projektai. Tuo pat metu kitos institucijos dažnai turi „rezervines“ biurų patalpas, skirtas nenumatytiems atvejams, kraustymuisi ir periodiniam remontui, t. y. jie kurį laiką turi daugiau biurų patalpų nei jiems patiems reikia. Kelių institucijų iniciatyva dalintis biurų patalpomis neseniai sužlugo, nes vienai institucijai tinkantys pastatai neatitiko kitos standartų (34). |
| --- | --- |

49.

Visos institucijos kartais nuomojasi pastatus, kad į juos galėtų laikinai perkelti savo biurus, kol bus baigti jų pagrindiniai projektai. Tuo pat metu kitos institucijos dažnai turi „rezervines“ biurų patalpas, skirtas nenumatytiems atvejams, kraustymuisi ir periodiniam remontui, t. y. jie kurį laiką turi daugiau biurų patalpų nei jiems patiems reikia. Kelių institucijų iniciatyva dalintis biurų patalpomis neseniai sužlugo, nes vienai institucijai tinkantys pastatai neatitiko kitos standartų (34).

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 50. | Nors institucijos susiduria su tam tikrais politiniais ir biudžetiniais sunkumais, joms pavyko įkurdinti savo darbuotojus biuruose tinkamomis sąlygomis. Per pastaruosius kelis metus institucijų pastatų politikos valdymas pagerėjo, tačiau vis dar yra kai kurių trūkumų planavimo, finansavimo, išlaidų ir institucijų bendradarbiavimo srityse. |
| --- | --- |

50.

Nors institucijos susiduria su tam tikrais politiniais ir biudžetiniais sunkumais, joms pavyko įkurdinti savo darbuotojus biuruose tinkamomis sąlygomis. Per pastaruosius kelis metus institucijų pastatų politikos valdymas pagerėjo, tačiau vis dar yra kai kurių trūkumų planavimo, finansavimo, išlaidų ir institucijų bendradarbiavimo srityse.

Planavimas

| 51. | Institucijos nenustatė bendros Bendrijos pastatų politikos, bet kiekviena savo politiką apibrėžė atskirai. Planuojant pastatų politiką reikėjo suderinti daug įvairių suvaržymų, susijusių su ES, viešojo subjekto, pobūdžiu, darbuotojų pasiskirstymu Briuselyje, Liuksemburge ir Strasbūre, tarnybų ir institucijų dydžiu, diferencijuotų asignavimų nebuvimu, skirtingais pastatų tipais ir būtinybe bendradarbiauti su trečiųjų šalių savininkais ir nuosavybės investuotojais. Be to, institucijos negalėjo numatyti galutinių plėtros sprendimų (žr. 4–6 ir 9 dalis). |
| --- | --- |

51.

Institucijos nenustatė bendros Bendrijos pastatų politikos, bet kiekviena savo politiką apibrėžė atskirai. Planuojant pastatų politiką reikėjo suderinti daug įvairių suvaržymų, susijusių su ES, viešojo subjekto, pobūdžiu, darbuotojų pasiskirstymu Briuselyje, Liuksemburge ir Strasbūre, tarnybų ir institucijų dydžiu, diferencijuotų asignavimų nebuvimu, skirtingais pastatų tipais ir būtinybe bendradarbiauti su trečiųjų šalių savininkais ir nuosavybės investuotojais. Be to, institucijos negalėjo numatyti galutinių plėtros sprendimų (žr. 4–6 ir 9 dalis).

Rekomendacija: turėtų būti nustatyta daugiametė pastatų politikos sistema. Biudžeto valdymo institucijos turėtų būti reguliariai ir tinkamai informuojamos apie bendrą kiekvienos institucijos pastatų politikos poveikį biudžetui.

| 52. | Pirmiau minėti sunkumai paaiškina, kodėl vėluojama galutinai skirti patalpas ir kodėl dažnai tenka taikyti tarpines priemones ir priimti brangiai kainuojančius trumpalaikius sprendimus. Audito Rūmai nustatė, kad ilgalaikis planavimas galėtų būti patobulintas (žr. 7–8 dalis). |
| --- | --- |

52.

Pirmiau minėti sunkumai paaiškina, kodėl vėluojama galutinai skirti patalpas ir kodėl dažnai tenka taikyti tarpines priemones ir priimti brangiai kainuojančius trumpalaikius sprendimus. Audito Rūmai nustatė, kad ilgalaikis planavimas galėtų būti patobulintas (žr. 7–8 dalis).

| 53. | Institucijos pirmenybę teikė pastatų įsigijimui, o ne nuomai. Jos ne visuomet taikė šią politiką ir, neatsižvelgdamos į ankstesnes Audito Rūmų rekomendacijas, ilgam išsinuomodavo pastatus nemanydamos jų pirkti. Todėl pagal šias procedūras vėliau įsigyjami pastatai kainuoja brangiau (žr. 9–12 dalis). |
| --- | --- |

53.

Institucijos pirmenybę teikė pastatų įsigijimui, o ne nuomai. Jos ne visuomet taikė šią politiką ir, neatsižvelgdamos į ankstesnes Audito Rūmų rekomendacijas, ilgam išsinuomodavo pastatus nemanydamos jų pirkti. Todėl pagal šias procedūras vėliau įsigyjami pastatai kainuoja brangiau (žr. 9–12 dalis).

Rekomendacija: institucijos turėtų ir toliau derinti tvarkaraščius ir savo poreikių vertinimo būdus, kad galėtų, kiek įmanoma, labiau išvengti trumpalaikės pastatų nuomos. ES visuomet turėtų pirmenybę teikti ilgalaikės nuomos sutartims su įsigijimo galimybe.

| 54. | Institucijos ir toliau beveik visus savo pastatus koncentravo Europos kvartale Briuselyje, nors Komisija pagal savo politiką turėjo ieškoti pastatų kitose miesto vietose. Koncentracija sukuria masto ekonomiją, tačiau ji turėjo įtakos kainų kilimui dėl didesnės pastatų paklausos ir biurų patalpų sumažėjimui toje vietoje (žr. 13–15 dalis). |
| --- | --- |

54.

Institucijos ir toliau beveik visus savo pastatus koncentravo Europos kvartale Briuselyje, nors Komisija pagal savo politiką turėjo ieškoti pastatų kitose miesto vietose. Koncentracija sukuria masto ekonomiją, tačiau ji turėjo įtakos kainų kilimui dėl didesnės pastatų paklausos ir biurų patalpų sumažėjimui toje vietoje (žr. 13–15 dalis).

Rekomendacija: reikėtų tęsti neseniai pradėtą iniciatyvą, skirtą diversifikuoti biurų patalpas Briuselyje.

| 55. | Turima sprendimų priėmimui ir biurų patalpų valdymui reikalinga informacija (pvz., duomenys apie biurų plotą, išlaidas pastatams ir darbuotojus, kuriems reikia biurų) nėra tiksli, todėl sunku įvertinti poreikius ir planuoti ateitį (žr. 16–19 dalis). |
| --- | --- |

55.

Turima sprendimų priėmimui ir biurų patalpų valdymui reikalinga informacija (pvz., duomenys apie biurų plotą, išlaidas pastatams ir darbuotojus, kuriems reikia biurų) nėra tiksli, todėl sunku įvertinti poreikius ir planuoti ateitį (žr. 16–19 dalis).

Rekomendacija: institucijos turėtų parengti atitinkamus metodus, kuriuos taikant būtų galima įvertinti esamus ir trumpalaikius poreikius. Informacija apie valdymą turėtų būti patobulinta nustatant bendrus ir aiškius rodiklius. Turėtų būti palaikomos, stiprinamos ir išplėstos institucijų ir tarpinstitucinių darbo grupių pradėtos vykdyti iniciatyvos.

Finansavimas ir išlaidos

| 56. | Ne visos kainos, kurias institucijos moka už savo pastatų statybą ir darbus, buvo nustatytos pagal atviros konkurencijos sąlygas. Beveik visų nagrinėtų projektų atveju sutartys buvo sudarytos tiesioginiu susitarimu. Nepakankamai taikant konkursų procedūras nėra patikinimo, kad pastatai buvo įsigyti mažiausia kaina (žr. 21–23 dalis). Audito Rūmai nustatė atvejus, kai derantis dėl sutarčių nebuvo nustatyta geriausia kaina (žr. 24–29 dalis). |
| --- | --- |

56.

Ne visos kainos, kurias institucijos moka už savo pastatų statybą ir darbus, buvo nustatytos pagal atviros konkurencijos sąlygas. Beveik visų nagrinėtų projektų atveju sutartys buvo sudarytos tiesioginiu susitarimu. Nepakankamai taikant konkursų procedūras nėra patikinimo, kad pastatai buvo įsigyti mažiausia kaina (žr. 21–23 dalis). Audito Rūmai nustatė atvejus, kai derantis dėl sutarčių nebuvo nustatyta geriausia kaina (žr. 24–29 dalis).

Rekomendacija: visos su pastatų statyba ir jų įrengimo darbais susijusios sutartys turėtų būti kiek įmanoma sudaromos konkursų būdu. Jei, ypatingu atveju, taikoma derybų procedūra, kainos turėtų būti grindžiamos statybos išlaidomis, įskaitant protingas maržas ūkio subjektams. Nuomojant ar įsigyjant esamus pastatus, turėtų būti, kiek įmanoma, geriau ištirta rinka. Institucijos turėtų užtikrinti, kad jos pasinaudojo visais atleidimo nuo mokesčių privalumais pagal PPI.

| 57. | Pagal galiojančią teisinę sistemą institucijos negali imti paskolų. Atsižvelgiant į šį apribojimą jos naudojo kelis sudėtingus finansavimo įsigyjant turtą metodus, todėl turėjo papildomų išlaidų palyginus su tiesioginiu skolinimusi, o įsigijimo procesas buvo mažiau skaidrus (žr. 32–38 dalis). |
| --- | --- |

57.

Pagal galiojančią teisinę sistemą institucijos negali imti paskolų. Atsižvelgiant į šį apribojimą jos naudojo kelis sudėtingus finansavimo įsigyjant turtą metodus, todėl turėjo papildomų išlaidų palyginus su tiesioginiu skolinimusi, o įsigijimo procesas buvo mažiau skaidrus (žr. 32–38 dalis).

Rekomendacija: geresnis biudžeto planavimas ir didesnis lankstumas (jei būtų taikomi diferencijuoti asignavimai) padėtų racionaliau panaudoti biudžeto asignavimus ir geriau valdyti institucijų skolas ir ilgalaikius įsipareigojimus.

Institucijų bendradarbiavimas

| 58. | OIB ir OIL įsteigimas nedavė lauktų rezultatų institucijų bendradarbiavimo srityje. „Susitarimų dėl paslaugų“ su kitomis institucijomis buvo nedaug, o institucijos retai dalijosi patirtimi bei gera praktika. Vis dėlto, Audito Rūmai nustatė kelis konkrečius institucijų bendradarbiavimo atvejus ir neseniai pradėtas iniciatyvas dėl jo patobulinimo. Iki šiol nebuvo priimtas nė vienas „susitarimas dėl būstinės“ su priimančiosiomis valstybėmis narėmis, todėl institucijos turi derėtis ad hoc pagrindu, nevienodomis sąlygomis ir dėl skirtingų nuomos kainų. Praeityje institucijos nepakankamai atsižvelgė į aplinkosaugos aspektus, tačiau paskutinės iniciatyvos rodo, kad šiai sričiai skiriamas didesnis dėmesys. Institucijos nei kartu, nei atskirai neįvertino savo pastatų politikos (žr. 39–49 dalis). |
| --- | --- |

58.

OIB ir OIL įsteigimas nedavė lauktų rezultatų institucijų bendradarbiavimo srityje. „Susitarimų dėl paslaugų“ su kitomis institucijomis buvo nedaug, o institucijos retai dalijosi patirtimi bei gera praktika. Vis dėlto, Audito Rūmai nustatė kelis konkrečius institucijų bendradarbiavimo atvejus ir neseniai pradėtas iniciatyvas dėl jo patobulinimo. Iki šiol nebuvo priimtas nė vienas „susitarimas dėl būstinės“ su priimančiosiomis valstybėmis narėmis, todėl institucijos turi derėtis ad hoc pagrindu, nevienodomis sąlygomis ir dėl skirtingų nuomos kainų. Praeityje institucijos nepakankamai atsižvelgė į aplinkosaugos aspektus, tačiau paskutinės iniciatyvos rodo, kad šiai sričiai skiriamas didesnis dėmesys. Institucijos nei kartu, nei atskirai neįvertino savo pastatų politikos (žr. 39–49 dalis).

Rekomendacija: vienos ar kitos institucijos priimta gera praktika ar iniciatyva turėtų būti taikoma visose institucijose, ypač techniniais klausimais, pavyzdžiui, dėl sutarčių ar projektų priežiūros, ir tokiose srityse kaip aplinkosauga. Institucijų pastatų politikos rezultatai turėtų būti vertinami bendrai ir turėtų būti ieškoma naujų institucijų bendradarbiavimo gerinimo būdų. Institucijos turėtų ir toliau sudaryti darbo grupes, kurios nagrinėtų tarpinstitucinius klausimus, pavyzdžiui, „gyvavimo ciklo išlaidų“ metodologiją. Glaudus bendradarbiavimas su priimančiųjų šalių institucijomis turėtų būti pagrindinis institucijų pastatų strategijos tikslas.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2007 m. kovo 21 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  Paaiškinimai dėl padėties Belgijoje, o apibrėžtys yra šiek tiek paprastesnės nei teisinės apibrėžtys.

1

(2)  Metines išlaidas sudarė metiniai mokėjimai, mokami už ilgalaikę nuomą, nuomą ir pritaikius 4 % nusidėvėjimo normą turimiems pastatams. Šis biurų plotas buvo skirtas 44 006 žmonėms (darbuotojams ir kitiems, pvz., ekspertams ar ne institucijų darbuotojams, kuriems reikia biurų). Šaltinis: išlaidų pastatams institucijose palyginimas. Tarpinstitucinis biudžeto ir finansinių klausimų rengimo komitetas (CPQBF), 2005 m. birželio mėn.

2

Šaltinis

(3)  Europos Bendrijų galutinės metinės finansinės ataskaitos. I tomas. Išsamesnė informacija apie išlaidas pastatams ir jų vertę yra kasmet pateikiama Europos Sąjungos bendrojo biudžeto dokumento priede (D lentelė „Europos Sąjungos pastatai“).

3

(4)  Audito Rūmai šią problemą jau nagrinėjo Specialiojoje ataskaitoje dėl Europos Bendrijų institucijų pastatų politikos 7.2.2 dalyje (OL C 221, 1979 9 3).

4

(5)  Pavyzdžiui, žr. Komisijos pastatų politiką 1996–2005 m., SEC(96) 1095 galutinis, 1996 m. birželio 18 d. atnaujintas Briuseliui 2003 m. gruodžio mėn., COM(2003) 755 galutinis, 2003 m. gruodžio 10 d.

5

(6)  1996 m. vasario mėn. techninės tarpinstitucinės grupės ataskaita „Pastatų programos ir finansavimo sąlygos“.

6

(7)  Šaltinis: išlaidų pastatams institucijose palyginimas, CPQBF, 2005 m. birželio mėn.

7

Šaltinis:

(8)  Specialioji ataskaita dėl Europos Bendrijų institucijų pastatų politikos, 7.5 dalis. 1987 finansinių metų metinė ataskaita, 10.51 dalis (OL C 316, 1988 12 12).

8

(9)  Komisijos pastatų politika 1996–2005 m., SEC(96) 1095 galutinis, 1996 m. birželio 18 d., p. 10.

9

(10)  Įgyjamosios ilgalaikės nuomos 27 metams modeliavimas (su 2 % metiniu padidėjimu ir 5 % palūkanomis).

10

(11)  Šaltiniai: 2005 m. vasario mėn. darbo grupė „Geriau suprasti Briuselio pastatų rinką“ ir daugiametės Komisijos Briuselyje pastatų politikos programos, OIB.

11

Šaltiniai:

(12)  Remard (8 256 m2), Wiertz 50 (2 837 m2) Montoyer
  63 (9 681 m2) ir Montoyer
  75 (9 935 m2) pastatai.

12

Remard

2

Wiertz

2

Montoyer

63

2

Montoyer

75

2

(13)  Šaltinis: išlaidų pastatams institucijose palyginimas, CPQBF, 2005 m. birželio mėn.

13

Šaltinis:

(14)  Įgyvendinimo taisyklių 116 straipsnio 1 dalis ir 126 straipsnio 1 dalies h punktas.

14

(15)  Komisijos aiškinamasis komunikatas dėl Bendrijos teisės, taikomos sudarant sutartis, kurioms netaikomos arba tik iš dalies taikomos viešųjų pirkimų direktyvos (OL C 179, 2006 8 1, p. 2).

15

(16)  Tiriant rinką buvo paskelbti tik keturių projektų išankstiniai informaciniai skelbimai (trys Tarybai ir vienas Parlamentui).

16

(17)  1987 finansinių metų metinė ataskaita, 10.51–10.55 dalys; Specialioji ataskaita dėl Europos Bendrijų institucijų pastatų politikos, 7.5 dalis.

17

(18)  Pagrindų sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad valstybė kiekviename projekto įgyvendinimo etape turi gauti Teisingumo Teismo sutikimą, tačiau nėra patikslinta, kaip, nei kokiais dokumentais remdamasis Teisingumo Teismas turi duoti šį sutikimą, arba, dar svarbiau, kas būna, jei jis šio sutikimo neduoda. Taip pat žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 5/2000 dėl Teisingumo Teismo išlaidų pastatams, ypač 16 dalį (OL C 109, 2000 4 14).

18

(19)  Briuselyje statybos PVM yra 21 %, nuosavybės mokestis – maždaug 10–15 %, įsigijimo registracijos mokestis –12,5 %.

19

(20)  Trèves 74, Belliard 93, Belliard 68.

20

(21)  Pagal konsultanto atliktą vertinimo ataskaitą remiantis rinkos sąlygomis Berlaymont pastato bendroji rinkos vertė būtų apie 451 mln. eurų. Atsižvelgiant į Komisijos atleidimą nuo mokesčių, pastato vertė būtų apie 379 mln. eurų. Buvo nustatyta 553 mln. eurų kaina, įskaitant įrengimo darbus (konferencijų centro, spaudos centro, Komisijos narių salių, multimedia įrangos) už 35 mln. eurų.

21

Berlaymont

(22)  Finansinio reglamento 102 straipsnis.

22

(23)  Pagal nacionalinės teisės aktus statytojo teisinę atsakomybę apimantis privalomas draudimo polisas yra būtinas dešimties metų laikotarpiui („dešimties metų garantija“), kurio metu atsakomybę prisiima statytojas. Institucijos sutartyse dažnai sutikdavo su dešimties metų garantija susijusias teises perimti iš užsakovų, kad palengvintų užsakovų teisės mokėjimams, kuriuos institucijos turi sumokėti bankams, perdavimą. Tačiau tam tikrais atvejais užsakovai draudimo polisų neprašė (pvz., Komisija jo paprašė tik Euroforumo pastatui, komitetai – jokiam savo pastatui). Jei iškils problemos, institucijos turės mažai priemonių jas išspręsti. Tokiais atvejais skundai turi būti pateikti subrangovams. Reikalavimas pateikti pripažintų techninės kontrolės įmonių išduotus darbų kokybės sertifikatus buvo nustatytas daugumoje sutarčių. Ši gera praktika suteikia didesnę garantiją, kad darbai bus atlikti tinkamai.

23

(24)  Pagal Finansinio reglamento 14 straipsnį Europos Bendrijos ir jų įsteigtos institucijos negali imti paskolų.

24

(25)  Europos Bendrijų 2005 m. galutinės finansinės ataskaitos. Lentelė „Finansinė nuoma ir panašios teisės“, p. 35.

25

(26)  Pavyzdžiui, Lex pastato atveju galutinė investicijų kaina bus nustatyta pagal palūkanų normą Euribor +1,125. D4-D5 atveju sutarta palūkanų norma buvo Euribor +0,650 (vėliau sumažėjo iki Euribor +0,375). Finansuojant tam tikrus įrengimo darbus – tai buvo trumpalaikis finansavimas su išankstinio apmokėjimo galimybe – Tarybos (Rolin ir Woluwe-Heights) nuomojamuose pastatuose dėl aukštos palūkanų normos (7–6 %) buvo susitarta su užsakovu.

26

Lex

Rolin

Woluwe-Heights

(27)  Nuomonė Nr. 10/2005 dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, projekto, 21 dalis (OL C 13, 2006 1 18, p. 1). Taip pat žr. 1987 finansinių metų metinę ataskaitą, 10.77 dalį, Specialiąją ataskaitą Nr. 5/2000 dėl Teisingumo Teismo išlaidų pastatams, Nuomonę Nr. 4/97 dėl Tarybos reglamento (Euratomas, EAPB, EB), iš dalies keičiančio 1977 m. gruodžio 21 d. Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomą finansinį reglamentą, pasiūlymo, 2.13 dalį (OL C 57, 1998 2 23).

27

(28)  Žr. 2000 finansinių metų metinę ataskaitą, Komisijos atsakymus į 7.66 dalyje pateiktas pastabas (OL C 359, 2001 12 15).

28

(29)  Žr. 2005 m. spalio mėn. ataskaitą biudžeto valdymo institucijai dėl institucijų bendradarbiavimo naudos.

29

(30)  Žr. 2000 finansinių metų metinės ataskaitos 7.68 dalį.

30

(31)  2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 761/2001 (OL L 114, 2001 4 24, p. 1) ir 2003 m. liepos 10 d. Komisijos rekomendacija dėl Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (OL L 184, 2003 7 23, p. 19).

31

(32)  2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 1, 2003 1 4, p. 65).

32

(33)  1999 finansinių metų metinė ataskaita, 6.30 dalis (OL C 342, 2000 12 1).

33

(34)  Pavyzdžiui, Goldbell ir J. Monnet pastatai Liuksemburge.

34

Goldbell

J. Monnet

---

I PRIEDAS

BIUDŽETO VYKDYMAS 2003–2005 M.

| Aprašymas | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. |
| --- | --- | --- | --- |
| Biudžeto
  asignavimai | Perkėlimai | Galutiniai
  asignavimai | Rezultatas | Biudžeto
  asignavimai | Perkėlimai | Galutiniai
  asignavimai | Rezultatas | Biudžeto
  asignavimai | Perkėlimai | Galutiniai
  asignavimai | Rezultatas |
| KOMISIJA |
| Nuoma ir išperkamoji nuoma | 154 490 904 | 4 215 000 | 158 705 904 | 158 705 600 | 165 406 000 | 9 909 960 | 155 496 040 | 155 201 012 | 206 771 000 | 8 207 883 | 198 563 117 | 198 260 217 |
| Nekilnojamojo turto įsigijimas | 0 | 0 | 0 | 0 | n.a | | | | n.a. | | | |
| | 154 490 904 | 4 215 000 | 158 705 904 | 158 705 600 | 165 406 000 | 9 909 960 | 155 496 040 | 155 201 012 | 206 771 000 | 8 207 883 | 198 563 117 | 198 260 217 |
| EUROPOS PARLAMENTAS |
| Nuoma ir išperkamoji nuoma | 56 219 900 | –13 142 943 | 43 076 957 | 43 076 839 | 67 391 000 | 142 734 931 | 210 125 931 | 209 987 082 | 34 761 956 | 45 979 590 | 80 741 546 | 80 734 779 |
| Nekilnojamojo turto įsigijimas | 5 600 000 | 134 686 103 | 140 286 103 | 140 286 103 | 2 327 500 | –23 000 | 2 304 500 | 2 304 085 | 0 | 98 059 966 | 98 059 966 | 97 876 424 |
| Laikinieji asignavimai, padengiantys institucijų investicijas į nuosavybę | 58 152 272 | –58 152 272 | 0 | | 44 942 471 | –44 942 471 | 0 | | 54 793 389 | –54 793 389 | 0 | |
| | 119 972 172 | 63 390 888 | 183 363 060 | 183 362 942 | 114 660 971 | 97 769 460 | 212 430 431 | 212 291 167 | 89 555 345 | 89 246 167 | 178 801 512 | 178 611 203 |
| TARYBA |
| Nuoma ir išperkamoji nuoma | 9 100 000 | – 495 000 | 8 605 000 | 8 594 092 | 14 634 000 | –1 554 000 | 13 080 000 | 13 073 791 | 17 200 000 | –1 238 000 | 15 962 000 | 15 958 948 |
| Nekilnojamojo turto įsigijimas | 0 | 15 909 000 | 15 909 000 | 15 909 000 | 13 500 000 | 44 949 000 | 58 449 000 | 58 449 000 | 14 420 000 | 89 950 000 | 104 370 000 | 104 370 000 |
| | 9 100 000 | 15 414 000 | 24 514 000 | 24 503 092 | 28 134 000 | 43 395 000 | 71 529 000 | 71 522 791 | 31 620 000 | 88 712 000 | 120 332 000 | 120 328 948 |
| TEISINGUMO TEISMAS |
| Nuoma ir išperkamoji nuoma | 9 436 500 | 561 925 | 9 998 425 | 9 998 425 | 33 867 000 | 9 622 300 | 43 489 300 | 43 327 934 | 9 669 000 | 639 447 | 10 308 447 | 10 298 891 |
| Nekilnojamojo turto įsigijimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | 9 436 500 | 561 925 | 9 998 425 | 9 998 425 | 33 867 000 | 9 622 300 | 43 489 300 | 43 327 934 | 9 669 000 | 639 447 | 10 308 447 | 10 298 891 |
| EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| Nuoma ir išperkamoji nuoma | 10 378 510 | 1 620 957 | 11 999 467 | 11 936 819 | 11 160 000 | 3 235 409 | 14 395 409 | 14 141 891 | 8 791 580 | 5 727 300 | 14 518 880 | 14 508 882 |
| Nekilnojamojo turto įsigijimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | 10 378 510 | 1 620 957 | 11 999 467 | 11 936 819 | 11 160 000 | 3 235 409 | 14 395 409 | 14 141 891 | 8 791 580 | 5 727 300 | 14 518 880 | 14 508 882 |
| REGIONŲ KOMITETAS |
| Nuoma ir išperkamoji nuoma | 5 464 490 | 518 364 | 5 982 854 | 5 957 904 | 6 625 340 | 2 229 224 | 8 854 564 | 8 660 069 | 5 987 619 | 2 140 600 | 8 128 219 | 8 116 253 |
| Nekilnojamojo turto įsigijimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | 5 464 490 | 518 364 | 5 982 854 | 5 957 904 | 6 625 340 | 2 229 224 | 8 854 564 | 8 660 069 | 5 987 619 | 2 140 600 | 8 128 219 | 8 116 253 |
| AUDITO RŪMAI |
| Nuoma ir išperkamoji nuoma | 2 713 000 | 142 000 | 2 855 000 | 2 854 996 | 2 427 000 | – 290 000 | 2 137 000 | 1 920 241 | 2 571 000 | – 227 500 | 2 343 500 | 2 221 446 |
| Nekilnojamojo turto įsigijimas | 0 | 0 | 0 | 0 | 500 000 | 150 000 | 650 000 | 650 000 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | 2 713 000 | 142 000 | 2 855 000 | 2 854 996 | 2 927 000 | – 140 000 | 2 787 000 | 2 570 241 | 2 571 000 | – 227 500 | 2 343 500 | 2 221 446 |
| IŠ VISO | 311 555 576 | 85 863 134 | 397 418 710 | 397 319 778 | 362 780 311 | 166 021 353 | 508 981 744 | 507 715 105 | 354 965 544 | 194 445 897 | 532 995 675 | 532 345 840 |

Aprašymas

2003 m.

2004 m.

2005 m.

Biudžeto

asignavimai

Perkėlimai

Galutiniai

asignavimai

Rezultatas

Biudžeto

asignavimai

Perkėlimai

Galutiniai

asignavimai

Rezultatas

Biudžeto

asignavimai

Perkėlimai

Galutiniai

asignavimai

Rezultatas

KOMISIJA

Nuoma ir išperkamoji nuoma

154 490 904

4 215 000

158 705 904

158 705 600

165 406 000

9 909 960

155 496 040

155 201 012

206 771 000

8 207 883

198 563 117

198 260 217

Nekilnojamojo turto įsigijimas

0

0

0

0

n.a

n.a.

154 490 904

4 215 000

158 705 904

158 705 600

165 406 000

9 909 960

155 496 040

155 201 012

206 771 000

8 207 883

198 563 117

198 260 217

EUROPOS PARLAMENTAS

Nuoma ir išperkamoji nuoma

56 219 900

–13 142 943

43 076 957

43 076 839

67 391 000

142 734 931

210 125 931

209 987 082

34 761 956

45 979 590

80 741 546

80 734 779

Nekilnojamojo turto įsigijimas

5 600 000

134 686 103

140 286 103

140 286 103

2 327 500

–23 000

2 304 500

2 304 085

0

98 059 966

98 059 966

97 876 424

Laikinieji asignavimai, padengiantys institucijų investicijas į nuosavybę

58 152 272

–58 152 272

0

44 942 471

–44 942 471

0

54 793 389

–54 793 389

0

119 972 172

63 390 888

183 363 060

183 362 942

114 660 971

97 769 460

212 430 431

212 291 167

89 555 345

89 246 167

178 801 512

178 611 203

TARYBA

Nuoma ir išperkamoji nuoma

9 100 000

– 495 000

8 605 000

8 594 092

14 634 000

–1 554 000

13 080 000

13 073 791

17 200 000

–1 238 000

15 962 000

15 958 948

Nekilnojamojo turto įsigijimas

0

15 909 000

15 909 000

15 909 000

13 500 000

44 949 000

58 449 000

58 449 000

14 420 000

89 950 000

104 370 000

104 370 000

9 100 000

15 414 000

24 514 000

24 503 092

28 134 000

43 395 000

71 529 000

71 522 791

31 620 000

88 712 000

120 332 000

120 328 948

TEISINGUMO TEISMAS

Nuoma ir išperkamoji nuoma

9 436 500

561 925

9 998 425

9 998 425

33 867 000

9 622 300

43 489 300

43 327 934

9 669 000

639 447

10 308 447

10 298 891

Nekilnojamojo turto įsigijimas

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

9 436 500

561 925

9 998 425

9 998 425

33 867 000

9 622 300

43 489 300

43 327 934

9 669 000

639 447

10 308 447

10 298 891

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

Nuoma ir išperkamoji nuoma

10 378 510

1 620 957

11 999 467

11 936 819

11 160 000

3 235 409

14 395 409

14 141 891

8 791 580

5 727 300

14 518 880

14 508 882

Nekilnojamojo turto įsigijimas

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

10 378 510

1 620 957

11 999 467

11 936 819

11 160 000

3 235 409

14 395 409

14 141 891

8 791 580

5 727 300

14 518 880

14 508 882

REGIONŲ KOMITETAS

Nuoma ir išperkamoji nuoma

5 464 490

518 364

5 982 854

5 957 904

6 625 340

2 229 224

8 854 564

8 660 069

5 987 619

2 140 600

8 128 219

8 116 253

Nekilnojamojo turto įsigijimas

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 464 490

518 364

5 982 854

5 957 904

6 625 340

2 229 224

8 854 564

8 660 069

5 987 619

2 140 600

8 128 219

8 116 253

AUDITO RŪMAI

Nuoma ir išperkamoji nuoma

2 713 000

142 000

2 855 000

2 854 996

2 427 000

– 290 000

2 137 000

1 920 241

2 571 000

– 227 500

2 343 500

2 221 446

Nekilnojamojo turto įsigijimas

0

0

0

0

500 000

150 000

650 000

650 000

0

0

0

0

2 713 000

142 000

2 855 000

2 854 996

2 927 000

– 140 000

2 787 000

2 570 241

2 571 000

– 227 500

2 343 500

2 221 446

IŠ VISO

311 555 576

85 863 134

397 418 710

397 319 778

362 780 311

166 021 353

508 981 744

507 715 105

354 965 544

194 445 897

532 995 675

532 345 840

---

II PRIEDAS

SU ŠIA ATASKAITA SUSIJUSIŲ PASTATŲ SĄRAŠAS

Komisija Briuselyje

Berlaymont

SPA3

Mondrian

Komisija Liuksemburge

Euroforum

Hitec

Parlamentas Briuselyje

D4-D5

Atrium II

Remard

Wiertz 50

Montoyer 63

Parlamentas Liuksemburge

A ir B bokštai

Goldbell

KAD

Parlamentas Strasbūre

IPE1, 2 ir 3

Komitetai Briuselyje

Belliard 99–101

Trèves 74

Belliard 93

Belliard 68

Taryba Briuselyje

Lex

Woluwe-Heights

Rolin

Teisingumo Teismas Liuksemburge

Rūmų priestatas

Geos

Tbis

Allegro

---

EUROPOS PARLAMENTO ATSAKYMAI

| 11. 1 langelis. | Europos Parlamento sumokėta suma už IPE 0, 1, 2 ir 3 pastatų įsigijimą yra sudėtingų derybų, kuriose dalyvavo daug asmenų, ypač Strasbūro miestas ir Prancūzijos valstybė, kaip institucijos būstinės šalis šeimininkė, rezultatas. Nustatant šią kainą buvo atsižvelgta į visus bylos elementus: teisinius apribojimus, atsirandančius dėl pasirinkto pastatų statybų finansavimo modelio, žemės sklypo kainą, privačių investuotojų, kaip pastatų savininkų, dalyvavimą derybose, pastatų vertės nustatymą, Strasbūro miesto biudžeto apribojimus ir Prancūzijos valstybės dalyvavimą. Kadangi 1979 m. pasirašytose sutartyse nebuvo sąlygos, kad būtina atsižvelgti į institucijos mokėtos nuomos sumas galimo pastatų pirkimo atveju (tuo metu nebuvo ketinama pastatų pirkti), sumokėtos nuomos sumos buvo vienas iš derybos objektų siekiant nustatyti galutinę pastatų pirkimo kainą. |
| --- | --- |

11. 1 langelis.

Europos Parlamento sumokėta suma už IPE 0, 1, 2 ir 3 pastatų įsigijimą yra sudėtingų derybų, kuriose dalyvavo daug asmenų, ypač Strasbūro miestas ir Prancūzijos valstybė, kaip institucijos būstinės šalis šeimininkė, rezultatas. Nustatant šią kainą buvo atsižvelgta į visus bylos elementus: teisinius apribojimus, atsirandančius dėl pasirinkto pastatų statybų finansavimo modelio, žemės sklypo kainą, privačių investuotojų, kaip pastatų savininkų, dalyvavimą derybose, pastatų vertės nustatymą, Strasbūro miesto biudžeto apribojimus ir Prancūzijos valstybės dalyvavimą. Kadangi 1979 m. pasirašytose sutartyse nebuvo sąlygos, kad būtina atsižvelgti į institucijos mokėtos nuomos sumas galimo pastatų pirkimo atveju (tuo metu nebuvo ketinama pastatų pirkti), sumokėtos nuomos sumos buvo vienas iš derybos objektų siekiant nustatyti galutinę pastatų pirkimo kainą.

| 17. | 2001 m. išnagrinėjus turimus duomenis buvo nustatytas naujų patalpų poreikis ir šis klausimas buvo įtrauktas į ilgojo laikotarpio planą. 2001–2005 m. buvo nuolat rengiamos sąmatos ir planai siekiant atsižvelgti į žinomų patalpų poreikių pokyčius, įvykusius dėl kelių priežasčių:






  a) | sprendimai dėl naujų darbo vietų kūrimo priimami vieniems, o ne keleriems metams; |
| --- | --- | --- |

17.

2001 m. išnagrinėjus turimus duomenis buvo nustatytas naujų patalpų poreikis ir šis klausimas buvo įtrauktas į ilgojo laikotarpio planą. 2001–2005 m. buvo nuolat rengiamos sąmatos ir planai siekiant atsižvelgti į žinomų patalpų poreikių pokyčius, įvykusius dėl kelių priežasčių:

a)

sprendimai dėl naujų darbo vietų kūrimo priimami vieniems, o ne keleriems metams;

| b) | ypatingi poreikiai, atsiradę dėl oficialiųjų kalbų, valstybių narių ir darbuotojų skaičiaus padidėjimo (atlikus išsamų vertinimą skaičiai nustatyti tiksliau); |
| --- | --- |

b)

ypatingi poreikiai, atsiradę dėl oficialiųjų kalbų, valstybių narių ir darbuotojų skaičiaus padidėjimo (atlikus išsamų vertinimą skaičiai nustatyti tiksliau);

| c) | Parlamento galių plėtra priėmus Nicos sutartį. Siekiant stiprinti paramą nariams (darbo kokybės gerinimo politika), buvo atliktas didelis Generalinio sekretoriato pertvarkymas. Nepaisant padidėjusio produktyvumo, bendras darbuotojų skaičius išaugo, o jų pasiskirstymas tarp Liuksemburgo ir Briuselio pakito. |
| --- | --- |

c)

Parlamento galių plėtra priėmus Nicos sutartį. Siekiant stiprinti paramą nariams (darbo kokybės gerinimo politika), buvo atliktas didelis Generalinio sekretoriato pertvarkymas. Nepaisant padidėjusio produktyvumo, bendras darbuotojų skaičius išaugo, o jų pasiskirstymas tarp Liuksemburgo ir Briuselio pakito.

Pagal 2001 m. planus buvo numatyta 2004–2005 m. pradėti naudotis D4 ir D5 pastatais. Vėliau šis planas buvo persvarstytas dėl kelių priežasčių: poreikio visiškai atitikti Europos teisės aktus dėl viešųjų pirkimų; deryboms dėl tokio sudėtingo kontrakto būdingų sunkumų; laiko, reikalingo norint tokį didelį kompleksą integruoti į aplinką atsižvelgiant į kaimynų rūpesčius.

| 43. | Tyrimas, kuriuo siekiama pagerinti pastatų energinį naudingumą, nebuvo atliktas dėl Teisingumo Teismo išnagrinėtų projektų (Pastabų II priedas): jie susiję su pastatais, kuriuos nuomoja Parlamentas (Remard, Wiertz 50, Montoyer 63, A ir B bokštai, Goldbellio pastatas), arba su pastatais, kuriuos Parlamentas iš pradžių nuomojo, o paskui nupirko (KAD, IPE 0, 1, 2 ir 3), arba pagaliau su pastatais dėl kurių sprendimas buvo priimtas pasitarus su visuomene ir kurie yra pirkimo ar ilgalaikės nuomos sutarčių objektas (D4-D5 ir Atriumo pastatas). Parlamentas nedalyvavo rengiant preliminarų Atriumo pastato projektą, bet jis pasirūpino saulės energijos sistemų įrengimu ir energijos rekuperacija D4-D5 pastatuose.
  Siekiant atlikti su aplinka susijusius tyrimus, pateikta ir kitų projektų. Pats naujausias yra su KAD pastato plėtra Liuksemburge susijęs projektas, tačiau jau 1992 m. Parlamentas paprašė išnagrinėti galimybes LOW pastate naudoti aplinkai nekenkiančią oro kondicionavimo įrangą. |
| --- | --- |

43.

Tyrimas, kuriuo siekiama pagerinti pastatų energinį naudingumą, nebuvo atliktas dėl Teisingumo Teismo išnagrinėtų projektų (Pastabų II priedas): jie susiję su pastatais, kuriuos nuomoja Parlamentas (Remard, Wiertz 50, Montoyer 63, A ir B bokštai, Goldbellio pastatas), arba su pastatais, kuriuos Parlamentas iš pradžių nuomojo, o paskui nupirko (KAD, IPE 0, 1, 2 ir 3), arba pagaliau su pastatais dėl kurių sprendimas buvo priimtas pasitarus su visuomene ir kurie yra pirkimo ar ilgalaikės nuomos sutarčių objektas (D4-D5 ir Atriumo pastatas). Parlamentas nedalyvavo rengiant preliminarų Atriumo pastato projektą, bet jis pasirūpino saulės energijos sistemų įrengimu ir energijos rekuperacija D4-D5 pastatuose.

Siekiant atlikti su aplinka susijusius tyrimus, pateikta ir kitų projektų. Pats naujausias yra su KAD pastato plėtra Liuksemburge susijęs projektas, tačiau jau 1992 m. Parlamentas paprašė išnagrinėti galimybes LOW pastate naudoti aplinkai nekenkiančią oro kondicionavimo įrangą.

| 51 ir 58. | Audito Rūmai rekomenduoja stiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą planuojant, kaip patenkinti institucijų poreikius, kuriant bendrą pastatų politiką ir keičiantis informacija apie kiekvienos institucijos praktiką pastatų srityje.
  Europos Parlamentas dalijasi savo rūpesčiais. Taigi reikėtų priminti, kad savo 2006 m. rugsėjo 26 d. rezoliucijoje dėl 2004 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo Parlamentas įpareigojo savo administraciją „pasikonsultavus su kitomis Sąjungos institucijomis, parengti pranešimą apie tai, ar įmanoma įsteigti Europos pastatų valdybą, kuri būtų atsakinga už ES institucijų ir organų pastatų statybą ir priežiūrą“. Šis pranešimas turi būti pateiktas Parlamento Biudžeto kontrolės komitetui iki 2007 m. spalio 1 d. |
| --- | --- |

51 ir 58.

Audito Rūmai rekomenduoja stiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą planuojant, kaip patenkinti institucijų poreikius, kuriant bendrą pastatų politiką ir keičiantis informacija apie kiekvienos institucijos praktiką pastatų srityje.

Europos Parlamentas dalijasi savo rūpesčiais. Taigi reikėtų priminti, kad savo 2006 m. rugsėjo 26 d. rezoliucijoje dėl 2004 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo Parlamentas įpareigojo savo administraciją „pasikonsultavus su kitomis Sąjungos institucijomis, parengti pranešimą apie tai, ar įmanoma įsteigti Europos pastatų valdybą, kuri būtų atsakinga už ES institucijų ir organų pastatų statybą ir priežiūrą“. Šis pranešimas turi būti pateiktas Parlamento Biudžeto kontrolės komitetui iki 2007 m. spalio 1 d.

| 58. | Žr. 51 dalies atsakymą. |
| --- | --- |

58.

Žr. 51 dalies atsakymą.

---

TARYBOS ATSAKYMAI

| 25 išnaša. | Rolin ir Woluwe Heights pastatų įrengimo finansavimo palūkanų normos turėtų būti prilyginamos trumpalaikiam finansavimui su išankstinio grąžinimo galimybe. Abiem atvejais Taryba pasinaudojo tokia galimybe ir šių pastatų įrengimo bendros išlaidos buvo padengtos tais metais, kai buvo užbaigti darbai, arba kitais metais. Atsižvelgiant į tai, palūkanų normos neturėtų būti laikomos didelėmis. |
| --- | --- |

25 išnaša.

Rolin ir Woluwe Heights pastatų įrengimo finansavimo palūkanų normos turėtų būti prilyginamos trumpalaikiam finansavimui su išankstinio grąžinimo galimybe. Abiem atvejais Taryba pasinaudojo tokia galimybe ir šių pastatų įrengimo bendros išlaidos buvo padengtos tais metais, kai buvo užbaigti darbai, arba kitais metais. Atsižvelgiant į tai, palūkanų normos neturėtų būti laikomos didelėmis.

| 43. | Tarybos generalinis sekretoriatas siūlo, kad Audito Rūmai, aprašydami pastatų poveikio aplinkai įvertinimus, atsižvelgtų į priemones, kurių šioje srityje ėmėsi Tarybos generalinis sekretoriatas. Visų pirma buvo imtasi šių priemonių:






  a) | prižiūrint Briuselio aplinkos valdymo institutui (Institut Bruxellois de la Gestion de l'Environnement) Justus Lipsius pastate 2006 m. buvo atliktas nuodugnus energijos suvartojimo auditas. Čia reikėtų paminėti, kad šiame pastate įrengta šiuo metu didžiausia Briuselio regione fotogalvaninė elektros jėgainė; |
| --- | --- | --- |

43.

Tarybos generalinis sekretoriatas siūlo, kad Audito Rūmai, aprašydami pastatų poveikio aplinkai įvertinimus, atsižvelgtų į priemones, kurių šioje srityje ėmėsi Tarybos generalinis sekretoriatas. Visų pirma buvo imtasi šių priemonių:

a)

prižiūrint Briuselio aplinkos valdymo institutui (Institut Bruxellois de la Gestion de l'Environnement) Justus Lipsius pastate 2006 m. buvo atliktas nuodugnus energijos suvartojimo auditas. Čia reikėtų paminėti, kad šiame pastate įrengta šiuo metu didžiausia Briuselio regione fotogalvaninė elektros jėgainė;

| b) | atliktas išsamus Lex pastato tyrimas, kad jo savybės labiau atitiktų tvaraus vystymosi reikalavimus. Įgyvendinus įvairias priemones (kombinuota elektros ir šilumos gamyba, šiluminiai siurbliai, automatinis šviesos išjungimas ir t. t.) labai sumažėjo pastato išmetamo CO2 kiekiai. |
| --- | --- |

b)

atliktas išsamus Lex pastato tyrimas, kad jo savybės labiau atitiktų tvaraus vystymosi reikalavimus. Įgyvendinus įvairias priemones (kombinuota elektros ir šilumos gamyba, šiluminiai siurbliai, automatinis šviesos išjungimas ir t. t.) labai sumažėjo pastato išmetamo CO2 kiekiai.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| I.–III. | Komisija rengiasi suderinti savo pastatų politiką Briuselyje ir Liuksemburge, o naujas komunikatas šia tema bus priimtas dar iki 2007 m. vasaros pertraukos.
  Komisijos nuomone, siekiant ilgalaikėmis priemonėmis pagerinti pastatų politikos našumą ir efektyvumą bei darbuotojų ir vietos gyventojų gyvenimo kokybę, ateityje būtini tam tikri struktūriniai pakeitimai. Vykdydama pastatų politikos peržiūrą, kuri apims strategiją įkurdinti darbuotojus didesniuose pastatuose, o pastatų skaičių mažinti, Komisija atsižvelgs į skirtingus aspektus: geriausią ekonominės vertės rezultatą, biurų pastatų kvadratinio metro vidutinės rinkos kainos pokyčius, biurų pastatų nenaudojimo laipsnį, užimamos erdvės, vietos pokyčius ir jų pobūdį, ateities poreikius.
  Komisija išanalizuos savo įsigijimų politikos stiprinimo rezultatus ir jų reikšmę: dabar Komisijai reikia nustatyti pastatų priežiūros ir renovacijos politiką, kad išsaugotų savo turto lygį; o tais atvejais, kai turtas baigia nusidėvėti, – strategiją, kurioje numatomas pastatų nugriovimas ir rekonstrukcija.
  Be to, per paskutinius kelerius metus vis didesnis dėmesys skiriamas saugumui ir saugai – tai dar labiau padidino Komisijos norą savo pastatus naudoti įvairioms paskirtims.
  Galiausiai Komisija įvertins bendradarbiavimą su vietos valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

I.–III.

Komisija rengiasi suderinti savo pastatų politiką Briuselyje ir Liuksemburge, o naujas komunikatas šia tema bus priimtas dar iki 2007 m. vasaros pertraukos.

Komisijos nuomone, siekiant ilgalaikėmis priemonėmis pagerinti pastatų politikos našumą ir efektyvumą bei darbuotojų ir vietos gyventojų gyvenimo kokybę, ateityje būtini tam tikri struktūriniai pakeitimai. Vykdydama pastatų politikos peržiūrą, kuri apims strategiją įkurdinti darbuotojus didesniuose pastatuose, o pastatų skaičių mažinti, Komisija atsižvelgs į skirtingus aspektus: geriausią ekonominės vertės rezultatą, biurų pastatų kvadratinio metro vidutinės rinkos kainos pokyčius, biurų pastatų nenaudojimo laipsnį, užimamos erdvės, vietos pokyčius ir jų pobūdį, ateities poreikius.

Komisija išanalizuos savo įsigijimų politikos stiprinimo rezultatus ir jų reikšmę: dabar Komisijai reikia nustatyti pastatų priežiūros ir renovacijos politiką, kad išsaugotų savo turto lygį; o tais atvejais, kai turtas baigia nusidėvėti, – strategiją, kurioje numatomas pastatų nugriovimas ir rekonstrukcija.

Be to, per paskutinius kelerius metus vis didesnis dėmesys skiriamas saugumui ir saugai – tai dar labiau padidino Komisijos norą savo pastatus naudoti įvairioms paskirtims.

Galiausiai Komisija įvertins bendradarbiavimą su vietos valdžios institucijomis.

| IV. | Tokią ilgalaikę pastatų politiką Komisija nustatė daugiametėje politikos sistemoje, kuri yra koreguojamasis planas, svarstomas kasmet ir apimantis 5–10 metų perspektyvą.
  Be to, Komisija dalyvauja dviejose tarpinstitucinėse darbo grupėse Briuselyje ir Liuksemburge ir yra pasirengusi analizuoti, kokiu mastu ši sistema gali būti tarpinstitucinės sistemos pagrindas (1). |
| --- | --- |

IV.

Tokią ilgalaikę pastatų politiką Komisija nustatė daugiametėje politikos sistemoje, kuri yra koreguojamasis planas, svarstomas kasmet ir apimantis 5–10 metų perspektyvą.

Be to, Komisija dalyvauja dviejose tarpinstitucinėse darbo grupėse Briuselyje ir Liuksemburge ir yra pasirengusi analizuoti, kokiu mastu ši sistema gali būti tarpinstitucinės sistemos pagrindas (1).

| V. | Komisija neabejotinai pirmenybę teikia įsigijimui arba ilgalaikei nuomai ir tik išimtiniais atvejais yra sudariusi trumpalaikes sutartis. Ilgalaikio įsigijimo sutarčių sudarymo politika turi būti įtvirtinta aiškioje politikoje dėl miestų, kuriuose Komisija toliau vykdys savo veiklą.
  Briuselyje ilgalaikės sutartys pasirašomos, jeigu siekiama įsigyti pastatą pagal mokėjimo atidėjimo sistemą. Trumpesnio termino, apytiksliai 15 metų, sutartys dėl pastatų pasirašomos uzufrukto sąlygomis; ši formulė ekonomiškai pagrįsta. Liuksemburge trumpalaikės sutartys šiuo metu sudaromos laukiant JMO2 statybos. Kitais atvejais sudaromos ilgalaikės sutartys numatant įsigijimo galimybę. |
| --- | --- |

V.

Komisija neabejotinai pirmenybę teikia įsigijimui arba ilgalaikei nuomai ir tik išimtiniais atvejais yra sudariusi trumpalaikes sutartis. Ilgalaikio įsigijimo sutarčių sudarymo politika turi būti įtvirtinta aiškioje politikoje dėl miestų, kuriuose Komisija toliau vykdys savo veiklą.

Briuselyje ilgalaikės sutartys pasirašomos, jeigu siekiama įsigyti pastatą pagal mokėjimo atidėjimo sistemą. Trumpesnio termino, apytiksliai 15 metų, sutartys dėl pastatų pasirašomos uzufrukto sąlygomis; ši formulė ekonomiškai pagrįsta. Liuksemburge trumpalaikės sutartys šiuo metu sudaromos laukiant JMO2 statybos. Kitais atvejais sudaromos ilgalaikės sutartys numatant įsigijimo galimybę.

| VI. | Komisija laikosi nuostatos toliau taikyti savo pastatų koncentracijos išskaidymo politiką ir toliau ją plėtoti; tai turi būti vertinama itin ilgalaikės strategijos požiūriu, atsižvelgiant į tokius veiksnius: būsimi poreikiai, judumas ir priimančiosios šalies indėlis. |
| --- | --- |

VI.

Komisija laikosi nuostatos toliau taikyti savo pastatų koncentracijos išskaidymo politiką ir toliau ją plėtoti; tai turi būti vertinama itin ilgalaikės strategijos požiūriu, atsižvelgiant į tokius veiksnius: būsimi poreikiai, judumas ir priimančiosios šalies indėlis.

| VII. | Komisijos tarnybos šiuo metu rengia komunikatą dėl pastatų politikos, kuriame bus numatyta nauja procedūra, skirta nuomai arba įsigijimui tinkamų pastatų nustatymui, įskaitant išsamią rinkos analizę. Vis dėlto Komisija pajėgi vesti derybas ir susiderėti dėl rinkos arba netgi mažesnių negu vidutinių rinkos kainų, ir ji neabejotinai puikiai derasi, taip pat lyginant su kitais toje pačioje vietoje įsikūrusiais privačiaisiais ir institucijų subjektais. |
| --- | --- |

VII.

Komisijos tarnybos šiuo metu rengia komunikatą dėl pastatų politikos, kuriame bus numatyta nauja procedūra, skirta nuomai arba įsigijimui tinkamų pastatų nustatymui, įskaitant išsamią rinkos analizę. Vis dėlto Komisija pajėgi vesti derybas ir susiderėti dėl rinkos arba netgi mažesnių negu vidutinių rinkos kainų, ir ji neabejotinai puikiai derasi, taip pat lyginant su kitais toje pačioje vietoje įsikūrusiais privačiaisiais ir institucijų subjektais.

| VIII. | Visų pirma įsigijimų politika užsitikrinusi stabilumą, Komisija taip pat nustatė naują įsigijimų finansavimo būdą. Įsigijimas atidedant mokėjimą tiek teisiškai, tiek finansiškai paprastesnis negu ankstesnės ilgalaikės nuomos sutartys (emphytéose). |
| --- | --- |

VIII.

Visų pirma įsigijimų politika užsitikrinusi stabilumą, Komisija taip pat nustatė naują įsigijimų finansavimo būdą. Įsigijimas atidedant mokėjimą tiek teisiškai, tiek finansiškai paprastesnis negu ankstesnės ilgalaikės nuomos sutartys (emphytéose).

| IX. | Komisija visiškai įsipareigojusi bendradarbiauti su institucijomis visose srityse (aplinkos ir energijos, planavimo, poreikių nustatymo metodikos, gerosios patirties klausimais – tai tik keli jų). |
| --- | --- |

IX.

Komisija visiškai įsipareigojusi bendradarbiauti su institucijomis visose srityse (aplinkos ir energijos, planavimo, poreikių nustatymo metodikos, gerosios patirties klausimais – tai tik keli jų).

| X. | Kaip nurodyta 50–58 dalyse, Komisija ketina laikytis Audito Rūmų rekomendacijų įgyvendindama naująją pastatų politiką, kurią Kolegija patvirtins vėliau šiais metais. |
| --- | --- |

X.

Kaip nurodyta 50–58 dalyse, Komisija ketina laikytis Audito Rūmų rekomendacijų įgyvendindama naująją pastatų politiką, kurią Kolegija patvirtins vėliau šiais metais.

PASTABOS

| 6. | Komisija paskelbė du komunikatus (2) dėl darbuotojų poreikių po ES-10 ir ES-2 plėtros. Šiais komunikatais remtasi rengiant metines paraiškas, taip pat biurų ploto prognozes. |
| --- | --- |

6.

Komisija paskelbė du komunikatus (2) dėl darbuotojų poreikių po ES-10 ir ES-2 plėtros. Šiais komunikatais remtasi rengiant metines paraiškas, taip pat biurų ploto prognozes.

| 8. | Pirma įtrauka. Žr. pastabas dėl 6 dalies. |
| --- | --- |

8.

Pirma įtrauka. Žr. pastabas dėl 6 dalies.

| 8. | Antra įtrauka. DG ADMIN, glaudžiai bendradarbiaudamas su Infrastruktūros ir logistikos biuru, šiuo metu rengia ilgalaikę strategiją pastatų poreikiams tenkinti (iki 2025 m.) tiek Briuselyje, tiek Liuksemburge, taip pat svarsto esamų Komisijos pastatų Briuselyje alternatyvias vietas arba papildomus sprendimus. |
| --- | --- |

8.

Antra įtrauka. DG ADMIN, glaudžiai bendradarbiaudamas su Infrastruktūros ir logistikos biuru, šiuo metu rengia ilgalaikę strategiją pastatų poreikiams tenkinti (iki 2025 m.) tiek Briuselyje, tiek Liuksemburge, taip pat svarsto esamų Komisijos pastatų Briuselyje alternatyvias vietas arba papildomus sprendimus.

| 9. | Komisija ir toliau sieks, kad institucijos bendrai nustatytų ir įgyvendintų savo pastatų politiką arba bent jau tai darytų ją derindamos. Tačiau taip bendradarbiauti ne visada įmanoma, nes kiekviena institucija turi savo specifinius poreikius ir prioritetus, vis dėlto šiek tiek pažangos pasiekta.
  Briuselyje visos institucijos dalyvauja darbo grupės (ILISWG – Tarpinstitucinė infrastruktūros, logistikos ir vidaus paslaugų darbo grupė) veikloje; vienas iš šios grupės įpareigojimų – keistis nekilnojamojo turto rinkos pokyčių ir institucijų poreikių informacija.
  Liuksemburge visos institucijos bendradarbiauja Administracijos vadovų komitete ir Tarpinstitucinėje pastatų darbo grupėje. |
| --- | --- |

9.

Komisija ir toliau sieks, kad institucijos bendrai nustatytų ir įgyvendintų savo pastatų politiką arba bent jau tai darytų ją derindamos. Tačiau taip bendradarbiauti ne visada įmanoma, nes kiekviena institucija turi savo specifinius poreikius ir prioritetus, vis dėlto šiek tiek pažangos pasiekta.

Briuselyje visos institucijos dalyvauja darbo grupės (ILISWG – Tarpinstitucinė infrastruktūros, logistikos ir vidaus paslaugų darbo grupė) veikloje; vienas iš šios grupės įpareigojimų – keistis nekilnojamojo turto rinkos pokyčių ir institucijų poreikių informacija.

Liuksemburge visos institucijos bendradarbiauja Administracijos vadovų komitete ir Tarpinstitucinėje pastatų darbo grupėje.

| 10. | Pastatų įsigijimo, o ne jų nuomos, politika santykinai nauja, ir apytiksliai 38 % ploto vis dar nuomojama dėl praeityje prisiimtų ilgalaikių sutartinių įsipareigojimų.
  Kita vertus, pastato įsigijimas ne visada geriausias sprendimas (pvz., pastatas, kuriame įsikūrusi Informacijos ir ryšių technologijų infrastruktūra, nes tokios paskirties pastatas technologiniu požiūriu greitai sensta), taigi tokiu atveju nuoma gali būti geresnis sprendimas. Išimtiniais atvejais įsigijimas netgi gali būti neįmanomas (žr. pastabas dėl 27 dalies 3 langelio).
  Galiausiai PPI suteikia lengvatų ir kitais atvejais, nei visiška nuosavybė, t. y. kai pastatu naudojamasi uzufrukto sąlygomis. |
| --- | --- |

10.

Pastatų įsigijimo, o ne jų nuomos, politika santykinai nauja, ir apytiksliai 38 % ploto vis dar nuomojama dėl praeityje prisiimtų ilgalaikių sutartinių įsipareigojimų.

Kita vertus, pastato įsigijimas ne visada geriausias sprendimas (pvz., pastatas, kuriame įsikūrusi Informacijos ir ryšių technologijų infrastruktūra, nes tokios paskirties pastatas technologiniu požiūriu greitai sensta), taigi tokiu atveju nuoma gali būti geresnis sprendimas. Išimtiniais atvejais įsigijimas netgi gali būti neįmanomas (žr. pastabas dėl 27 dalies 3 langelio).

Galiausiai PPI suteikia lengvatų ir kitais atvejais, nei visiška nuosavybė, t. y. kai pastatu naudojamasi uzufrukto sąlygomis.

| 11. | Komisija įsigijo vieną pastatą (konferencijų centrą CCAB), kurį anksčiau nuomojosi.
  Kai nuomojamasi, netgi pastatui nusidėvėjus (finansiškai), savininko teisinė pareiga savo sąskaita per nuomos laikotarpį jį palaikyti tinkamos naudoti būklės. Todėl labai sumažėja galimybės sutarties galiojimo laikotarpiu derėtis dėl nuomos sumažinimo. Be to, kai sudaromos ilgalaikės sutartys, palyginti su trumpalaike nuoma, į nuomos kainą jau įskaičiuota nuolaida. Galiausiai nuomos kainą lemia rinkos sąlygos – netgi jei sutartyje numatyta peržiūrėti nuomą, mokamos nuomos kainą reikėtų vertinti atsižvelgiant į esamas nuomos kainas, o ne tik į nusidėvėjimą.
  Tačiau Komisija, jei tik įmanoma, dėl nuomos persidera. Pavyzdžiui, 2005 m. persiderėta dėl SC15 sutarties, kuri pratęsta nesulaukus galiojimo pabaigos. Persiderėjus šią sutartį, nuoma sumažinta maždaug 40 %. |
| --- | --- |

11.

Komisija įsigijo vieną pastatą (konferencijų centrą CCAB), kurį anksčiau nuomojosi.

Kai nuomojamasi, netgi pastatui nusidėvėjus (finansiškai), savininko teisinė pareiga savo sąskaita per nuomos laikotarpį jį palaikyti tinkamos naudoti būklės. Todėl labai sumažėja galimybės sutarties galiojimo laikotarpiu derėtis dėl nuomos sumažinimo. Be to, kai sudaromos ilgalaikės sutartys, palyginti su trumpalaike nuoma, į nuomos kainą jau įskaičiuota nuolaida. Galiausiai nuomos kainą lemia rinkos sąlygos – netgi jei sutartyje numatyta peržiūrėti nuomą, mokamos nuomos kainą reikėtų vertinti atsižvelgiant į esamas nuomos kainas, o ne tik į nusidėvėjimą.

Tačiau Komisija, jei tik įmanoma, dėl nuomos persidera. Pavyzdžiui, 2005 m. persiderėta dėl SC15 sutarties, kuri pratęsta nesulaukus galiojimo pabaigos. Persiderėjus šią sutartį, nuoma sumažinta maždaug 40 %.

| 12. | 2 langelis. Mondrian pastato savininkas – Vokietijos fondas, kurio pagrindinis interesas – stabilūs ir ilgalaikiai grynųjų pinigų srautai. Todėl nepaisant Komisijos pastangų, fondas nesuinteresuotas pastatą parduoti.
  Komisija vis dėlto pasirašė uzufrukto sutartį, nes tuo metu šis pastatas buvo vienintelis Komisijos poreikius dydžio, kokybės ir vietos prasme toje vietovėje atitikęs pastatas, jis labai arti SDME, kuriame įsikūrė kiti to paties generalinio direktorato padaliniai.
  Tačiau sunku palyginti uzufrukto ir ilgalaikės nuomos sąlygas iš esmės. |
| --- | --- |

12.

2 langelis. Mondrian pastato savininkas – Vokietijos fondas, kurio pagrindinis interesas – stabilūs ir ilgalaikiai grynųjų pinigų srautai. Todėl nepaisant Komisijos pastangų, fondas nesuinteresuotas pastatą parduoti.

Komisija vis dėlto pasirašė uzufrukto sutartį, nes tuo metu šis pastatas buvo vienintelis Komisijos poreikius dydžio, kokybės ir vietos prasme toje vietovėje atitikęs pastatas, jis labai arti SDME, kuriame įsikūrė kiti to paties generalinio direktorato padaliniai.

Tačiau sunku palyginti uzufrukto ir ilgalaikės nuomos sąlygas iš esmės.

| 13.–14. | Komisija yra ne kartą oficialiai pasakiusi, kad ji linkusi derinti savo tarnybų išdėstymą centre ir toli nuo centro. Šios politikos tikslas – sumažinti Europos kvartalui tenkantį spaudimą.
  Pagal esamą politiką Komisija savo pastatų koncentraciją išskaidė. Briuselyje, kur ji turi 82,5 % biurų ploto, 82 % yra Europos kvartale, o 18 % kitose vietose, įskaitant už Europos kvartalo ribų esantį Madou pastatą, kuris labai toli nuo centro. Liuksemburge, kur ji turi 17,5 % biurų ploto, 72 % yra Kirchberge, o 28 % – kitose vietose.
  Nors Komisijos pastatų strategija Europos kvartale gana nuspėjama, dažnai jos derybinė padėtis dėl ploto, į kurį pretenduoja mažai kandidatų, palanki.
  Komisija ne tik toliau vykdė pertvarkymus Briuselio Beaulieu ir Genève rajonuose, bet atsižvelgdama į formuojamą naują politiką taip pat svarstė kitas galimybes.
  Nustačiusi agentūrų išdėstymo politiką, Komisija išnuomojo pastatą vykdomajai DG EAC agentūrai. Šis pastatas yra Evere, pakankamai toli nuo Europos kvartalo. Be to, Komisija neseniai išnuomojo pastatą netoli šiaurinės geležinkelio stoties (Covent Garden, 14 000 m2) Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos vertinimo veiklai. |
| --- | --- |

13.–14.

Komisija yra ne kartą oficialiai pasakiusi, kad ji linkusi derinti savo tarnybų išdėstymą centre ir toli nuo centro. Šios politikos tikslas – sumažinti Europos kvartalui tenkantį spaudimą.

Pagal esamą politiką Komisija savo pastatų koncentraciją išskaidė. Briuselyje, kur ji turi 82,5 % biurų ploto, 82 % yra Europos kvartale, o 18 % kitose vietose, įskaitant už Europos kvartalo ribų esantį Madou pastatą, kuris labai toli nuo centro. Liuksemburge, kur ji turi 17,5 % biurų ploto, 72 % yra Kirchberge, o 28 % – kitose vietose.

Nors Komisijos pastatų strategija Europos kvartale gana nuspėjama, dažnai jos derybinė padėtis dėl ploto, į kurį pretenduoja mažai kandidatų, palanki.

Komisija ne tik toliau vykdė pertvarkymus Briuselio Beaulieu ir Genève rajonuose, bet atsižvelgdama į formuojamą naują politiką taip pat svarstė kitas galimybes.

Nustačiusi agentūrų išdėstymo politiką, Komisija išnuomojo pastatą vykdomajai DG EAC agentūrai. Šis pastatas yra Evere, pakankamai toli nuo Europos kvartalo. Be to, Komisija neseniai išnuomojo pastatą netoli šiaurinės geležinkelio stoties (Covent Garden, 14 000 m2) Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos vertinimo veiklai.

| 15. | Komisija toliau įsipareigoja stiprinti bendradarbiavimą su priimančiąja šalimi.
  2003 m. OIB direktorius paskirtas Komisijos atstovu Belgijoje Europos kvartalo plėtrai su atitinkamomis valdžios institucijomis aptarti; jis taip pat dalyvauja „Europos kvartalo fondų“ posėdžiuose. Nuo 2005 m. ES ir Belgijos tarpinstitucinė ad hoc darbo grupė susitinka kartą per du mėnesius su federalinio, regioninio ir vietos lygmens atstovais, kad aptartų su pastatų politika susijusius klausimus.
  Liuksemburge Komisija šiuo metu (2007 m. vasario mėn.) derasi dėl susitarimo su Liuksemburgo valstybe dėl pagrindinio pastato. Šis susitarimas suteiks galimybę gauti nemokamą žemės sklypą JMO2 pastato statybai. Kai tik bus pasirašytas susitarimas, Komisija nustatys savo pastatų politiką Liuksemburge. |
| --- | --- |

15.

Komisija toliau įsipareigoja stiprinti bendradarbiavimą su priimančiąja šalimi.

2003 m. OIB direktorius paskirtas Komisijos atstovu Belgijoje Europos kvartalo plėtrai su atitinkamomis valdžios institucijomis aptarti; jis taip pat dalyvauja „Europos kvartalo fondų“ posėdžiuose. Nuo 2005 m. ES ir Belgijos tarpinstitucinė ad hoc darbo grupė susitinka kartą per du mėnesius su federalinio, regioninio ir vietos lygmens atstovais, kad aptartų su pastatų politika susijusius klausimus.

Liuksemburge Komisija šiuo metu (2007 m. vasario mėn.) derasi dėl susitarimo su Liuksemburgo valstybe dėl pagrindinio pastato. Šis susitarimas suteiks galimybę gauti nemokamą žemės sklypą JMO2 pastato statybai. Kai tik bus pasirašytas susitarimas, Komisija nustatys savo pastatų politiką Liuksemburge.

| 17. | Vienas iš naujosios pastatų politikos principų – Komisijos tarnybas įkurdinti didesniuose pastatuose, o pastatų skaičių mažinti – tai sumažintų metinio laipsniško generalinių direktoratų darbuotojų kvotos didėjimo, taip pat dėl vidaus reorganizacijų, poveikį.
  Siekdamos įvertinti, kiek žmonių turi būti įkurdinta jų patalpose, atitinkamos Komisijos tarnybos (DG ADMIN, OIB ir OIL) dabar nustato procedūrą, kuri grindžiama COMREF (su darbuotojais susijusia duomenų baze).
  Tai, kad HITEC (5 000 m2) stovėjo tuščias beveik metus, yra po plėtros vėlavusios vertėjų atrankos padarinys, o ne Komisijos pervertintų poreikių pavyzdys. |
| --- | --- |

17.

Vienas iš naujosios pastatų politikos principų – Komisijos tarnybas įkurdinti didesniuose pastatuose, o pastatų skaičių mažinti – tai sumažintų metinio laipsniško generalinių direktoratų darbuotojų kvotos didėjimo, taip pat dėl vidaus reorganizacijų, poveikį.

Siekdamos įvertinti, kiek žmonių turi būti įkurdinta jų patalpose, atitinkamos Komisijos tarnybos (DG ADMIN, OIB ir OIL) dabar nustato procedūrą, kuri grindžiama COMREF (su darbuotojais susijusia duomenų baze).

Tai, kad HITEC (5 000 m2) stovėjo tuščias beveik metus, yra po plėtros vėlavusios vertėjų atrankos padarinys, o ne Komisijos pervertintų poreikių pavyzdys.

| 18. | Tarpinstitucinių darbo grupių tiek Briuselyje, tiek Liuksemburge užduotis – apibrėžti bendrus rodiklius ir kriterijus, ir Komisijos atstovai šiame darbe aktyviai dalyvauja. |
| --- | --- |

18.

Tarpinstitucinių darbo grupių tiek Briuselyje, tiek Liuksemburge užduotis – apibrėžti bendrus rodiklius ir kriterijus, ir Komisijos atstovai šiame darbe aktyviai dalyvauja.

| 19. | Bendro pastatų planavimo tikslais taikoma 35 m2 norma.
  Pirma įtrauka. 2007 m. sausio 16 d. OIB valdyba patvirtino „Aprūpinimo patalpomis sąlygų vadovo“ dalį, skirtą ploto skyrimo kriterijams generaliniams direktoratams.
  Kai tik bus gauta Liuksemburgo darbo saugos ir higienos komiteto nuomonė (jos tikimasi 2007 m. pavasarį), OIL valdyba taip pat patvirtins šį dokumentą.
  Tada jis bus taikomas ir OIB, ir OIL.
  Antra įtrauka. Panašaus požiūrio bus laikomasi ir Liuksemburge. |
| --- | --- |

19.

Bendro pastatų planavimo tikslais taikoma 35 m2 norma.

Pirma įtrauka. 2007 m. sausio 16 d. OIB valdyba patvirtino „Aprūpinimo patalpomis sąlygų vadovo“ dalį, skirtą ploto skyrimo kriterijams generaliniams direktoratams.

Kai tik bus gauta Liuksemburgo darbo saugos ir higienos komiteto nuomonė (jos tikimasi 2007 m. pavasarį), OIL valdyba taip pat patvirtins šį dokumentą.

Tada jis bus taikomas ir OIB, ir OIL.

Antra įtrauka. Panašaus požiūrio bus laikomasi ir Liuksemburge.

| 21.–23. | Komisija mano, kad įrengimo darbai yra derybų procedūros dalis, ieškant pastato, kuris visiškai atitiktų vadovo „Manuel des normes applicables à l'immeuble type“ (MIT) reikalavimus.
  Jeigu darbus turėtų atlikti kitas rangovas Komisijos atsakomybe, Komisijai tektų mokėti nuomą už poreikių neatitinkantį pastatą per visą renovacijos laikotarpį. Be to, jeigu rangovas tų darbų neatliktų tinkamai ir laiku, būtų padaryta didesnė žala finansiniams ES interesams.
  Jeigu Komisija statys visą pastatą būdama žemės savininkė arba atnaujins nuosavus pastatus – Liuksemburge tą gana greitai gali tekti daryti dėl JMO2, o Briuselyje dėl Cornet-Leman, – ji skelbs darbų konkursą.
  Dėl kai kurių techninės paskirties pastatų projektų (centrinių virtuvių, archyvų, duomenų centro, konferencijų pastato, logistikos pastato) atlikta vieša rinkos analizė.
  Skatinant konkurenciją ir laikantis skaidrumo nuostatų, naujojoje pastatų politikoje bus numatytos išplėstinės nekilnojamojo turto rinkos analizės. |
| --- | --- |

21.–23.

Komisija mano, kad įrengimo darbai yra derybų procedūros dalis, ieškant pastato, kuris visiškai atitiktų vadovo „Manuel des normes applicables à l'immeuble type“ (MIT) reikalavimus.

Jeigu darbus turėtų atlikti kitas rangovas Komisijos atsakomybe, Komisijai tektų mokėti nuomą už poreikių neatitinkantį pastatą per visą renovacijos laikotarpį. Be to, jeigu rangovas tų darbų neatliktų tinkamai ir laiku, būtų padaryta didesnė žala finansiniams ES interesams.

Jeigu Komisija statys visą pastatą būdama žemės savininkė arba atnaujins nuosavus pastatus – Liuksemburge tą gana greitai gali tekti daryti dėl JMO2, o Briuselyje dėl Cornet-Leman, – ji skelbs darbų konkursą.

Dėl kai kurių techninės paskirties pastatų projektų (centrinių virtuvių, archyvų, duomenų centro, konferencijų pastato, logistikos pastato) atlikta vieša rinkos analizė.

Skatinant konkurenciją ir laikantis skaidrumo nuostatų, naujojoje pastatų politikoje bus numatytos išplėstinės nekilnojamojo turto rinkos analizės.

| 24. | Pastato nuomą lemia rinkos sąlygos, susijusios su paklausa ir pasiūla, visų pirma pastato vieta ir jo atitinkama verte, taip pat išreikšta žemės kaina. Audito Rūmai taikliai pastebėjo, kad į „pagrįstą privačių užsakovų pelną“ atsižvelgiama tik tais atvejais, kai statomas pastatas specialiems poreikiams tenkinti.
  Jeigu pastatas statomas ant žemės, kurios savininkė viena iš institucijų, sumokėta kaina iš tikrųjų turėtų beveik atitikti kainą (įskaitant pagrįstą pelną), kurią teko sumokėti statytojui. Kainą turėtų apibrėžti pastatui pastatyti surengtų įvairių darbų, tiekimo ir paslaugų konkursai. |
| --- | --- |

24.

Pastato nuomą lemia rinkos sąlygos, susijusios su paklausa ir pasiūla, visų pirma pastato vieta ir jo atitinkama verte, taip pat išreikšta žemės kaina. Audito Rūmai taikliai pastebėjo, kad į „pagrįstą privačių užsakovų pelną“ atsižvelgiama tik tais atvejais, kai statomas pastatas specialiems poreikiams tenkinti.

Jeigu pastatas statomas ant žemės, kurios savininkė viena iš institucijų, sumokėta kaina iš tikrųjų turėtų beveik atitikti kainą (įskaitant pagrįstą pelną), kurią teko sumokėti statytojui. Kainą turėtų apibrėžti pastatui pastatyti surengtų įvairių darbų, tiekimo ir paslaugų konkursai.

| 27. | 2003 m. Komisija pasirinko įsigijimo arba nuomos, o ne specialios paskirties statybos metodą, taigi Komisija pasirinko mokėti rinkos kainą, o ne padengti statybos išlaidas. Tikroji kaina galiausiai priklauso nuo objektyvių veiksnių (vietos, dydžio, kokybės, rinkos sąlygų) ir subjektyvių veiksnių, pvz., pirkėjo ir pardavėjo prioritetų bei finansinių apribojimų, kurių abu yra saistomi. Kartais Komisija gali panaudoti savo derybinę poziciją, pvz., didelių pastatų kaip Madou atveju todėl, kad tuomet Komisija yra viena iš kelių institucijų, galinčių išsinuomoti arba nusipirkti visą pastatą.
  3 langelis. Kiek tai susiję su SPA3, konsultantų vertinimas yra tik vienas indikatyvus derybų bylos elementas. Galutinė kaina yra tokia, dėl kokios galiausiai susiderama. Net jeigu ir buvo tam tikrų eksperto vertinimo klaidų, jos vertinimui turėjo dvejopą poveikį, o sumokėtos kainos skirtumas tėra 4 % – jis, kaip manoma, priimtinas rezultatas.
  Kaip nurodyta pastaboje dėl 12 dalies 2 langelio, Komisijos derybų pozicija buvo ribota, nes Mondrian buvo vienintelis priimtinas pastatas, kuris atitiko DG RTD poreikius, t. y. galėjo būti sugrupuotas su dviem dideliais pastatais. Anksčiau šis generalinis direktoratas dirbo 5 pastatuose. Be to, dėl šio pastato dydžio (apie 20 000 m2) pasiekta eksploatacijos ekonomijos (priežiūra, saugumas), o atsižvelgdama į jo kokybę, Komisija apskaičiavo, kad sudarytas geras sandoris. Šis pastatas suteikė Komisijai galimybę pasiekti 2003 m. komunikate dėl pastatų politikos (COM(2003) 755) užsibrėžtų tikslų – sutelkti tarnybas didesniuose pastatuose, pastatų skaičių mažinti, o darbuotojams sudaryti aukštos kokybės darbo sąlygas. |
| --- | --- |

27.

2003 m. Komisija pasirinko įsigijimo arba nuomos, o ne specialios paskirties statybos metodą, taigi Komisija pasirinko mokėti rinkos kainą, o ne padengti statybos išlaidas. Tikroji kaina galiausiai priklauso nuo objektyvių veiksnių (vietos, dydžio, kokybės, rinkos sąlygų) ir subjektyvių veiksnių, pvz., pirkėjo ir pardavėjo prioritetų bei finansinių apribojimų, kurių abu yra saistomi. Kartais Komisija gali panaudoti savo derybinę poziciją, pvz., didelių pastatų kaip Madou atveju todėl, kad tuomet Komisija yra viena iš kelių institucijų, galinčių išsinuomoti arba nusipirkti visą pastatą.

3 langelis. Kiek tai susiję su SPA3, konsultantų vertinimas yra tik vienas indikatyvus derybų bylos elementas. Galutinė kaina yra tokia, dėl kokios galiausiai susiderama. Net jeigu ir buvo tam tikrų eksperto vertinimo klaidų, jos vertinimui turėjo dvejopą poveikį, o sumokėtos kainos skirtumas tėra 4 % – jis, kaip manoma, priimtinas rezultatas.

Kaip nurodyta pastaboje dėl 12 dalies 2 langelio, Komisijos derybų pozicija buvo ribota, nes Mondrian buvo vienintelis priimtinas pastatas, kuris atitiko DG RTD poreikius, t. y. galėjo būti sugrupuotas su dviem dideliais pastatais. Anksčiau šis generalinis direktoratas dirbo 5 pastatuose. Be to, dėl šio pastato dydžio (apie 20 000 m2) pasiekta eksploatacijos ekonomijos (priežiūra, saugumas), o atsižvelgdama į jo kokybę, Komisija apskaičiavo, kad sudarytas geras sandoris. Šis pastatas suteikė Komisijai galimybę pasiekti 2003 m. komunikate dėl pastatų politikos (COM(2003) 755) užsibrėžtų tikslų – sutelkti tarnybas didesniuose pastatuose, pastatų skaičių mažinti, o darbuotojams sudaryti aukštos kokybės darbo sąlygas.

| 29. | Belgijos ir Komisijos susitarimo memorandume nustatyti bendrieji Berlaymont pastato remonto principai. 2000 m. liepos 17 d. Komisija, Belgija ir S.A. Berlaymont pasirašė antrą, detalesnį dokumentą, kuriuo siekiama 2001 m. tiksliai nustatyti kainas, terminus ir kokybės standartus.
  Jeigu dėl kainos būtų reikėję derėtis remiantis statybos ir remonto sąnaudomis, kaina būtų buvusi daug didesnė. S.A. Berlaymont duomenimis, 2000 m. visa pastato savikaina – apytiksliai 670 mln. eurų, neįskaitant 125 mln. eurų asbestui pašalinti. Įmokų už ilgalaikę nuomą dalys nustatytos remiantis bazine 553 mln. eurų verte. |
| --- | --- |

29.

Belgijos ir Komisijos susitarimo memorandume nustatyti bendrieji Berlaymont pastato remonto principai. 2000 m. liepos 17 d. Komisija, Belgija ir S.A. Berlaymont pasirašė antrą, detalesnį dokumentą, kuriuo siekiama 2001 m. tiksliai nustatyti kainas, terminus ir kokybės standartus.

Jeigu dėl kainos būtų reikėję derėtis remiantis statybos ir remonto sąnaudomis, kaina būtų buvusi daug didesnė. S.A. Berlaymont duomenimis, 2000 m. visa pastato savikaina – apytiksliai 670 mln. eurų, neįskaitant 125 mln. eurų asbestui pašalinti. Įmokų už ilgalaikę nuomą dalys nustatytos remiantis bazine 553 mln. eurų verte.

| 30. | Komisija, pradėdama vertinti pastatą, reikalauja privalomų sertifikatų ir draudimo polisų. Nuo 2004 m. Komisijos perkamų pastatų atveju (Berlaymont, Madou ir Beaulieu 25) nuolatos numatomas 10 metų garantijos draudimo polisas.
  Pagrindiniai defektai užkerta kelią išankstiniam pastato priėmimui ir atitinkamiems mokėjimams. Nedideli defektai, kuriuos privaloma ištaisyti per laikotarpį nuo išankstinio priėmimo iki galutinio priėmimo, padengiami rangovo suteiktos finansinės garantijos procentine suma (paprastai apie 5 % įvykdymo garantijos).
  Pagrindinius defektus nustačius po galutinio priėmimo, įsigalioja įstatymu nustatyta 10 metų garantija arba atitinkamos įrangos garantija.
  5 langelis. Kiek tai susiję su Euroforum, buvo laikytasi Liuksemburge taikytinų procedūrų dėl darbų priėmimo ir garantijos panaikinimo.
  Pirmoji garantija, susijusi su darbų įvykdymu laiku (šiuo atveju 500 000 eurų), buvo panaikinta praėjus 3 mėn. po įsikėlimo į pastatą, ir tiktai po to, kai Euroforum SA sumokėjo 93 000 eurų baudą už vėlavimą priduoti pastatą.
  95 % antrosios garantijos, įvykdymo garantijos už darbus ir instaliacijas (šiuo atveju 2 500 000 eurų), panaikinta praėjus 17 mėn. nuo pastato priėmimo (3) ir įsikėlimo į jį pradžios, kai Euroforum SA ištaisė visus pagrindinius defektus.
  Galiausiai likę 5 % (125 000 eurų) garantijos buvo nepanaikinti dėl kai kurių nedidelių defektų remonto. Nors ši suma, kaip manoma, pakankama ir buvo laikytasi tinkamo požiūrio, Komisija nori perimti Parlamento gerąją patirtį.
  Be minėtųjų garantijų Euroforum pastato sutartyje numatytame privalomojo draudimo polise nustatoma statytojo atsakomybė dvejų ir dešimties metų laikotarpiu nuo pastato pridavimo. |
| --- | --- |

30.

Komisija, pradėdama vertinti pastatą, reikalauja privalomų sertifikatų ir draudimo polisų. Nuo 2004 m. Komisijos perkamų pastatų atveju (Berlaymont, Madou ir Beaulieu 25) nuolatos numatomas 10 metų garantijos draudimo polisas.

Pagrindiniai defektai užkerta kelią išankstiniam pastato priėmimui ir atitinkamiems mokėjimams. Nedideli defektai, kuriuos privaloma ištaisyti per laikotarpį nuo išankstinio priėmimo iki galutinio priėmimo, padengiami rangovo suteiktos finansinės garantijos procentine suma (paprastai apie 5 % įvykdymo garantijos).

Pagrindinius defektus nustačius po galutinio priėmimo, įsigalioja įstatymu nustatyta 10 metų garantija arba atitinkamos įrangos garantija.

5 langelis. Kiek tai susiję su Euroforum, buvo laikytasi Liuksemburge taikytinų procedūrų dėl darbų priėmimo ir garantijos panaikinimo.

Pirmoji garantija, susijusi su darbų įvykdymu laiku (šiuo atveju 500 000 eurų), buvo panaikinta praėjus 3 mėn. po įsikėlimo į pastatą, ir tiktai po to, kai Euroforum SA sumokėjo 93 000 eurų baudą už vėlavimą priduoti pastatą.

95 % antrosios garantijos, įvykdymo garantijos už darbus ir instaliacijas (šiuo atveju 2 500 000 eurų), panaikinta praėjus 17 mėn. nuo pastato priėmimo (3) ir įsikėlimo į jį pradžios, kai Euroforum SA ištaisė visus pagrindinius defektus.

Galiausiai likę 5 % (125 000 eurų) garantijos buvo nepanaikinti dėl kai kurių nedidelių defektų remonto. Nors ši suma, kaip manoma, pakankama ir buvo laikytasi tinkamo požiūrio, Komisija nori perimti Parlamento gerąją patirtį.

Be minėtųjų garantijų Euroforum pastato sutartyje numatytame privalomojo draudimo polise nustatoma statytojo atsakomybė dvejų ir dešimties metų laikotarpiu nuo pastato pridavimo.

| 31. | Šis laikotarpis yra kompromisas derinant patikrų užbaigtumą ir institucijos norą įsikurti pastatuose; jis priklauso nuo projektų sudėtingumo bei turimų išteklių.
  Komisija mano, kad kelių savaičių pakanka pagrindiniams defektams nustatyti, likusius mažesnius defektus padengia finansinė garantija, o didelius, bet paslėptus defektus – 10 metų garantija.
  Visais atvejais atliekami visi esminiai saugos ir sveikatos bei saugumo patikrinimai – prieš įsikuriant pastatus tikrina sertifikuotos bendrovės. |
| --- | --- |

31.

Šis laikotarpis yra kompromisas derinant patikrų užbaigtumą ir institucijos norą įsikurti pastatuose; jis priklauso nuo projektų sudėtingumo bei turimų išteklių.

Komisija mano, kad kelių savaičių pakanka pagrindiniams defektams nustatyti, likusius mažesnius defektus padengia finansinė garantija, o didelius, bet paslėptus defektus – 10 metų garantija.

Visais atvejais atliekami visi esminiai saugos ir sveikatos bei saugumo patikrinimai – prieš įsikuriant pastatus tikrina sertifikuotos bendrovės.

| 33. | Iki šiol Komisija dar nėra stačiusi savo pastatų dėl tų pačių priežasčių, kurias mini Audito Rūmai, ir, žinoma, dėl to, kad neturėjo žemės.
  Dėl dviejų numatomų projektų (JMO2 Liuksemburge ir Cornet-Leman vaikų darželio Briuselyje) Komisija, suvokdama finansinį pranašumą, bendradarbiaus su vietos valdžios institucijomis atitinkamai statybos ir renovacijos klausimais. |
| --- | --- |

33.

Iki šiol Komisija dar nėra stačiusi savo pastatų dėl tų pačių priežasčių, kurias mini Audito Rūmai, ir, žinoma, dėl to, kad neturėjo žemės.

Dėl dviejų numatomų projektų (JMO2 Liuksemburge ir Cornet-Leman vaikų darželio Briuselyje) Komisija, suvokdama finansinį pranašumą, bendradarbiaus su vietos valdžios institucijomis atitinkamai statybos ir renovacijos klausimais.

| 34. | Komisijos nuomone, nors naujas finansinis mechanizmas ir „kainavo“ kelis bazinius punktus, konkurencijos požiūriu gauta labai gera marža, palyginti su kitais mechanizmais. |
| --- | --- |

34.

Komisijos nuomone, nors naujas finansinis mechanizmas ir „kainavo“ kelis bazinius punktus, konkurencijos požiūriu gauta labai gera marža, palyginti su kitais mechanizmais.

| 36. | Dėl peržiūrėtos praktikos (mokėjimo atidėjimo sistemos) 2006 m. Madou pastato finansavimo norma nustatyta su neigiama -0,01 % marža. Ši marža nustatyta pagal fiksuotą apsikeitimo sandorio normos kreivę.
  Įsigyjant Beaulieu 25 pastatą, marža, palyginti su fiksuota apsikeitimo sandorio kreive, 2006 m. buvo +0,008 %.
  6 langelis. Šio atvejo analizė turi būti vertinama atsižvelgiant į praeities sąlygas.
  Po užsitęsusių derybų 2001–2002 m. pasiektas bendras susitarimas, kuris ACPC (4) pateiktas 2002 m. rugpjūčio 28 d.2002 m. gruodžio 4 d. ACPC pateikė palankią nuomonę.
  Šios sąlygos Komisijai iš tikrųjų buvo palankios ekonominiu ir funkciniu požiūriu (ir tarnybų didelio masto pergrupavimo požiūriu). Praėjus 6 mėn. Komisijai būtų sunku atnaujinti derybas, nes jai buvo daromas spaudimas palikti CUBE pastatą (žr. pastabas dėl 41 dalies 7 langelio), kadangi, kaip apskaičiuota, įrengimo darbai turėjo trukti ilgiau negu 12 mėnesių.
  Iš tikrųjų nuo to laiko, kai tik įmanoma pagal nuomojamo pastato projektą, Komisija derybose techninius ir funkcinius aspektus atsieja nuo jo finansavimo. Šio finansavimo atveju Komisija atliko finansinių rinkų analizę ieškodama geriausio rezultato. |
| --- | --- |

36.

Dėl peržiūrėtos praktikos (mokėjimo atidėjimo sistemos) 2006 m. Madou pastato finansavimo norma nustatyta su neigiama -0,01 % marža. Ši marža nustatyta pagal fiksuotą apsikeitimo sandorio normos kreivę.

Įsigyjant Beaulieu 25 pastatą, marža, palyginti su fiksuota apsikeitimo sandorio kreive, 2006 m. buvo +0,008 %.

6 langelis. Šio atvejo analizė turi būti vertinama atsižvelgiant į praeities sąlygas.

Po užsitęsusių derybų 2001–2002 m. pasiektas bendras susitarimas, kuris ACPC (4) pateiktas 2002 m. rugpjūčio 28 d.2002 m. gruodžio 4 d. ACPC pateikė palankią nuomonę.

Šios sąlygos Komisijai iš tikrųjų buvo palankios ekonominiu ir funkciniu požiūriu (ir tarnybų didelio masto pergrupavimo požiūriu). Praėjus 6 mėn. Komisijai būtų sunku atnaujinti derybas, nes jai buvo daromas spaudimas palikti CUBE pastatą (žr. pastabas dėl 41 dalies 7 langelio), kadangi, kaip apskaičiuota, įrengimo darbai turėjo trukti ilgiau negu 12 mėnesių.

Iš tikrųjų nuo to laiko, kai tik įmanoma pagal nuomojamo pastato projektą, Komisija derybose techninius ir funkcinius aspektus atsieja nuo jo finansavimo. Šio finansavimo atveju Komisija atliko finansinių rinkų analizę ieškodama geriausio rezultato.

| 37. | Kai tik buvo galima pasinaudoti tokiais asignavimais, Komisija iš tikrųjų juos naudojo numatytiems ir nenumatytiems mokėjimams.
  Kai mokėjimai būdavo nenumatyti, tiktai po nuodugnios sutaupomų lėšų ir baudų pusiausvyros analizės Komisija arba persiderėdavo ilgalaikės nuomos sutartis, arba spartindavo darbų sutarčių apmokėjimą; arba įsigydavo pastatus ir taip sutaupydavo numatomas ES biudžeto lėšas. |
| --- | --- |

37.

Kai tik buvo galima pasinaudoti tokiais asignavimais, Komisija iš tikrųjų juos naudojo numatytiems ir nenumatytiems mokėjimams.

Kai mokėjimai būdavo nenumatyti, tiktai po nuodugnios sutaupomų lėšų ir baudų pusiausvyros analizės Komisija arba persiderėdavo ilgalaikės nuomos sutartis, arba spartindavo darbų sutarčių apmokėjimą; arba įsigydavo pastatus ir taip sutaupydavo numatomas ES biudžeto lėšas.

| 38. | Komisija taiko Finansinio reglamento nuostatas. |
| --- | --- |

38.

Komisija taiko Finansinio reglamento nuostatas.

| 41. | Tam tikras koordinavimas, visų pirma sprendžiant trumpalaikius poreikius, jau vyksta. Briuselyje Komisija sudarė specialius susitarimus su Regionų komitetu (VM-2), Europos Parlamentu (MO75) ir Taryba (Infopoint ir Dailly). Liuksemburge Komisija ir kitos institucijos sudarė panašius susitarimus.
  Nauja pastatų politika bus apibrėžta po kruopščių svarstymų, jeigu įmanoma, bus atsižvelgta į Audito Rūmų pastabas, vykdomą VAT auditą ir darbuotojų apklausas.
  7 langelis. Komisija mano, kad CUBE pastato atveju išsiskyrė dviejų susijusių institucijų interesai. Tačiau teigiamu dalyku laikytina, kad dėl šios patirties ES institucijos Liuksemburge sustiprino bendradarbiavimą siekdamos pagerinti savo pastatų politikos darną. |
| --- | --- |

41.

Tam tikras koordinavimas, visų pirma sprendžiant trumpalaikius poreikius, jau vyksta. Briuselyje Komisija sudarė specialius susitarimus su Regionų komitetu (VM-2), Europos Parlamentu (MO75) ir Taryba (Infopoint ir Dailly). Liuksemburge Komisija ir kitos institucijos sudarė panašius susitarimus.

Nauja pastatų politika bus apibrėžta po kruopščių svarstymų, jeigu įmanoma, bus atsižvelgta į Audito Rūmų pastabas, vykdomą VAT auditą ir darbuotojų apklausas.

7 langelis. Komisija mano, kad CUBE pastato atveju išsiskyrė dviejų susijusių institucijų interesai. Tačiau teigiamu dalyku laikytina, kad dėl šios patirties ES institucijos Liuksemburge sustiprino bendradarbiavimą siekdamos pagerinti savo pastatų politikos darną.

| 42. | Bendro susitarimo dėl vietos klausimas sudėtingas ir subtilus, nes tema labai plati, ir Komisija pripažįsta, jog tokių susitarimų dar nepasirašė su Belgijos arba su Liuksemburgo valdžios institucijomis. Kol tokių susitarimų nėra, spragas daugumoje sričių užpildė PPI, susitarimai dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, pvz., saugumo, akivaizdžiai susijusiose su pastatais. |
| --- | --- |

42.

Bendro susitarimo dėl vietos klausimas sudėtingas ir subtilus, nes tema labai plati, ir Komisija pripažįsta, jog tokių susitarimų dar nepasirašė su Belgijos arba su Liuksemburgo valdžios institucijomis. Kol tokių susitarimų nėra, spragas daugumoje sričių užpildė PPI, susitarimai dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, pvz., saugumo, akivaizdžiai susijusiose su pastatais.

| 43. | OIB pradėjo įgyvendinti „gyvavimo ciklo išlaidų“ metodiką taip siekdama įvertinti visas išlaidas per visą pastato gyvavimo laikotarpį, įskaitant energijos ir aplinkos aspektus. Taikant šį metodą visų pirma siekiama įvertinti, prižiūrėti ir valdyti visas išlaidas, susijusias su įsikūrimu pastate. Šią metodiką planuojama apibrėžti 2007 m., o jos projektas kitoms institucijoms (Europos Parlamentui, Tarybai ir komitetams) pateiktas 2006 m. rugsėjo mėn.
  Nuo 2006 m. Komisija taip pat prašė savininko pateikti pastato energetinio naudingumo ataskaitą (tokia ataskaita pateikta dėl Beaulieu 25 ir SPA2 pastatų). |
| --- | --- |

43.

OIB pradėjo įgyvendinti „gyvavimo ciklo išlaidų“ metodiką taip siekdama įvertinti visas išlaidas per visą pastato gyvavimo laikotarpį, įskaitant energijos ir aplinkos aspektus. Taikant šį metodą visų pirma siekiama įvertinti, prižiūrėti ir valdyti visas išlaidas, susijusias su įsikūrimu pastate. Šią metodiką planuojama apibrėžti 2007 m., o jos projektas kitoms institucijoms (Europos Parlamentui, Tarybai ir komitetams) pateiktas 2006 m. rugsėjo mėn.

Nuo 2006 m. Komisija taip pat prašė savininko pateikti pastato energetinio naudingumo ataskaitą (tokia ataskaita pateikta dėl Beaulieu 25 ir SPA2 pastatų).

| 44. | Kai Komisija ketina skelbti konkursą dėl paslaugų, susijusių su pastato eksploatacija (pvz., draudimo, priežiūros, pastatų technikos mokymo kursų, valymo), ji konsultuojasi su kitomis institucijomis, kad jos taip pat galėtų prisijungti.
  Liuksemburge labai glaudžiai bendradarbiauja Komisija, Vertimo centras ir Audito Rūmai.
  Nepaisydama to, Komisija pritaria, kad bendradarbiauti galima glaudžiau. |
| --- | --- |

44.

Kai Komisija ketina skelbti konkursą dėl paslaugų, susijusių su pastato eksploatacija (pvz., draudimo, priežiūros, pastatų technikos mokymo kursų, valymo), ji konsultuojasi su kitomis institucijomis, kad jos taip pat galėtų prisijungti.

Liuksemburge labai glaudžiai bendradarbiauja Komisija, Vertimo centras ir Audito Rūmai.

Nepaisydama to, Komisija pritaria, kad bendradarbiauti galima glaudžiau.

| 45. | Nuo 2006 m. antrojo pusmečio Komisija visada kreipiasi į išorės advokatų kontorą dėl išsamaus pastatų, dėl kurių Komisija derasi, tyrimų. Šis tyrimas apima visus teisinius aspektus, sutartis su architektais ir draudimo bendrovėmis, oficialias pastatams skirtas priemones, aplinkos ir miesto planavimo leidimus, mokesčius.
  Dėl pastatų vertinimo Komisija yra sudariusi sutartį su šios srities specialistais, o dėl techninių aspektų – su inžinierių bendrove.
  Todėl Komisija mano, kad jos kvalifikuoti vidaus darbuotojai kartu su minėtaisiais išorės rangovais apima visas (teisės, finansų, technines) sritis, būtinas jos pastatų projektų gerai priežiūrai užtikrinti. |
| --- | --- |

45.

Nuo 2006 m. antrojo pusmečio Komisija visada kreipiasi į išorės advokatų kontorą dėl išsamaus pastatų, dėl kurių Komisija derasi, tyrimų. Šis tyrimas apima visus teisinius aspektus, sutartis su architektais ir draudimo bendrovėmis, oficialias pastatams skirtas priemones, aplinkos ir miesto planavimo leidimus, mokesčius.

Dėl pastatų vertinimo Komisija yra sudariusi sutartį su šios srities specialistais, o dėl techninių aspektų – su inžinierių bendrove.

Todėl Komisija mano, kad jos kvalifikuoti vidaus darbuotojai kartu su minėtaisiais išorės rangovais apima visas (teisės, finansų, technines) sritis, būtinas jos pastatų projektų gerai priežiūrai užtikrinti.

| 46. | 2006 m. spalio mėn. Komisija kitoms institucijoms (Europos Parlamentui, Tarybai ir dviem komitetams) pristatė savo statybos sutarčių teisinius aspektus, visų pirma idėją parengti nekilnojamojo turto subjektams skirtą vadovą. Šiame vadove bus aprašytos pagrindinės sutarčių sudarymo su Komisija sąlygos.
  Jeigu Komisija imsis statybų projektų, kurie panašūs į Tarybos, Teisingumo Teismo arba Audito Rūmų vykdytus projektus, ji neabejotinai atsižvelgs į jų patirtį. |
| --- | --- |

46.

2006 m. spalio mėn. Komisija kitoms institucijoms (Europos Parlamentui, Tarybai ir dviem komitetams) pristatė savo statybos sutarčių teisinius aspektus, visų pirma idėją parengti nekilnojamojo turto subjektams skirtą vadovą. Šiame vadove bus aprašytos pagrindinės sutarčių sudarymo su Komisija sąlygos.

Jeigu Komisija imsis statybų projektų, kurie panašūs į Tarybos, Teisingumo Teismo arba Audito Rūmų vykdytus projektus, ji neabejotinai atsižvelgs į jų patirtį.

| 47. | Tinkamai struktūrizuoti institucijų bendradarbiavimą įmanoma tik visoms institucijoms tvirtai įsipareigojus tą daryti.
  Be 41–46 dalyse pateiktų pastabų Komisija Briuselyje sudarė specialius susitarimus su Regionų komitetu (VM2), Europos Parlamentu (MO75) ir Taryba (Infopoint ir Dailly). Reikšmingus žingsnius žengė OIL, taigi pakloti pamatai papildomiems veiksmams vykdyti ir rezultatams siekti. |
| --- | --- |

47.

Tinkamai struktūrizuoti institucijų bendradarbiavimą įmanoma tik visoms institucijoms tvirtai įsipareigojus tą daryti.

Be 41–46 dalyse pateiktų pastabų Komisija Briuselyje sudarė specialius susitarimus su Regionų komitetu (VM2), Europos Parlamentu (MO75) ir Taryba (Infopoint ir Dailly). Reikšmingus žingsnius žengė OIL, taigi pakloti pamatai papildomiems veiksmams vykdyti ir rezultatams siekti.

| 48. | Abu Komisijos biurai labai glaudžiai bendradarbiauja ir dalijasi patirtimi daugeliu klausimų: duomenų centrų techninių standartų, aprūpinimo patalpomis sąlygų vadovo, biudžetinės procedūros, įsikūrimo pastatuose nuostatų dėl IRT, mokymo, specifinių konkursų ir kt.
  Kaip jau minėta, biurai taip pat planuoja standartizuoti biurų patalpų valdymo programinę įrangą.
  Keičiamasi patirtimi su kitomis institucijomis, tačiau tokie mainai gana neoficialūs ir juos reikia struktūrizuoti. |
| --- | --- |

48.

Abu Komisijos biurai labai glaudžiai bendradarbiauja ir dalijasi patirtimi daugeliu klausimų: duomenų centrų techninių standartų, aprūpinimo patalpomis sąlygų vadovo, biudžetinės procedūros, įsikūrimo pastatuose nuostatų dėl IRT, mokymo, specifinių konkursų ir kt.

Kaip jau minėta, biurai taip pat planuoja standartizuoti biurų patalpų valdymo programinę įrangą.

Keičiamasi patirtimi su kitomis institucijomis, tačiau tokie mainai gana neoficialūs ir juos reikia struktūrizuoti.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 50. | Dėl kiekvienos iš specialiųjų rekomendacijų Komisija turi pastabų ir įsipareigojimų, jos nurodomos toliau tekste, tačiau bendromis įvadinėmis pastabomis reaguojant į Komisijos pastabas (žr. I–X dalis) nustatyti pagrindiniai apribojimai, kurie taikytini Komisijai keturiose Audito Rūmų išvardytose srityse. |
| --- | --- |

50.

Dėl kiekvienos iš specialiųjų rekomendacijų Komisija turi pastabų ir įsipareigojimų, jos nurodomos toliau tekste, tačiau bendromis įvadinėmis pastabomis reaguojant į Komisijos pastabas (žr. I–X dalis) nustatyti pagrindiniai apribojimai, kurie taikytini Komisijai keturiose Audito Rūmų išvardytose srityse.

| 51. | Komisija sutinka su rekomendacijomis.
  Suderintos daugiametės sistemos apibrėžimą lemia tai, ar tokią sistemą apibrėžė kiekviena institucija.
  Komisija tokią sistemą apibrėžė daugiametėje politikos sistemoje, kuri yra koreguojamasis planas ir kurią kasmet svarsto OIB ir OIL valdybos.
  Be to, Komisija yra pasirengusi išnagrinėti, kokiu mastu ši sistema gali būti tarpinstitucinės sistemos pagrindu.
  Preliminariame biudžeto projekte pateikiama informacijos apie naujus pastatus (jų plotą) ateityje, o bendra pastatų politikos poveikio biudžetui sąmata pateikiama metinėje ataskaitoje, V išlaidų kategorijoje.
  Galiausiai tokios daugiametės sistemos turi derėti su pagrindine pastatų politika, kuri peržiūrima. |
| --- | --- |

51.

Komisija sutinka su rekomendacijomis.

Suderintos daugiametės sistemos apibrėžimą lemia tai, ar tokią sistemą apibrėžė kiekviena institucija.

Komisija tokią sistemą apibrėžė daugiametėje politikos sistemoje, kuri yra koreguojamasis planas ir kurią kasmet svarsto OIB ir OIL valdybos.

Be to, Komisija yra pasirengusi išnagrinėti, kokiu mastu ši sistema gali būti tarpinstitucinės sistemos pagrindu.

Preliminariame biudžeto projekte pateikiama informacijos apie naujus pastatus (jų plotą) ateityje, o bendra pastatų politikos poveikio biudžetui sąmata pateikiama metinėje ataskaitoje, V išlaidų kategorijoje.

Galiausiai tokios daugiametės sistemos turi derėti su pagrindine pastatų politika, kuri peržiūrima.

| 52.–53. | Komisija sutinka su abiem rekomendacijų dalimis.
  Kiek tai susiję su tarpinstituciniu bendradarbiavimu, jis vyksta tiek Briuselyje, tiek Liuksemburge (5).
  Komisija neabejotinai pirmenybę teikia ilgalaikei nuomai arba įsigijimui ir tik išimtiniais atvejais yra sudariusi trumpalaikes sutartis (6). Tačiau akivaizdu, kad ilgalaikių sutarčių numatant įsigijimo galimybę sudarymo politika veiksmingiausia, kai ji aiškiai įtvirtinta politikoje, kuri grindžiama keliais elementais: ilgalaikis planavimas, poreikių analizė ir nuorodos dėl kelių, bet didesnių pastatų realios vietos, t. y. dėl miestų, kuriuose Komisija toliau vykdys savo veiklą. |
| --- | --- |

52.–53.

Komisija sutinka su abiem rekomendacijų dalimis.

Kiek tai susiję su tarpinstituciniu bendradarbiavimu, jis vyksta tiek Briuselyje, tiek Liuksemburge (5).

Komisija neabejotinai pirmenybę teikia ilgalaikei nuomai arba įsigijimui ir tik išimtiniais atvejais yra sudariusi trumpalaikes sutartis (6). Tačiau akivaizdu, kad ilgalaikių sutarčių numatant įsigijimo galimybę sudarymo politika veiksmingiausia, kai ji aiškiai įtvirtinta politikoje, kuri grindžiama keliais elementais: ilgalaikis planavimas, poreikių analizė ir nuorodos dėl kelių, bet didesnių pastatų realios vietos, t. y. dėl miestų, kuriuose Komisija toliau vykdys savo veiklą.

| 54. | Pateikusi pastabas dėl 53 dalies pateiktos rekomendacijos, Komisija nori atkreipti dėmesį į šiuos klausimus:






  — | koncentracijos išskaidymas turi būti vertinamas atsižvelgiant į naują, itin ilgalaikę strategiją, kurioje atsižvelgiama į tokius veiksnius, pavyzdžiui, būsimi poreikiai, judumas ir priimančiosios šalies indėlis, |
| --- | --- | --- |

54.

Pateikusi pastabas dėl 53 dalies pateiktos rekomendacijos, Komisija nori atkreipti dėmesį į šiuos klausimus:

—

koncentracijos išskaidymas turi būti vertinamas atsižvelgiant į naują, itin ilgalaikę strategiją, kurioje atsižvelgiama į tokius veiksnius, pavyzdžiui, būsimi poreikiai, judumas ir priimančiosios šalies indėlis,

| — | Komisija, pritardama Audito Rūmų analizei ir siekdama nustatyti pirmiau paminėtą strategiją, pradėjo ieškoti alternatyvių ir papildomų vietų Briuselyje, |
| --- | --- |

—

Komisija, pritardama Audito Rūmų analizei ir siekdama nustatyti pirmiau paminėtą strategiją, pradėjo ieškoti alternatyvių ir papildomų vietų Briuselyje,

| — | tačiau, Komisijos nuomone, šis koncentracijos išskaidymas nėra grindžiamas vien tik ekonominiais sumetimais, jis taip pat siejamas su keliais parametrais, kurių du pagrindiniai – aplinkos (eismas šiomis kryptimis: iš namų į darbą ir iš vieno pastato į kitą) ir veiklos (vykstant į susitikimus sugaištas laikas), |
| --- | --- |

—

tačiau, Komisijos nuomone, šis koncentracijos išskaidymas nėra grindžiamas vien tik ekonominiais sumetimais, jis taip pat siejamas su keliais parametrais, kurių du pagrindiniai – aplinkos (eismas šiomis kryptimis: iš namų į darbą ir iš vieno pastato į kitą) ir veiklos (vykstant į susitikimus sugaištas laikas),

| — | galiausiai Komisija ir toliau veiksmingai skaidė biurų ploto koncentraciją vykdydama pertvarkymus Briuselio Beaulieu ir Genève rajonuose, neseniai įsigydama Madou pastatą ir nuomodama Covent Garden ir Colonel Bourg pastatus. |
| --- | --- |

—

galiausiai Komisija ir toliau veiksmingai skaidė biurų ploto koncentraciją vykdydama pertvarkymus Briuselio Beaulieu ir Genève rajonuose, neseniai įsigydama Madou pastatą ir nuomodama Covent Garden ir Colonel Bourg pastatus.

| 55. | Komisija visiškai pritaria šiai rekomendacijai ir imsis atitinkamų veiksmų ILISWG darbo grupėje Briuselyje ir GIITL grupėje Liuksemburge, o poreikių vertinimas ir rodikliai bus sistemingai įtraukiami į šių grupių darbotvarkes.
  Pripažindami patikimos valdymo informacijos svarbą OIB ir OIL nusprendė naudotis ta pačia pastatų, vidaus ir išorės ploto valdymui skirta programine įranga, kai tik bus baigtas derinti „Aprūpinimo patalpomis sąlygų vadovas“ – tai bus padaryta netrukus. Šį klausimą būtų galima metodiškai aptarti tarpinstitucinėse darbo grupėse.
  Tam tikras koordinavimas, ypač trumpalaikiams poreikiams spręsti, jau vyksta, kaip nurodyta 47 pastaboje ir dėl jos pateiktame komentare. |
| --- | --- |

55.

Komisija visiškai pritaria šiai rekomendacijai ir imsis atitinkamų veiksmų ILISWG darbo grupėje Briuselyje ir GIITL grupėje Liuksemburge, o poreikių vertinimas ir rodikliai bus sistemingai įtraukiami į šių grupių darbotvarkes.

Pripažindami patikimos valdymo informacijos svarbą OIB ir OIL nusprendė naudotis ta pačia pastatų, vidaus ir išorės ploto valdymui skirta programine įranga, kai tik bus baigtas derinti „Aprūpinimo patalpomis sąlygų vadovas“ – tai bus padaryta netrukus. Šį klausimą būtų galima metodiškai aptarti tarpinstitucinėse darbo grupėse.

Tam tikras koordinavimas, ypač trumpalaikiams poreikiams spręsti, jau vyksta, kaip nurodyta 47 pastaboje ir dėl jos pateiktame komentare.

| 56. | Kiek tai susiję su rinkos analizės procedūromis, Komisija norėtų savo metodą paaiškinti. |
| --- | --- |

56.

Kiek tai susiję su rinkos analizės procedūromis, Komisija norėtų savo metodą paaiškinti.

Būsimų statybų ir renovacijos projektų (JMO2 Liuksemburge ir Cornet-Leman Briuselyje) konkursų procedūros bus nustatytos atsižvelgiant į direktyvą.

Nuomos arba esamų pastatų įsigijimo atvejais, kuriems direktyva netaikoma, Komisija, taikydama naują šiam tikslui skirtą procedūrą, atliks kiek įmanoma platesnę rinkos analizę. Komisija nuo šio principo nukryps tik susidarius išimtinėms aplinkybėms.

Padėtis, susijusi su esamų pastatų įrengimo darbais, labai skiriasi ir tai nurodyta atsakant į 21 pastabą. Įsikeliant į pastatą, kuris savininko atsakomybe visiškai pritaikytas pagal specifikacijas (ir todėl jam netaikomos viešųjų pirkimų procedūros), Komisijai nereikia leisti pinigų nuomai tuomet, kai pastatas įrenginėjamas, taigi nereikia prisiimti atsakomybės už šiuos darbus.

Komisija pritaria rekomendacijai, kad kaina turėtų būt grindžiama statybų išlaidomis, taip pat numatant pagrįstą skirtumą ekonominės veiklos vykdytojui, tačiau pabrėžia, kad komplikuojantis veiksnys gali būti žemės kaina.

Kiek tai susiję su PPI, Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei. Komisija stiprins jau vykdomas priemones, susijusias su peržiūrėta pastatų politika. (Žr. pastabas dėl 42 dalies.) Kaip nurodyta pirmiau, pagal PPI suteikiamomis lengvatomis grindžiamos 15 metų uzufrukto sutartys, kurias Komisija pasirašė dėl kai kurių pastatų Briuselyje.

| 57. | Komisija taiko Finansinio reglamento nuostatas. |
| --- | --- |

57.

Komisija taiko Finansinio reglamento nuostatas.

| 58. | Komisija visiškai įsipareigojusi bendradarbiauti su institucijomis visose srityse, ir tai įrodė keliais atvejais (aplinkos ir energijos, planavimo, poreikių nustatymo metodikos, gerosios patirties klausimais – tai tik keli jų).
  Šis įsipareigojimas dar kartą patvirtintas naujojoje pastatų politikoje, kurią Kolegija priims dar iki 2007 m. vasaros pertraukos.
  Kiek tai susiję su bendradarbiavimu su Belgija, Komisija išplėtė šį bendradarbiavimą sudarydama specialią darbo grupę (prireikus sudaromi pogrupiai), kurioje Pirmininko pavaduotojo Kallas biuro atstovai kelis kartus per metus susitinka su Briuselio regiono atstovais.
  Kiek tai susiję su Liuksemburgo Didžiąja Hercogyste, administracijų Liuksemburge atstovai panašiai reguliariai susitinka su fondo „Fonds Urbain et d'Aménagement du Kirchberg“ pirmininku. |
| --- | --- |

58.

Komisija visiškai įsipareigojusi bendradarbiauti su institucijomis visose srityse, ir tai įrodė keliais atvejais (aplinkos ir energijos, planavimo, poreikių nustatymo metodikos, gerosios patirties klausimais – tai tik keli jų).

Šis įsipareigojimas dar kartą patvirtintas naujojoje pastatų politikoje, kurią Kolegija priims dar iki 2007 m. vasaros pertraukos.

Kiek tai susiję su bendradarbiavimu su Belgija, Komisija išplėtė šį bendradarbiavimą sudarydama specialią darbo grupę (prireikus sudaromi pogrupiai), kurioje Pirmininko pavaduotojo Kallas biuro atstovai kelis kartus per metus susitinka su Briuselio regiono atstovais.

Kiek tai susiję su Liuksemburgo Didžiąja Hercogyste, administracijų Liuksemburge atstovai panašiai reguliariai susitinka su fondo „Fonds Urbain et d'Aménagement du Kirchberg“ pirmininku.

---

(1)  Briuselis: ILISWG (Tarpinstitucinė infrastruktūros, logistikos ir vidaus paslaugų darbo grupė); Liuksemburgas: GIITL (Tarpinstitucinė techninė grupė – Liuksemburgas).

(2)  COM(2002) 311 dėl 3 900 postų ir COM(2005) 573.

(3)  Liuksemburgo teisės aktuose numatoma tik viena išimtis, kuri taikoma, kai, nuomininko nuomone, nėra jokių pagrindinių defektų, trukdančių pastato vadinamajai „normaliai eksploatacijai“.

(4)  Viešųjų pirkimų ir sutarčių patariamasis komitetas (geriau žinomas CCAM trumpiniu).

(5)  Briuselyje ILISWG (Tarpinstitucinė infrastruktūros, logistikos ir vidaus paslaugų darbo grupė), o Liuksemburge – Tarpinstitucinė techninė grupė (GIITL), darbo grupė, kurią įsteigė administracijų Liuksemburge vadovai, yra institucijų diskusijų pastatų ir nekilnojamojo turto klausimais forumai. Susitinkama reguliariai, o pastaruoju metu daug dažniau, ir aptariami pastatų projektų, sutartinių susitarimų ir ypatingomis aplinkybėmis naudotinų teisinių mechanizmų klausimai, „gyvavimo ciklo išlaidų“ metodika (kuri apima pastatų renovacijos po 15–20 metų išlaidas), energijos klausimai, mokesčių klausimai ir santykiai su priimančiąja šalimi.

(6)  Briuselyje ilgalaikės sutartys pasirašomos, jeigu siekiama įsigyti pastatą pagal mokėjimo atidėjimo sistemą. Trumpesnio termino (nors iš tikrųjų ne trumpalaikės) 15 metų sutartys pasirašomos dėl naudojimosi pastatu uzufrukto sąlygomis. Ši formulė dažniausiai taikoma naujiems pastatams, pagal ją numatomas atleidimas nuo mokesčių pagal PPI ir dėl to išlaidos biudžetui minimalios, o priežiūros išlaidos, kurios tenka pastatą užimančiai institucijai, per pirmuosius 15 pastato eksploatacijos metų išlieka nedidelės. Kurią iš dviejų formulių pasirinkti, lemia rinkos pasiūlymo sąlygos ir poreikiai, pvz., kai ieškoma pastatų vykdomosioms agentūroms, kurių veikla laiko atžvilgiu nėra užtikrinta.

Liuksemburge trumpalaikės sutartys šiuo metu sudaromos laukiant JMO2 statybos. Kitais atvejais sudaromos ilgalaikės sutartys numatant įsigijimo galimybę.

---

TEISINGUMO TEISMO ATSAKYMAI

| 15, 22 ir 45. | Teisingumo Teismas džiaugiasi teigiamomis pastabomis, kurias Audito Rūmai pateikė dėl pastangų iš Liuksemburgo valdžios institucijų neatlygintinai gaunant žemės sklypus pastatams statyti, dėl statybos darbų sektoriaus atvėrimo konkurencijai, dėl ekspertizės kriterijų, patvirtintų siekiant statybos veiklai taikyti administracinę, finansinę ir techninę kontrolę. |
| --- | --- |

15, 22 ir 45.

Teisingumo Teismas džiaugiasi teigiamomis pastabomis, kurias Audito Rūmai pateikė dėl pastangų iš Liuksemburgo valdžios institucijų neatlygintinai gaunant žemės sklypus pastatams statyti, dėl statybos darbų sektoriaus atvėrimo konkurencijai, dėl ekspertizės kriterijų, patvirtintų siekiant statybos veiklai taikyti administracinę, finansinę ir techninę kontrolę.

| 26. | Kaip nurodė Audito Rūmai, Teisingumo Teismo ir Liuksemburgo valdžios institucijų sudaryta pagrindų sutartis numato nepriklausomo eksperto, atsakingo už nekilnojamojo turto pardavimo kainos nustatymą, paskyrimą. Siekdama atrinkti šį ekspertą, Liuksemburgo valstybė paskelbė konkursą. Kadangi nebuvo pateiktas nė vienas pasiūlymas, šis konkursas pripažintas neįvykusiu. Buvo pradėta nauja procedūra, kuri leis artimiausiu metu paskirti šį ekspertą. Remiantis paskutine iš Liuksemburgo valdžios institucijų gauta informacija, nepriklausomas ekspertas galės būti paskirtas artimiausiomis dienomis. Šis pavėluotas paskyrimas ekspertui nesutrukdys įvykdyti savo užduoties pagal pagrindų sutarties 6.2 straipsnio nuostatas ir nustatyti nekilnojamojo turto pardavimo kainą pagal šios sutarties 6.3 straipsnį. Visas statyboje dirbančių įmonių pateiktas sąskaitas jau peržiūrėjo išorės konsultantas, kurį Teisingumo Teismas pasirinko padėti stebėti ir kontroliuoti statybos projektą. Paskyrus nepriklausomą ekspertą, jam bus perduotos sąskaitos, kad jis galėtų nustatyti galutinę nekilnojamojo turto pardavimo kainą.
  Be to, Audito Rūmai teigia, kad pagrindų sutartyje įtvirtinti tik bendri principai, nenurodant su kontrolės sąlygomis, vykdymo terminais, sankcijomis už vėlavimą arba biudžeto ribomis susijusių taisyklių. Su didžiąja tokio vertinimo dalimi galima nesutikti:






  — | kontrolės sąlygos yra paaiškintos pagrindų sutarties 4.2, 4.3, 4.4.3 ir 4.5.2 straipsniuose: valstybė turi informuoti Teisingumo Teismą ir gauti jo pritarimą kiekvienam statybos projekto įgyvendinimo etapui iki sutarčių skyrimo. Šios sąlygos įgyvendina pateiktuose motyvuose apibrėžtą principą, kurį aiškiai nurodo pagrindų sutarties preambulė ir pagal kurį Teisingumo Teismas turi turėti galimybę, padedamas Liuksemburgo valstybės, nustatyti statybos projekto finansavimo mechanizmą ir sąlygas, siekiant apsaugoti finansinius Bendrijos interesus, |
| --- | --- | --- |

26.

Kaip nurodė Audito Rūmai, Teisingumo Teismo ir Liuksemburgo valdžios institucijų sudaryta pagrindų sutartis numato nepriklausomo eksperto, atsakingo už nekilnojamojo turto pardavimo kainos nustatymą, paskyrimą. Siekdama atrinkti šį ekspertą, Liuksemburgo valstybė paskelbė konkursą. Kadangi nebuvo pateiktas nė vienas pasiūlymas, šis konkursas pripažintas neįvykusiu. Buvo pradėta nauja procedūra, kuri leis artimiausiu metu paskirti šį ekspertą. Remiantis paskutine iš Liuksemburgo valdžios institucijų gauta informacija, nepriklausomas ekspertas galės būti paskirtas artimiausiomis dienomis. Šis pavėluotas paskyrimas ekspertui nesutrukdys įvykdyti savo užduoties pagal pagrindų sutarties 6.2 straipsnio nuostatas ir nustatyti nekilnojamojo turto pardavimo kainą pagal šios sutarties 6.3 straipsnį. Visas statyboje dirbančių įmonių pateiktas sąskaitas jau peržiūrėjo išorės konsultantas, kurį Teisingumo Teismas pasirinko padėti stebėti ir kontroliuoti statybos projektą. Paskyrus nepriklausomą ekspertą, jam bus perduotos sąskaitos, kad jis galėtų nustatyti galutinę nekilnojamojo turto pardavimo kainą.

Be to, Audito Rūmai teigia, kad pagrindų sutartyje įtvirtinti tik bendri principai, nenurodant su kontrolės sąlygomis, vykdymo terminais, sankcijomis už vėlavimą arba biudžeto ribomis susijusių taisyklių. Su didžiąja tokio vertinimo dalimi galima nesutikti:

—

kontrolės sąlygos yra paaiškintos pagrindų sutarties 4.2, 4.3, 4.4.3 ir 4.5.2 straipsniuose: valstybė turi informuoti Teisingumo Teismą ir gauti jo pritarimą kiekvienam statybos projekto įgyvendinimo etapui iki sutarčių skyrimo. Šios sąlygos įgyvendina pateiktuose motyvuose apibrėžtą principą, kurį aiškiai nurodo pagrindų sutarties preambulė ir pagal kurį Teisingumo Teismas turi turėti galimybę, padedamas Liuksemburgo valstybės, nustatyti statybos projekto finansavimo mechanizmą ir sąlygas, siekiant apsaugoti finansinius Bendrijos interesus,

| — | skiriant sutartis, atlikimo kainos ir terminai nustatomi sutartyse su laimėjusiomis įmonėmis, |
| --- | --- |

—

skiriant sutartis, atlikimo kainos ir terminai nustatomi sutartyse su laimėjusiomis įmonėmis,

| — | nors pagrindų sutartis Liuksemburgo valstybei tiesiogiai ir nenumato sankcijų už vėlavimą, tačiau 4.4.1 straipsnio h punktas, 4.6.2 ir 4.8 straipsniai nustato, kad sutartyse su laimėjusiomis įmonėmis turi būti numatytos tinkamo vykdymo garantijos ir baudas numatančios sąlygos, įskaitant sankcijas už vėlavimą. Šios nuostatos nustato valstybei pareigą griežtai jas taikyti (4.5.6 straipsnis), o atitinkamos sumos išskaičiuojamos iš pardavimo kainos (4.7 straipsnis), |
| --- | --- |

—

nors pagrindų sutartis Liuksemburgo valstybei tiesiogiai ir nenumato sankcijų už vėlavimą, tačiau 4.4.1 straipsnio h punktas, 4.6.2 ir 4.8 straipsniai nustato, kad sutartyse su laimėjusiomis įmonėmis turi būti numatytos tinkamo vykdymo garantijos ir baudas numatančios sąlygos, įskaitant sankcijas už vėlavimą. Šios nuostatos nustato valstybei pareigą griežtai jas taikyti (4.5.6 straipsnis), o atitinkamos sumos išskaičiuojamos iš pardavimo kainos (4.7 straipsnis),

| — | Teisingumo Teismas išlaiko finansinio paketo kontrolę: valstybė ne tik turi prašyti Teisingumo Teismo pritarimo pasiūlymams, susijusiems su sutarties dėl finansavimo ir generaline rangove esančios įmonės sutarčių, kuriose numatyti galutiniai įsipareigojimai, skyrimu (4.3 straipsnis), bet taip pat turi informuoti apie bet kokį galimą viršijimą ir pateikti pasiūlymus dėl grįžimo prie finansinio paketo (4.4.4 straipsnis), |
| --- | --- |

—

Teisingumo Teismas išlaiko finansinio paketo kontrolę: valstybė ne tik turi prašyti Teisingumo Teismo pritarimo pasiūlymams, susijusiems su sutarties dėl finansavimo ir generaline rangove esančios įmonės sutarčių, kuriose numatyti galutiniai įsipareigojimai, skyrimu (4.3 straipsnis), bet taip pat turi informuoti apie bet kokį galimą viršijimą ir pateikti pasiūlymus dėl grįžimo prie finansinio paketo (4.4.4 straipsnis),

| — | galiausiai Teisingumo Teismo administracija ir Liuksemburgo viešųjų statinių administracija šias sutartines nuostatas papildė praktinėmis sąlygomis, kad būtų užtikrintas terminų laikymasis ir kad nebūtų viršytas finansinis paketas. Iš geros praktikos galima gauti nauda ypač statybų sektoriuje iš tikrųjų yra vertinama taip pat kaip ir detalios sutartinės sąlygos, kurių priverstinis vykdymas iki atitinkamo termino ir protingomis išlaidomis dažnai yra sudėtingas. |
| --- | --- |

—

galiausiai Teisingumo Teismo administracija ir Liuksemburgo viešųjų statinių administracija šias sutartines nuostatas papildė praktinėmis sąlygomis, kad būtų užtikrintas terminų laikymasis ir kad nebūtų viršytas finansinis paketas. Iš geros praktikos galima gauti nauda ypač statybų sektoriuje iš tikrųjų yra vertinama taip pat kaip ir detalios sutartinės sąlygos, kurių priverstinis vykdymas iki atitinkamo termino ir protingomis išlaidomis dažnai yra sudėtingas.

| 35. | Teisingumo Teismas su pasitenkinimu pastebi Audito Rūmų pastabą, kad pasirinktas finansinis mechanizmas, nors ir sudėtingas, tačiau yra naudingas dėl kreipimosi į Europos investicijų banką. Finansuodamas būsimus atnaujinimo ir renovacijos darbus, kurie turi būti atlikti A, B ir C priestatuose, Teisingumo Teismas, siekdamas atsižvelgti į Audito Rūmų pastabas, būtinai paprašys įtraukti jį į viešųjų pirkimų konkursą dėl šių darbų finansavimo. |
| --- | --- |

35.

Teisingumo Teismas su pasitenkinimu pastebi Audito Rūmų pastabą, kad pasirinktas finansinis mechanizmas, nors ir sudėtingas, tačiau yra naudingas dėl kreipimosi į Europos investicijų banką. Finansuodamas būsimus atnaujinimo ir renovacijos darbus, kurie turi būti atlikti A, B ir C priestatuose, Teisingumo Teismas, siekdamas atsižvelgti į Audito Rūmų pastabas, būtinai paprašys įtraukti jį į viešųjų pirkimų konkursą dėl šių darbų finansavimo.

| I priedas. | Teisingumo Teismas pažymi, kad, kitaip nei biudžeto dokumentuose, I priede pateiktoje lentelėje neatskiriami tik nuomai skirti asignavimai ir asignavimai, skirti už pastatų įsigijimą mokamoms išperkamosios nuomos įmokoms finansuoti. Šis atskyrimas atsispindi Teisingumo Teismo biudžete, kuriame šiuo klausimu yra du skirtingi biudžeto punktai. Atitinkamos šių dviejų punktų lėšos parodo daugelį metų Teisingumo Teismo, kuris siekia per išperkamąją nuomą tapti pastatų, kuriuose jis turės dirbti ilgą laiką, savininku, vykdomą pastatų politiką. |
| --- | --- |

I priedas.

Teisingumo Teismas pažymi, kad, kitaip nei biudžeto dokumentuose, I priede pateiktoje lentelėje neatskiriami tik nuomai skirti asignavimai ir asignavimai, skirti už pastatų įsigijimą mokamoms išperkamosios nuomos įmokoms finansuoti. Šis atskyrimas atsispindi Teisingumo Teismo biudžete, kuriame šiuo klausimu yra du skirtingi biudžeto punktai. Atitinkamos šių dviejų punktų lėšos parodo daugelį metų Teisingumo Teismo, kuris siekia per išperkamąją nuomą tapti pastatų, kuriuose jis turės dirbti ilgą laiką, savininku, vykdomą pastatų politiką.

---

EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO ATSAKYMAI

| 28. 4 langelis. | |
| --- | --- |

28. 4 langelis.

| 1. | Europos Parlamentui 1988 m. išsikėlus iš Jacques Delors pastato (Belliard 99-101), dar nebuvo pasibaigusi iki 2007 m. sudaryta šio pastato nuomos sutartis. Europos Parlamentas, kaip biudžeto valdymo institucija, kreipėsi į Komitetus, prašydamas perimti šią EP sutartį. komitetai neturėjo kito pasirinkimo ir sutiko su šiuo prašymu, juolab, kad EP nutarimu pusė Komitetų metinio biudžeto turėjo būti rezervuota nuomai apmokėti, o atitinkama suma pervesta tik Komitetams pasirašius naują nuomos sutartį dėl minėtos EP sutarties perėmimo. Iš pradžių komitetai šios operacijos atlikti nereikalavo, kadangi tuo metu jų žinioje esančios patalpos atitiko jų poreikius (išskyrus dėl plenarinių sesijų – jas Regionų komitetas rengdavo 5 kartus per metus EP patalpose). Kadangi EP sutartis turėjo baigtis tik 2007 m., savaime suprantama, kad savininkų padėtis derybose buvo nepajudinama (iki 2007 m., pritaikius metinę indeksaciją, jie būtų gavę apie 6,7 mln. eurų net ir tuo atveju, jei pastatas nebūtų naudojamas). |
| --- | --- |

1.

Europos Parlamentui 1988 m. išsikėlus iš Jacques Delors pastato (Belliard 99-101), dar nebuvo pasibaigusi iki 2007 m. sudaryta šio pastato nuomos sutartis. Europos Parlamentas, kaip biudžeto valdymo institucija, kreipėsi į Komitetus, prašydamas perimti šią EP sutartį. komitetai neturėjo kito pasirinkimo ir sutiko su šiuo prašymu, juolab, kad EP nutarimu pusė Komitetų metinio biudžeto turėjo būti rezervuota nuomai apmokėti, o atitinkama suma pervesta tik Komitetams pasirašius naują nuomos sutartį dėl minėtos EP sutarties perėmimo. Iš pradžių komitetai šios operacijos atlikti nereikalavo, kadangi tuo metu jų žinioje esančios patalpos atitiko jų poreikius (išskyrus dėl plenarinių sesijų – jas Regionų komitetas rengdavo 5 kartus per metus EP patalpose). Kadangi EP sutartis turėjo baigtis tik 2007 m., savaime suprantama, kad savininkų padėtis derybose buvo nepajudinama (iki 2007 m., pritaikius metinę indeksaciją, jie būtų gavę apie 6,7 mln. eurų net ir tuo atveju, jei pastatas nebūtų naudojamas).

| 2. | Į šią neįprastą ir gana keblią padėtį atkreiptas dėmesys metiniame Audito Rūmų pranešime dėl 2000 m. biudžeto, kurio 7.68 punkte (dėl Belliard 99-101 pastato) teigiama, kad:

  „Komitetai patiria sunkumų dėl įpareigojimo, kurį jiems paliko Parlamentas, t. y., dėl šio pastato ir nuomos sutarties, kurią Parlamentas yra pasirašęs iki 2007 m., perėmimo.“

  Be to, tame pačiame Audito Rūmų pranešime nurodoma, kad:

  „Vis dėlto jiems (Komitetams) pavyko išsiderėti, kad būtų laikomasi 2000 m. vasarą vyravusių rinkos kainų. Kainos, dėl kurių galiausiai buvo susitarta, daugmaž atitinka rinkos kainas už tokio tipo pastatus Briuselyje.“

  Komitetus toks tyrimas tenkina ir įtikina, kad yra suderėta pati geriausia Belliard 99-101 pastato kaina. Pačios derybos buvo įtemptos, o sutarta kaina atitinka rinkos sąlygas. Vertinant projektą apskritai, galima teigti, kad jis pavyko – rezultatas yra geras ir pasiektas laiku. |
| --- | --- |

2.

Į šią neįprastą ir gana keblią padėtį atkreiptas dėmesys metiniame Audito Rūmų pranešime dėl 2000 m. biudžeto, kurio 7.68 punkte (dėl Belliard 99-101 pastato) teigiama, kad:

„Komitetai patiria sunkumų dėl įpareigojimo, kurį jiems paliko Parlamentas, t. y., dėl šio pastato ir nuomos sutarties, kurią Parlamentas yra pasirašęs iki 2007 m., perėmimo.“

Be to, tame pačiame Audito Rūmų pranešime nurodoma, kad:

„Vis dėlto jiems (Komitetams) pavyko išsiderėti, kad būtų laikomasi 2000 m. vasarą vyravusių rinkos kainų. Kainos, dėl kurių galiausiai buvo susitarta, daugmaž atitinka rinkos kainas už tokio tipo pastatus Briuselyje.“

Komitetus toks tyrimas tenkina ir įtikina, kad yra suderėta pati geriausia Belliard 99-101 pastato kaina. Pačios derybos buvo įtemptos, o sutarta kaina atitinka rinkos sąlygas. Vertinant projektą apskritai, galima teigti, kad jis pavyko – rezultatas yra geras ir pasiektas laiku.

| 3. | Europos Parlamentas buvo nuolat informuojamas apie derybų eigą. Iš tikrųjų komitetai sutartį pasirašė gavę biudžeto valdymo institucijos patvirtinimą, laikantis finansinio reglamento. |
| --- | --- |

3.

Europos Parlamentas buvo nuolat informuojamas apie derybų eigą. Iš tikrųjų komitetai sutartį pasirašė gavę biudžeto valdymo institucijos patvirtinimą, laikantis finansinio reglamento.

| 4. | Atliekant Audito Rūmų pranešime pateikiamą finansinį tyrimą, remtasi iš pagrindų suremontuoto pastato nuomos verte –8,28 mln. eurų suma (vidutinė metų įmokos suma). Tai atitinka ± 221 euro už kv. metrą sumą. Tačiau pranešimo apie pastatų rinkos tendencijas (2004 m. gruodžio mėn., pranešėjas Catella) 14 psl. nurodoma, kad Léopold teritorijoje sutarties pasirašymo metu (2000 m. gruodžio mėn.) pradinė nuomos kaina yra 240 eurų/m2. Todėl komitetai mano, jog pagal Audito Rūmų pateiktą metodą (taikant 6,5 % teoriškai apskaičiuotos sumos, indeksavus metinę įmoką) apskaičiuotoji pastato vertė turėtų sudaryti 138 mln. eurų, o ne 127 mln. eurų. Kasmetinė įmoka, skaičiuojant Audito Rūmų metodu, tokiu būdu padidėtų iki 7,42 mln. eurų (o ne 6,83 mln. eurų). Be to, šios kasmetinės įmokos dydį gerokai pakoreguos būsima infliacija per ateinančius 27 metus. Pavyzdžiui, infliacijai sumažėjus vos 0,5 % (ir dėl to sumažėjus būsimiems metiniams mokėjimams, nes jie yra indeksuojami), atitinkamai padidėtų ir metinė įmoka, kuri šiuo metu sudaro ± 400 000 eurų. |
| --- | --- |

4.

Atliekant Audito Rūmų pranešime pateikiamą finansinį tyrimą, remtasi iš pagrindų suremontuoto pastato nuomos verte –8,28 mln. eurų suma (vidutinė metų įmokos suma). Tai atitinka ± 221 euro už kv. metrą sumą. Tačiau pranešimo apie pastatų rinkos tendencijas (2004 m. gruodžio mėn., pranešėjas Catella) 14 psl. nurodoma, kad Léopold teritorijoje sutarties pasirašymo metu (2000 m. gruodžio mėn.) pradinė nuomos kaina yra 240 eurų/m2. Todėl komitetai mano, jog pagal Audito Rūmų pateiktą metodą (taikant 6,5 % teoriškai apskaičiuotos sumos, indeksavus metinę įmoką) apskaičiuotoji pastato vertė turėtų sudaryti 138 mln. eurų, o ne 127 mln. eurų. Kasmetinė įmoka, skaičiuojant Audito Rūmų metodu, tokiu būdu padidėtų iki 7,42 mln. eurų (o ne 6,83 mln. eurų). Be to, šios kasmetinės įmokos dydį gerokai pakoreguos būsima infliacija per ateinančius 27 metus. Pavyzdžiui, infliacijai sumažėjus vos 0,5 % (ir dėl to sumažėjus būsimiems metiniams mokėjimams, nes jie yra indeksuojami), atitinkamai padidėtų ir metinė įmoka, kuri šiuo metu sudaro ± 400 000 eurų.

| 41. 7 langelis. | Žr. Komiteto pastabas dėl 4 langelio. |
| --- | --- |

41. 7 langelis.

Žr. Komiteto pastabas dėl 4 langelio.

---