# Euroopa Liidu C 163/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 163 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide17. juuli 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 163

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide17. juuli 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2007/C 163/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused peresõbraliku poliitika tähtsuse kohta Euroopas ning Perede Liidu asutamise kohta | 1 |
| | Komisjon |
| 2007/C 163/02 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2007/C 163/03 | Komisjoni avaldus AKV-EÜ partnerluslepingu V lisa AKV-suhkrut käsitleva protokolli nr 3 artikli 7 lõike 4 kohta | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2007/C 163/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused peresõbraliku poliitika tähtsuse kohta Euroopas ning Perede Liidu asutamise kohta

1

Komisjon

2007/C 163/02

Euro vahetuskurss

5

2007/C 163/03

Komisjoni avaldus AKV-EÜ partnerluslepingu V lisa AKV-suhkrut käsitleva protokolli nr 3 artikli 7 lõike 4 kohta

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 163/04 | Konkursikutse — EAC/17/07 — Programm Kultuur — Iga-aastase Euroopa Liidu kirjandusauhinna väljaandmise korraldamine | 7 |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2007/C 163/05 | Teade avaliku konkursi EPSO/AST/41/07 kohta | 10 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 163/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4762 — Autogrill/Alpha Airports Group) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 163/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4792 — RREEF/Monterey/DRH) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 12 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2007/C 163/04

Konkursikutse — EAC/17/07 — Programm Kultuur — Iga-aastase Euroopa Liidu kirjandusauhinna väljaandmise korraldamine

7

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2007/C 163/05

Teade avaliku konkursi EPSO/AST/41/07 kohta

10

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 163/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4762 — Autogrill/Alpha Airports Group) (
  1
  )

1

11

2007/C 163/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4792 — RREEF/Monterey/DRH) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 163/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 163/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused peresõbraliku poliitika tähtsuse kohta Euroopas ning Perede Liidu asutamise kohta

(2007/C 163/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE

| 1) | asjaolu, et 2007. aasta kevadisel (1) Euroopa Ülemkogul lepiti kokku, et Perede Liidu asutamine on peresõbralikku poliitikat käsitlevate arvamuste ja teadmiste, samuti heade tavade vahetamise platvormiks liikmesriikide vahel, et tulla paremini toime väljakutsetega ning kasutada ära võimalusi, mis tulenevad demograafilistest muutustest; |
| --- | --- |

1)

asjaolu, et 2007. aasta kevadisel (1) Euroopa Ülemkogul lepiti kokku, et Perede Liidu asutamine on peresõbralikku poliitikat käsitlevate arvamuste ja teadmiste, samuti heade tavade vahetamise platvormiks liikmesriikide vahel, et tulla paremini toime väljakutsetega ning kasutada ära võimalusi, mis tulenevad demograafilistest muutustest;

| 2) | tähtsust, mida komisjon osutab oma teatises „Euroopa demograafiline tulevik — kuidas teha väljakutsest võimalus” (2) väitele, et liikmesriigid võivad ja peavad leidma edukaid poliitilisi lahendusi demograafilistele muutustele ning eeskätt madalale sündimusele ning suurendama tööturul osalemist peresõbralike poliitikate kaudu; |
| --- | --- |

2)

tähtsust, mida komisjon osutab oma teatises „Euroopa demograafiline tulevik — kuidas teha väljakutsest võimalus” (2) väitele, et liikmesriigid võivad ja peavad leidma edukaid poliitilisi lahendusi demograafilistele muutustele ning eeskätt madalale sündimusele ning suurendama tööturul osalemist peresõbralike poliitikate kaudu;

| 3) | nõukogu 22. veebruari 2007. aasta resolutsiooni (3), milles rõhutatakse, et demograafilised muutused nõuavad täiendavaid pingutusi soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ning töö, pere- ja eraelu ühitamisel, võttes sealjuures arvesse isade võrdset osalemist pereelu ülesannete täitmisel, et võimaldada neil meestel ja naistel, kes soovivad ühitada töötamist ja pereelu, omada lapsi ilma karjääri ohverdamata; |
| --- | --- |

3)

nõukogu 22. veebruari 2007. aasta resolutsiooni (3), milles rõhutatakse, et demograafilised muutused nõuavad täiendavaid pingutusi soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ning töö, pere- ja eraelu ühitamisel, võttes sealjuures arvesse isade võrdset osalemist pereelu ülesannete täitmisel, et võimaldada neil meestel ja naistel, kes soovivad ühitada töötamist ja pereelu, omada lapsi ilma karjääri ohverdamata;

| 4) | 14. mail 2007 komisjoni talituste poolt esitatud demograafiaalast aruannet, mis näitab, et riikides, kus on saavutatud naiste kõrge tööturul osalemine ja kõige rohkem edu soolise võrdõiguslikkuse alal, on täna ka võrdlemisi kõrge sündimus; |
| --- | --- |

4)

14. mail 2007 komisjoni talituste poolt esitatud demograafiaalast aruannet, mis näitab, et riikides, kus on saavutatud naiste kõrge tööturul osalemine ja kõige rohkem edu soolise võrdõiguslikkuse alal, on täna ka võrdlemisi kõrge sündimus;

| 5) | komisjoni otsust (4) asutada demograafia kõrgetasemeline töörühm, millel on volitused komisjoni nõustamiseks demograafiliste muutuste ja selle probleemi poliitiliste lahenduste järelevalveprotsessis; |
| --- | --- |

5)

komisjoni otsust (4) asutada demograafia kõrgetasemeline töörühm, millel on volitused komisjoni nõustamiseks demograafiliste muutuste ja selle probleemi poliitiliste lahenduste järelevalveprotsessis;

| 6) | asjaolu, et liikmesriigid vastutavad oma riikliku poliitikaga kooskõlas oleva perekonda toetava poliitika väljatöötamise eest; |
| --- | --- |

6)

asjaolu, et liikmesriigid vastutavad oma riikliku poliitikaga kooskõlas oleva perekonda toetava poliitika väljatöötamise eest;

| 7) | komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid (5) ning Euroopa Ülemkogu poolt 2006. aasta märtsis vastu võetud võrdõiguslikkuse pakti, milles naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamiseks on määratletud prioriteetideks töö ja eraelu ühitamise poliitikad, ning samuti meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevat 2007. aasta aruannet, (6) milles rõhutatakse, et poliitilised lahendused demograafiliste muutustega toimetulemiseks peaksid võtma arvesse soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

7)

komisjoni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid (5) ning Euroopa Ülemkogu poolt 2006. aasta märtsis vastu võetud võrdõiguslikkuse pakti, milles naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamiseks on määratletud prioriteetideks töö ja eraelu ühitamise poliitikad, ning samuti meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevat 2007. aasta aruannet, (6) milles rõhutatakse, et poliitilised lahendused demograafiliste muutustega toimetulemiseks peaksid võtma arvesse soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet;

| 8) | 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul vastu võetud Euroopa noortepakti, milles rõhutatakse vajadust ühitada paremini tööd, pere- ja eraelu, et võimaldada neil noortel inimestel, kes seda soovivad, luua pere ja samal ajal osaleda täiel määral koolituses ja hariduses või alustada tööelu; |
| --- | --- |

8)

2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul vastu võetud Euroopa noortepakti, milles rõhutatakse vajadust ühitada paremini tööd, pere- ja eraelu, et võimaldada neil noortel inimestel, kes seda soovivad, luua pere ja samal ajal osaleda täiel määral koolituses ja hariduses või alustada tööelu;

| 9) | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2007. aasta arvamust, (7) milles konstateeritakse, et perekond on majandusliku jõukuse allikas, eriti kui mõlemal vanemal on võimalik teha tasulist tööd, mistõttu peaks EL toetama liikmesriikide peremõõtme sisseviimist oma majandus- ja sotsiaalpoliitikasse, ning et EL peaks kasutama parimaid tavasid jätkusuutliku perepoliitika edendamiseks; |
| --- | --- |

9)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. märtsi 2007. aasta arvamust, (7) milles konstateeritakse, et perekond on majandusliku jõukuse allikas, eriti kui mõlemal vanemal on võimalik teha tasulist tööd, mistõttu peaks EL toetama liikmesriikide peremõõtme sisseviimist oma majandus- ja sotsiaalpoliitikasse, ning et EL peaks kasutama parimaid tavasid jätkusuutliku perepoliitika edendamiseks;

| 10) | viimastel aastatel Lissaboni majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva strateegia raames Euroopa Liidus juba kokkulepituid vahendeid ja eesmärke ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonna avatud koordinatsioonimeetodit, mis on olulise tähtsusega pere-, era- ja tööelu parema ühitamise seisukohast ning lahenduste väljatöötamisel demograafiliste muutustega toimetulemiseks;






  — | Euroopa Ülemkogu 2000. aasta Lissaboni kohtumisel kokkulepitud eesmärki suurendada naiste osakaalu tööhõives üle 60 % 2010. aastaks; |
| --- | --- | --- |

10)

viimastel aastatel Lissaboni majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva strateegia raames Euroopa Liidus juba kokkulepituid vahendeid ja eesmärke ning sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonna avatud koordinatsioonimeetodit, mis on olulise tähtsusega pere-, era- ja tööelu parema ühitamise seisukohast ning lahenduste väljatöötamisel demograafiliste muutustega toimetulemiseks;

—

Euroopa Ülemkogu 2000. aasta Lissaboni kohtumisel kokkulepitud eesmärki suurendada naiste osakaalu tööhõives üle 60 % 2010. aastaks;

| — | Euroopa Ülemkogu 2001. aasta Stockholmi kohtumisel esitatud üleskutset töötada välja laste ja teiste ülalpeetavate hooldusvõimaluste ning perehüvitiste süsteemi näitajad; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu 2001. aasta Stockholmi kohtumisel esitatud üleskutset töötada välja laste ja teiste ülalpeetavate hooldusvõimaluste ning perehüvitiste süsteemi näitajad;

| — | Euroopa Ülemkogu 2002. aasta Barcelona kohtumise raames võetud kohustust pakkuda 2010. aastaks lastehoiuteenust vähemalt 90 %-le 3–6-aastastest lastest, ning vähemalt 33 %-le alla 3-aastastest lastest; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu 2002. aasta Barcelona kohtumise raames võetud kohustust pakkuda 2010. aastaks lastehoiuteenust vähemalt 90 %-le 3–6-aastastest lastest, ning vähemalt 33 %-le alla 3-aastastest lastest;

| — | Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel (8) liikmesriikidele esitatud üleskutset, mida korrati 2007. aasta märtsis, (9) võtta vajalikke meetmeid laste vaesuse kiireks ja oluliseks vähendamiseks, andes kõikidele lastele võrdsed võimalused, sõltumata nende sotsiaalsest taustast. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisel kohtumisel (8) liikmesriikidele esitatud üleskutset, mida korrati 2007. aasta märtsis, (9) võtta vajalikke meetmeid laste vaesuse kiireks ja oluliseks vähendamiseks, andes kõikidele lastele võrdsed võimalused, sõltumata nende sotsiaalsest taustast.

| 11) | komisjoni teadet selle kohta, et ta esitab 2008. aastal teatise lastehoiu kohta, milles hinnatakse lastehoiu arengueesmärkide saavutamisel liikmesriikide poolt tehtud edusamme, |
| --- | --- |

11)

komisjoni teadet selle kohta, et ta esitab 2008. aastal teatise lastehoiu kohta, milles hinnatakse lastehoiu arengueesmärkide saavutamisel liikmesriikide poolt tehtud edusamme,

RÕHUTAVAD, ET

| 1. | demograafilistest muudatustest tingitud rahvastiku koosseisu olulised muutused mõjutavad ühiskondlikku elu ja majanduse struktuuri, esitades väljakutseid, millele tuleb vastu astuda sidusate ja pikaajaliste strateegiatega; |
| --- | --- |

1.

demograafilistest muudatustest tingitud rahvastiku koosseisu olulised muutused mõjutavad ühiskondlikku elu ja majanduse struktuuri, esitades väljakutseid, millele tuleb vastu astuda sidusate ja pikaajaliste strateegiatega;

| 2. | madalad sündimuse määrad paljudes Euroopa riikides ei kajasta väga tihti naiste ja meeste isiklikke soove, vaid paljudel juhtudel väljendavad nende sotsiaalset olukorda ja sotsiaalset tasakaalutust, mida iseloomustab asjaolu, et võimaluste võrdõiguslikkust, soolist võrdõiguslikkust ning sobivaid tingimusi töö, pere- ja eraelu ühitamiseks ei ole piisavalt ellu viidud; et perekonnad, ning eeskätt naised, on ülekoormatud laste kasvatamise ja ülalpeetavate hooldamisega kaasneda võivate piirangute ja kuludega ning laste ja teiste ülalpeetavate taskukohase hooldusteenuste puudumisega, ning seega ei ole neil piisavalt kindlaid alustugesid, millele toetudes tulevikku planeerida ja oma elu korraldada; |
| --- | --- |

2.

madalad sündimuse määrad paljudes Euroopa riikides ei kajasta väga tihti naiste ja meeste isiklikke soove, vaid paljudel juhtudel väljendavad nende sotsiaalset olukorda ja sotsiaalset tasakaalutust, mida iseloomustab asjaolu, et võimaluste võrdõiguslikkust, soolist võrdõiguslikkust ning sobivaid tingimusi töö, pere- ja eraelu ühitamiseks ei ole piisavalt ellu viidud; et perekonnad, ning eeskätt naised, on ülekoormatud laste kasvatamise ja ülalpeetavate hooldamisega kaasneda võivate piirangute ja kuludega ning laste ja teiste ülalpeetavate taskukohase hooldusteenuste puudumisega, ning seega ei ole neil piisavalt kindlaid alustugesid, millele toetudes tulevikku planeerida ja oma elu korraldada;

| 3. | olles täiel määral teadlikud perede ning perepoliitikate mitmekesisusest Euroopa Liidus, on perede parem toetamine ning laste heaolu suurendamine üliolulised parema elukvaliteedi ja Euroopa majandusliku arengu seisukohast. Sellised meetmed peaksid soodustama erineva taustaga laste ning noorte võrdseid võimalusi hariduse, koolituse ja kõrge tootlikkusega töökohal tööle asumise osas. Kõnealused meetmed peaksid samuti võimaldama hoolduskohustusi omavatele naistele ja meestele töö, pere- ja eraelu ühitamist, suurendades seeläbi Euroopa ettevõtete võimalusi leida kvalifitseeritud töölisi; |
| --- | --- |

3.

olles täiel määral teadlikud perede ning perepoliitikate mitmekesisusest Euroopa Liidus, on perede parem toetamine ning laste heaolu suurendamine üliolulised parema elukvaliteedi ja Euroopa majandusliku arengu seisukohast. Sellised meetmed peaksid soodustama erineva taustaga laste ning noorte võrdseid võimalusi hariduse, koolituse ja kõrge tootlikkusega töökohal tööle asumise osas. Kõnealused meetmed peaksid samuti võimaldama hoolduskohustusi omavatele naistele ja meestele töö, pere- ja eraelu ühitamist, suurendades seeläbi Euroopa ettevõtete võimalusi leida kvalifitseeritud töölisi;

| 4. | jätkusuutlik perepoliitika aitab kaasa sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamisele ja usaldusväärsele majandusarengule ning selleks tuleb silmas pidada siseriiklikke meetmeid eelkõige järgmistes valdkondades:






  — | perede sotsiaalse infrastruktuuri parandamine, mis võimaldab hooldamisega seotud kohustustega inimestel tööturule minna ja seal püsida, osutades lastele ja eeskätt teistele ülalpeetavatele taskukohast ja kättesaadavat kvaliteetset hooldusteenust, sealhulgas pakkudes hooldajatele kättesaadavat nõustamist, vanematele ja hooldajatele suunatud koolitust, samuti päevakodusid ja noorte jaoks vabaajarajatisi; |
| --- | --- | --- |

4.

jätkusuutlik perepoliitika aitab kaasa sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamisele ja usaldusväärsele majandusarengule ning selleks tuleb silmas pidada siseriiklikke meetmeid eelkõige järgmistes valdkondades:

—

perede sotsiaalse infrastruktuuri parandamine, mis võimaldab hooldamisega seotud kohustustega inimestel tööturule minna ja seal püsida, osutades lastele ja eeskätt teistele ülalpeetavatele taskukohast ja kättesaadavat kvaliteetset hooldusteenust, sealhulgas pakkudes hooldajatele kättesaadavat nõustamist, vanematele ja hooldajatele suunatud koolitust, samuti päevakodusid ja noorte jaoks vabaajarajatisi;

| — | toetuste täpsem suunamine, eesmärgiga laste kasvatamisega seonduvaid kulusid paremini hüvitada, kaasa arvatud kohe sünnijärgsel perioodil ning võttes nõuetekohaselt arvesse üksikvanematega perede ning paljulapseliste perede erivajadusi, samuti aidates neil täita teiste ülalpeetavatega seonduvaid hooldamiskohustusi; |
| --- | --- |

—

toetuste täpsem suunamine, eesmärgiga laste kasvatamisega seonduvaid kulusid paremini hüvitada, kaasa arvatud kohe sünnijärgsel perioodil ning võttes nõuetekohaselt arvesse üksikvanematega perede ning paljulapseliste perede erivajadusi, samuti aidates neil täita teiste ülalpeetavatega seonduvaid hooldamiskohustusi;

| — | töö ja aja paremad planeerimistingimused ning eri eluetappidel parem tasakaal töökoha kindlustatuse ja paindlikkuse vahel (flexicurity — kindlustatud paindlikkus) pereelu hüvanguks, sealhulgas eelkõige vanemapuhkuse ja hoolduspuhkuse asjakohane korraldamine nii naistele kui meestele, elukestva õppimise võimaluste parem kättesaadavus ning soolise võrdõiguslikkuse tagamine tööhõives, eeskätt sooliste stereotüüpide kaotamise läbi; |
| --- | --- |

—

töö ja aja paremad planeerimistingimused ning eri eluetappidel parem tasakaal töökoha kindlustatuse ja paindlikkuse vahel (flexicurity — kindlustatud paindlikkus) pereelu hüvanguks, sealhulgas eelkõige vanemapuhkuse ja hoolduspuhkuse asjakohane korraldamine nii naistele kui meestele, elukestva õppimise võimaluste parem kättesaadavus ning soolise võrdõiguslikkuse tagamine tööhõives, eeskätt sooliste stereotüüpide kaotamise läbi;

| 5. | Euroopa Liit peab võtma arvesse asjaolu, et liikmesriikidel lasub sobiva ja jätkusuutliku perepoliitika kavandamise vastutus, kuid samuti tuleb ära kasutada seda otsustavat panust, mida kõnealuses valdkonnas üleeuroopaline vahetus võib anda majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkidele ning Euroopa Liidu sotsiaalse ühtsuse eesmärkidele; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Liit peab võtma arvesse asjaolu, et liikmesriikidel lasub sobiva ja jätkusuutliku perepoliitika kavandamise vastutus, kuid samuti tuleb ära kasutada seda otsustavat panust, mida kõnealuses valdkonnas üleeuroopaline vahetus võib anda majanduskasvu ja töökohtade loomist käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia eesmärkidele ning Euroopa Liidu sotsiaalse ühtsuse eesmärkidele;

| 6. | Perede Liit on arvamuste ja teadmiste vahetamise platvormiks ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide püsiv kohustus demograafiliste muutuste kontekstis peresõbralike poliitikatega seonduvate teemade käsitlemiseks, et üksteist edasiviivate poliitiliste lahenduste otsimisel toetada ning et teha teadmised ja kogemused kättesaadavaks kõikidele osalejatele ühiste jõupingutuste tugevdamiseks. Euroopa tasandil ei looda uusi struktuure, vaid selleks tuleks kasutada olemasolevaid vahendeid, ressursse ja asutusi ühtsel, tõhusal ning suunitletud viisil, |
| --- | --- |

6.

Perede Liit on arvamuste ja teadmiste vahetamise platvormiks ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide püsiv kohustus demograafiliste muutuste kontekstis peresõbralike poliitikatega seonduvate teemade käsitlemiseks, et üksteist edasiviivate poliitiliste lahenduste otsimisel toetada ning et teha teadmised ja kogemused kättesaadavaks kõikidele osalejatele ühiste jõupingutuste tugevdamiseks. Euroopa tasandil ei looda uusi struktuure, vaid selleks tuleks kasutada olemasolevaid vahendeid, ressursse ja asutusi ühtsel, tõhusal ning suunitletud viisil,

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES

| 1. | võtma asjakohaste Euroopa poliitikate väljatöötamisega tegelevate komiteede ja ekspertrühmade töös arvesse perede vajadusi, eelkõige nende perede vajadusi, kellel on hooldamisega seotud kohustused.
  Sotsiaalkaitsekomitee ning tööhõivekomitee aitavad oma tööga selgitada, millised toetuspoliitikad on peredele piisava elatustaseme kindlustamisel, töö ja pereelu ühitamisel ning vaesuse ennetamisel kõige tõhusamad. Oma pädevuse piires võiks see hõlmata lastevanemate tööturul osalemise edendamist, peresõbralikku töökorraldust, võimaldavate teenuste pakkumist, sealhulgas ülalpeetavate hooldamist, teenuseid, mis on kohandatud tööturul osaleda soovivatele hoolduskohustustega inimestele, päevakodusid ja eelkooliharidust, rahalisi hüvitisi ning maksusoodustusi.
  Demograafia kõrgetasemeline töörühm kui komisjoni nõuandeorgan aitab kaasa selle üldhindamisele, kuidas demograafilisi muutusi käsitleda ning peaks eelkõige ergutama peresõbraliku poliitika alaste heade tavade vahetamist. Selliselt tegutsedes toetab see ka sotsiaalkaitsekomiteed ja tööhõivekomiteed eespool nimetatud töövaldkondades. Komisjon tagab kõrgetasemelise töörühma töö vastastikuse täiendavuse kahe teise nimetatud komitee tegevusega ning samuti soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kõrgetasemelise töörühma tööga; |
| --- | --- |

1.

võtma asjakohaste Euroopa poliitikate väljatöötamisega tegelevate komiteede ja ekspertrühmade töös arvesse perede vajadusi, eelkõige nende perede vajadusi, kellel on hooldamisega seotud kohustused.

Sotsiaalkaitsekomitee ning tööhõivekomitee aitavad oma tööga selgitada, millised toetuspoliitikad on peredele piisava elatustaseme kindlustamisel, töö ja pereelu ühitamisel ning vaesuse ennetamisel kõige tõhusamad. Oma pädevuse piires võiks see hõlmata lastevanemate tööturul osalemise edendamist, peresõbralikku töökorraldust, võimaldavate teenuste pakkumist, sealhulgas ülalpeetavate hooldamist, teenuseid, mis on kohandatud tööturul osaleda soovivatele hoolduskohustustega inimestele, päevakodusid ja eelkooliharidust, rahalisi hüvitisi ning maksusoodustusi.

Demograafia kõrgetasemeline töörühm kui komisjoni nõuandeorgan aitab kaasa selle üldhindamisele, kuidas demograafilisi muutusi käsitleda ning peaks eelkõige ergutama peresõbraliku poliitika alaste heade tavade vahetamist. Selliselt tegutsedes toetab see ka sotsiaalkaitsekomiteed ja tööhõivekomiteed eespool nimetatud töövaldkondades. Komisjon tagab kõrgetasemelise töörühma töö vastastikuse täiendavuse kahe teise nimetatud komitee tegevusega ning samuti soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kõrgetasemelise töörühma tööga;

| 2. | koondama Perede Liiduga seoses võetud meetmed ja tehtud edusammud avalikus Internetiportaalis, mis sisaldab ka asjakohast teavet liikmesriikidelt, tööturu osapooltelt ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt, |
| --- | --- |

2.

koondama Perede Liiduga seoses võetud meetmed ja tehtud edusammud avalikus Internetiportaalis, mis sisaldab ka asjakohast teavet liikmesriikidelt, tööturu osapooltelt ja valitsusvälistelt organisatsioonidelt,

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES

| 1. | looma raamistiku, milles huvitatud liikmesriigid, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja muud sidusrühmad võivad üksteise kogemustest õppida ja kasutada neid perede tingimuste parandamiseks. Eelkõige tuleks kavandada järgmised meetmed:






  — | kutsuda Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi üles oma egiidi all asutama vaatluskeskuse, eesmärgiga hõlbustada peresõbralikke poliitikaid käsitlevate kogemuste, heade tavade ning uuenduslike lähenemisviiside vahetamist, ning mis koostöös liikmesriikide ja tööturu osapooltega kogub ja töötleb teavet ning teeb selle kättesaadavaks; erilise tähtsusega on kohalikud, piirkondlikud ja ettevõtete algatused peresõbralikkuse suurendamiseks, eeskätt seoses töö, pere- ja eraelu parema ühitamisega; |
| --- | --- | --- |

1.

looma raamistiku, milles huvitatud liikmesriigid, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja muud sidusrühmad võivad üksteise kogemustest õppida ja kasutada neid perede tingimuste parandamiseks. Eelkõige tuleks kavandada järgmised meetmed:

—

kutsuda Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi üles oma egiidi all asutama vaatluskeskuse, eesmärgiga hõlbustada peresõbralikke poliitikaid käsitlevate kogemuste, heade tavade ning uuenduslike lähenemisviiside vahetamist, ning mis koostöös liikmesriikide ja tööturu osapooltega kogub ja töötleb teavet ning teeb selle kättesaadavaks; erilise tähtsusega on kohalikud, piirkondlikud ja ettevõtete algatused peresõbralikkuse suurendamiseks, eeskätt seoses töö, pere- ja eraelu parema ühitamisega;

| — | edendada uurimusi perekondade olukorra ja peresõbralike poliitikate kohta, eesmärgiga suurendada teadmisi selliste poliitikate tõhususest ja sellest, kuidas need mõjutavad seotud poliitikavaldkondi ning sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi tingimusi; nimetatud uurimusi tuleks edendada 7. teadusuuringute raamprogrammi raames, võttes eelkõige arvesse Euroopa mitmekesisust ning kaasates ka Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja eelkõige OECDd; |
| --- | --- |

—

edendada uurimusi perekondade olukorra ja peresõbralike poliitikate kohta, eesmärgiga suurendada teadmisi selliste poliitikate tõhususest ja sellest, kuidas need mõjutavad seotud poliitikavaldkondi ning sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi tingimusi; nimetatud uurimusi tuleks edendada 7. teadusuuringute raamprogrammi raames, võttes eelkõige arvesse Euroopa mitmekesisust ning kaasates ka Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja eelkõige OECDd;

| — | toetada demograafia kõrgetasemelise töörühma rolli sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga arvamuste vahetamise hõlbustamisel, et neid kaasata Perede Liidu asutamisse; |
| --- | --- |

—

toetada demograafia kõrgetasemelise töörühma rolli sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga arvamuste vahetamise hõlbustamisel, et neid kaasata Perede Liidu asutamisse;

| — | võtta edasistes demograafia-alastes aruannetes ja alates 2008. aastast demograafia-alastel foorumitel asjakohasel viisil arvesse pere küsimusi; |
| --- | --- |

—

võtta edasistes demograafia-alastes aruannetes ja alates 2008. aastast demograafia-alastel foorumitel asjakohasel viisil arvesse pere küsimusi;

| — | tagada, et Euroopa kohalikel ja piirkondlikel osalejatel, kes on valmis foorumeid korraldama, ning linnade ja piirkondade partnerluste loomisel on võimalik saada kasu selliste praktilise tegevuse käigus omandatavate kogemuste rahvusvahelisest vahetusest, mis on määratud kindlaks eespool nimetatud teadusuuringute, demograafiafoorumi töö, demograafia kõrgetasemelise töörühma ja vaatluskeskuse raames; |
| --- | --- |

—

tagada, et Euroopa kohalikel ja piirkondlikel osalejatel, kes on valmis foorumeid korraldama, ning linnade ja piirkondade partnerluste loomisel on võimalik saada kasu selliste praktilise tegevuse käigus omandatavate kogemuste rahvusvahelisest vahetusest, mis on määratud kindlaks eespool nimetatud teadusuuringute, demograafiafoorumi töö, demograafia kõrgetasemelise töörühma ja vaatluskeskuse raames;

| 2. | iga kahe aasta tagant oma iga-aastases eduaruandes kirjeldama liikmesriikide valmisolekut demograafilisteks muutusteks, kasutades liikmesriikide poolt esitatud teavet; |
| --- | --- |

2.

iga kahe aasta tagant oma iga-aastases eduaruandes kirjeldama liikmesriikide valmisolekut demograafilisteks muutusteks, kasutades liikmesriikide poolt esitatud teavet;

| 3. | hindama Perede Liidu poolt tehtud edusamme ja esitama oma tulemused 2010. aasta Euroopa demograafiafoorumil, |
| --- | --- |

3.

hindama Perede Liidu poolt tehtud edusamme ja esitama oma tulemused 2010. aasta Euroopa demograafiafoorumil,

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

| 1. | kasutama intensiivselt võimalusi, mida pakub Perede Liit arvamuste ja kogemuste vahetamiseks ning eelkõige tegema vajalikke panuseid demograafia kõrgetasemelise töörühma töösse; |
| --- | --- |

1.

kasutama intensiivselt võimalusi, mida pakub Perede Liit arvamuste ja kogemuste vahetamiseks ning eelkõige tegema vajalikke panuseid demograafia kõrgetasemelise töörühma töösse;

| 2. | kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke demograafiafoorumeid ette valmistades ja korraldades seadma sisse tööturu osapooltega tiheda koostöö ning kaasama ettevõtteid ja valitsusväliseid organisatsioone; foorumeid võiks kasutada püsivate ja tegevusele suunatud liitude loomiseks, et suurendada peresõbralikkust, võttes arvesse pereelu kvaliteedi kõiki põhitegureid; |
| --- | --- |

2.

kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke demograafiafoorumeid ette valmistades ja korraldades seadma sisse tööturu osapooltega tiheda koostöö ning kaasama ettevõtteid ja valitsusväliseid organisatsioone; foorumeid võiks kasutada püsivate ja tegevusele suunatud liitude loomiseks, et suurendada peresõbralikkust, võttes arvesse pereelu kvaliteedi kõiki põhitegureid;

| 3. | kasutama ära Euroopa struktuurifondide ning muude Euroopa rahastamisvahendite poolt pakutavaid võimalusi piisava majandusliku toetuse tagamiseks kohalikele, piirkondlikele ja riiklikele peresõbralikele algatustele, nagu näiteks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasemel foorumite ja partnerluste korraldamiseks, eesmärgiga edendada tööhõivet töö, pere- ja eraelu parema ühitamise kaudu, hõlbustades juurdepääsu laste ja ülalpeetavate inimeste hooldusele ning kohandades töökorraldust perekondade vajadustele; |
| --- | --- |

3.

kasutama ära Euroopa struktuurifondide ning muude Euroopa rahastamisvahendite poolt pakutavaid võimalusi piisava majandusliku toetuse tagamiseks kohalikele, piirkondlikele ja riiklikele peresõbralikele algatustele, nagu näiteks riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasemel foorumite ja partnerluste korraldamiseks, eesmärgiga edendada tööhõivet töö, pere- ja eraelu parema ühitamise kaudu, hõlbustades juurdepääsu laste ja ülalpeetavate inimeste hooldusele ning kohandades töökorraldust perekondade vajadustele;

| 4. | võtma asjakohaseid meetmeid, et edendada naiste ja meeste vahel võrdset hooldamisega seotud kohustuste jaotamist; |
| --- | --- |

4.

võtma asjakohaseid meetmeid, et edendada naiste ja meeste vahel võrdset hooldamisega seotud kohustuste jaotamist;

| 5. | arvestades, et riiklike perepoliitikate ja -traditsioonide mitmekesisus pakub häid võimalusi liikmesriikidevaheliseks vastastikuseks õppimiseks, kasutama ära intensiivsema Euroopa vahetuse kaudu kättesaadavaks tehtud teavet ning kogemusi, et määrata kindlaks, kuidas oma peretoetuste süsteeme oleks võimalik paremaks muuta. |
| --- | --- |

5.

arvestades, et riiklike perepoliitikate ja -traditsioonide mitmekesisus pakub häid võimalusi liikmesriikidevaheliseks vastastikuseks õppimiseks, kasutama ära intensiivsema Euroopa vahetuse kaudu kättesaadavaks tehtud teavet ning kogemusi, et määrata kindlaks, kuidas oma peretoetuste süsteeme oleks võimalik paremaks muuta.

---

(1)  Dok 7224/07

(2)  Dok 14114/06 [KOM(2006) 571 lõplik].

(3)  Dok 6216/1/07

(4)  Eeldatavasti 25. mail 2007.

(5)  Dok 7034/06

(6)  KOM(2007)49

(7)  Dok SOC/245 — CESE 423/2007.

(8)  Dok 7775/1/06 REV 1 (lõige 72).

(9)  Dok 7224/07 (lõige 19).

---

Komisjon

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 163/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 163/5

---

Euro vahetuskurss (1)

16. juuli 2007

(2007/C 163/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3781 |
| JPY | Jaapani jeen | 167,84 |
| DKK | Taani kroon | 7,4413 |
| GBP | Inglise nael | 0,67655 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1503 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6556 |
| ISK | Islandi kroon | 82,65 |
| NOK | Norra kroon | 7,9025 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,205 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 245,5 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6974 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,7493 |
| RON | Rumeenia leu | 3,1275 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,151 |
| TRY | Türgi liir | 1,7545 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5774 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4419 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,7765 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7409 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0894 |
| KRW | Korea won | 1 265,37 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,59 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,4292 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2805 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 464,91 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,742 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,635 |
| RUB | Vene rubla | 35,094 |
| THB | Tai baht | 41,55 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3781

JPY

Jaapani jeen

167,84

DKK

Taani kroon

7,4413

GBP

Inglise nael

0,67655

SEK

Rootsi kroon

9,1503

CHF

Šveitsi frank

1,6556

ISK

Islandi kroon

82,65

NOK

Norra kroon

7,9025

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

28,205

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

245,5

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6974

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,7493

RON

Rumeenia leu

3,1275

SKK

Slovakkia kroon

33,151

TRY

Türgi liir

1,7545

AUD

Austraalia dollar

1,5774

CAD

Kanada dollar

1,4419

HKD

Hong Kongi dollar

10,7765

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7409

SGD

Singapuri dollar

2,0894

KRW

Korea won

1 265,37

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,59

CNY

Hiina jüaan

10,4292

HRK

Horvaatia kuna

7,2805

IDR

Indoneesia ruupia

12 464,91

MYR

Malaisia ringit

4,742

PHP

Filipiini peeso

62,635

RUB

Vene rubla

35,094

THB

Tai baht

41,55

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 163/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 163/6

---

Komisjoni avaldus AKV-EÜ partnerluslepingu V lisa AKV-suhkrut käsitleva protokolli nr 3 artikli 7 lõike 4 kohta

(2007/C 163/03)

Saint Kitts ja Nevise valitsuse suhkrutootmise lõpetamist käsitleva otsuse tulemusel oli uueks ümberjaotamiseks saadaval 15 590,9 tonni suhkrut. Komisjon teatab, et kõnealuse protokolli artikli 7 lõike 4 kohaselt jaotas ta 13. juuli 2007. aasta otsusega K/2007/3381 15 590,9 tonni suhkrut (väljendatud valge suhkruna) alates 1. juulist 2006 allpool nimetatud riikidele. See tähendab, et kõnealuse protokolli artikli 3 lõikes 1 täpsustatud kokkulepitud koguseid muudetakse alates tarneperioodist 2006/2007 järgmiselt (väljendatud valge suhkru tonnides).

| Riik | Kokkulepitud kogused | Uued kokkulepitud kogused
  (1.7.2006) |
| --- | --- | --- |
| Ümberjaotatud | Loobutud |
| Barbados | 0 | | 32 097,40 |
| Belize | 6 331,30 | 0 | 46 680,10 |
| Kongo | 0 | 0 | 10 186,10 |
| Fidži | 0 | 0 | 165 348,30 |
| Guyana | 5 721,30 | 0 | 165 131,40 |
| Côte d'Ivoire | 0 | 0 | 10 186,10 |
| Jamaica | 3 538,30 | 0 | 122 234,30 |
| Kenya | 0 | 0 | 5 000,00 |
| Madagaskar | 0 | 0 | 10 760,00 |
| Malawi | 0 | 0 | 20 824,40 |
| Mauritius | 0 | 0 | 491 030,50 |
| Mosambiik | 0 | 0 | 6 000,00 |
| Saint Kitts ja Nevis | 0 | 15 590,90 | 0 |
| Suriname | 0 | 0 | 0 |
| Svaasimaa | 0 | 0 | 117 844,50 |
| Tansaania | 0 | 0 | 10 186,10 |
| Trinidad ja Tobago | 0 | 0 | 43 751,00 |
| Uganda | 0 | 0 | 0 |
| Sambia | 0 | 0 | 7 215,00 |
| Zimbabwe | 0 | 0 | 30 224,80 |
| KOKKU | 15 590,90 | 15 590,90 | 1 294 700,00 |

Riik

Kokkulepitud kogused

Uued kokkulepitud kogused

(1.7.2006)

Ümberjaotatud

Loobutud

Barbados

0

32 097,40

Belize

6 331,30

0

46 680,10

Kongo

0

0

10 186,10

Fidži

0

0

165 348,30

Guyana

5 721,30

0

165 131,40

Côte d'Ivoire

0

0

10 186,10

Jamaica

3 538,30

0

122 234,30

Kenya

0

0

5 000,00

Madagaskar

0

0

10 760,00

Malawi

0

0

20 824,40

Mauritius

0

0

491 030,50

Mosambiik

0

0

6 000,00

Saint Kitts ja Nevis

0

15 590,90

0

Suriname

0

0

0

Svaasimaa

0

0

117 844,50

Tansaania

0

0

10 186,10

Trinidad ja Tobago

0

0

43 751,00

Uganda

0

0

0

Sambia

0

0

7 215,00

Zimbabwe

0

0

30 224,80

KOKKU

15 590,90

15 590,90

1 294 700,00

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 163/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 163/7

---

KONKURSIKUTSE — EAC/17/07

Programm „Kultuur”

Iga-aastase Euroopa Liidu kirjandusauhinna väljaandmise korraldamine

(2007/C 163/04)

1.   Sissejuhatus

Programm „Kultuur” (1) on ühtne mitmeaastane ühenduse kultuurimeetmete programm, mis on avatud kõigile kultuurisektoritele (va audiovisuaalvaldkond) ja kultuurivallas tegutsejatele.

Programm põhineb EÜ asutamislepingu artiklil 151, milles on sätestatud, et ühendus aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit.

Võttes arvesse programmi osa 1.3 „Erimeetmed”, on käesoleva konkursikutse eesmärk valida välja asutus, kes vastutab iga-aastase Euroopa Liidu kirjandusauhinna väljaandmise korraldamise eest.

2.   Eesmärgid ja kirjeldus

Raamatutel ja kirjandusel on väga oluline koht kultuuris ja maailmapildi avardamisel. Kui jätta kõrvale kirjandusteoste tõlkimise toetamine, tehakse üleeuroopalisel tasandil kahjuks liiga vähe kirjanduse edendamiseks. Selle auhinna eesmärk ongi luua meede, mis aitaks paremini esile tuua kaasaegse Euroopa ilukirjandusliku loomingu rikkust.

Käesoleva konkursikutse sihiks on välja valida asutus, kes oleks suuteline korraldama 2008. aasta Euroopa Liidu kirjandusauhinna väljaandmist. Sama asutus võiks korraldada selle iga-aastase auhinna väljaandmist ka järgnevatel aastatel (2009–2013), kui Euroopa Komisjon annab selleks selge nõusoleku.

Väljavalitud asutus peab täitma järgmiseid ülesandeid:

| a) | aitama leida kaasaegse Euroopa ilukirjanduse uusi talente programmi „Kultuur” osalejariikidest, et neid tunnustada väljaspool nende kodumaad programmi osalejariikides; |
| --- | --- |

a)

aitama leida kaasaegse Euroopa ilukirjanduse uusi talente programmi „Kultuur” osalejariikidest, et neid tunnustada väljaspool nende kodumaad programmi osalejariikides;

| b) | nimetama ühe tuntud Euroopa kirjandustegelase kõnealuse auhinna saadikuks. Selle isiku ülesanne on toetada punktis a osutatud uusi talente ja tutvustada neid avalikkusele; |
| --- | --- |

b)

nimetama ühe tuntud Euroopa kirjandustegelase kõnealuse auhinna saadikuks. Selle isiku ülesanne on toetada punktis a osutatud uusi talente ja tutvustada neid avalikkusele;

| c) | viima läbi nimetatud auhinna kätteandmistseremoonia, tagades üritusele nähtavuse ja üleeuroopalise mõõtme. |
| --- | --- |

c)

viima läbi nimetatud auhinna kätteandmistseremoonia, tagades üritusele nähtavuse ja üleeuroopalise mõõtme.

3.   Taotluste esitamise tähtaeg ja ajakava

Taotlused 2008. aasta auhinnakonkursi korraldamiseks peavad laekuma komisjonile hiljemalt 12. oktoobriks 2007.

2008. aasta auhinnakonkursi kaasrahastatav korraldustegevus peab algama hiljemalt 15. märtsil 2008. Arvesse ei võeta ühtegi enne 1. jaanuari 2008 tehtud kulutust.

Kulude abikõlblikkuse perioodi kestus on iga ühenduse lepingu puhul maksimaalselt 12 kuud.

Valikumenetluse tulemus tehakse eeldatavasti teatavaks 2007. aasta neljandas kvartalis.

Lepingu allkirjastamine peaks toimuma 2008. aasta esimeses kvartalis.

4.   Kasutada olevad eelarvelised vahendid

Käesoleva meetme eelarve on maksimaalselt 200 000 EUR, mis on ette nähtud iga-aastase auhinnakonkursi korraldamise ja läbiviimisega seotud üldkuludeks (sealhulgas auhindadega kaasnevad rahalised preemiad ja eripreemiad). See toetus ei tohi ületada 60 % auhinnakonkursi kõigist abikõlblikest korraldamis- ja läbiviimiskuludest, mille on esitanud väljavalituks osutunud asutus oma taotluses. (2)

Ühenduse toetust antakse tingimusel, et haldus- ja rahanduskorda on nõuetekohaselt järgitud.

Käesolevas dokumendis nimetatud summade eraldamine sõltub eelarvepädeva institutsiooni otsusest.

Euroopa Komisjon jätab endale õiguse mitte jaotada kogu kasutada olevat summat.

5.   Abikõlblikud taotlejad

Taotlejad peavad olema avalikud asutused või eraõiguslikud isikud, kes tegutsevad seaduslikult kirjandusalal ning omavad vähemalt kaheaastast dokumenteeritud kogemust üleeuroopaliste ürituste korraldamises selles valdkonnas.

Abikõlblikud on järgmistes riikides asutatud juriidiliste isikute taotlused:

| — | 1. jaanuaril 2007 Euroopa Liitu kuulunud 27 liikmesriiki (Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovaki Vabariik, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

1. jaanuaril 2007 Euroopa Liitu kuulunud 27 liikmesriiki (Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovaki Vabariik, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik),

| — | kolm EMP riiki: Norra, Island, Liechtenstein, (3) |
| --- | --- |

—

kolm EMP riiki: Norra, Island, Liechtenstein, (3)

| — | ELi kandidaatriigid (Türgi, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik), (4) |
| --- | --- |

—

ELi kandidaatriigid (Türgi, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik), (4)

| — | Lääne-Balkani riigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, sealhulgas Kosovo (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 sätete kohaselt)). (5) |
| --- | --- |

—

Lääne-Balkani riigid (Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, sealhulgas Kosovo (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 sätete kohaselt)). (5)

6.   Toetuse andmise kriteeriumid

Abikõlblikke projekte hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

| A. | Vastavus konkursikutse eesmärkidele (0–5 punkti)






  — | riigi tasandil premeeritavate kirjandusteoste valikukomisjonide ja -mehhanismide iseloom ja sobivus; |
| --- | --- | --- |

A.

Vastavus konkursikutse eesmärkidele (0–5 punkti)

—

riigi tasandil premeeritavate kirjandusteoste valikukomisjonide ja -mehhanismide iseloom ja sobivus;

| — | Euroopa kirjanduspreemia laureaadi nimetamise kriteeriumide ja mehhanismide iseloom ja sobivus; |
| --- | --- |

—

Euroopa kirjanduspreemia laureaadi nimetamise kriteeriumide ja mehhanismide iseloom ja sobivus;

| — | auhinnatseremoonia kontseptsiooni sobivus. |
| --- | --- |

—

auhinnatseremoonia kontseptsiooni sobivus.

| B. | Kogemus ja suutlikkus kaasata kirjandusvallas tegutsejaid Euroopa tasandil (0–5 punkti)






  — | kogemus samalaadsete ürituste korraldamisel kaasaegse kirjanduse valdkonnas Euroopa tasandil; |
| --- | --- | --- |

B.

Kogemus ja suutlikkus kaasata kirjandusvallas tegutsejaid Euroopa tasandil (0–5 punkti)

—

kogemus samalaadsete ürituste korraldamisel kaasaegse kirjanduse valdkonnas Euroopa tasandil;

| — | suutlikkus kaasata kirjanduse vallas tegutsejaid (kirjanikke, tõlkijaid, kirjastajaid, raamatukaupmehi, raamatukogutöötajaid, lugejaid), sealhulgas ühenduse tasandil, et suurendada ürituse mõjukust. |
| --- | --- |

—

suutlikkus kaasata kirjanduse vallas tegutsejaid (kirjanikke, tõlkijaid, kirjastajaid, raamatukaupmehi, raamatukogutöötajaid, lugejaid), sealhulgas ühenduse tasandil, et suurendada ürituse mõjukust.

| C. | Projektijuhtimine (0–5 punkti)






  — | suutlikkus korraldada, koordineerida ja läbi viia auhinna väljaandmisega seonduvaid toiminguid, eeskätt kandidaatide valimist riiklikul tasandil, pidades silmas käesoleva konkursikutse eesmärke; |
| --- | --- | --- |

C.

Projektijuhtimine (0–5 punkti)

—

suutlikkus korraldada, koordineerida ja läbi viia auhinna väljaandmisega seonduvaid toiminguid, eeskätt kandidaatide valimist riiklikul tasandil, pidades silmas käesoleva konkursikutse eesmärke;

| — | töökava ja planeerimise kvaliteet, sealhulgas otsustusmehhanismid ja võimalike komisjonide korraldus; |
| --- | --- |

—

töökava ja planeerimise kvaliteet, sealhulgas otsustusmehhanismid ja võimalike komisjonide korraldus;

| — | eelarve asjakohasus seoses kavandatavate üritustega. |
| --- | --- |

—

eelarve asjakohasus seoses kavandatavate üritustega.

| D. | Teavitamine ja nähtavus (0–5 punkti)
  Kavandatava meetme nähtavust, levikut ja mõjukust hinnatakse järgmiste kriteeriumide järgi:






  — | kavandatavate ettevõtmiste reklaamimine eri reklaamikanalites (Interneti-sait, ajakirjad, lendlehed, ajakirjandus, raadio, televisioon jne), eesmärgiga muuta üritus Euroopa kodanikele nähtavamaks; |
| --- | --- | --- |

D.

Teavitamine ja nähtavus (0–5 punkti)

Kavandatava meetme nähtavust, levikut ja mõjukust hinnatakse järgmiste kriteeriumide järgi:

—

kavandatavate ettevõtmiste reklaamimine eri reklaamikanalites (Interneti-sait, ajakirjad, lendlehed, ajakirjandus, raadio, televisioon jne), eesmärgiga muuta üritus Euroopa kodanikele nähtavamaks;

| — | Euroopa Komisjoni esiletõstmine eri reklaamikanalites ja auhinnatseremoonial; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni esiletõstmine eri reklaamikanalites ja auhinnatseremoonial;

| — | meediakava asjakohasus ja kvaliteet seoses plaanitavate ürituste ja sihtgrupiga; |
| --- | --- |

—

meediakava asjakohasus ja kvaliteet seoses plaanitavate ürituste ja sihtgrupiga;

| — | kavandatava meetmega (otseselt või kaudselt) hõlmatute hulk (sihtgrupp/kasusaajad, toetajad, osalejate ja lugejate hulk jne). |
| --- | --- |

—

kavandatava meetmega (otseselt või kaudselt) hõlmatute hulk (sihtgrupp/kasusaajad, toetajad, osalejate ja lugejate hulk jne).

Projekte hindab Euroopa Komisjoni sisehindamiskomisjon. Projektid, mis koguvad vähemalt neli punkti kriteeriumi A alusel ja kokku vähemalt 14 punkti, seatakse pingeritta. Komisjon teeb toetuse andmise otsuse selle nimekirja põhjal.

7.   Lisateave

Käesoleva konkursikutse täisteksti ja taotluste vormid leiate järgmiselt veebilehelt:

http://ec.europa.eu/culture/eac/index_en.html.

Taotlused peavad vastama konkursikutse täistekstis sätestatud tingimustele ning nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vorme.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsus nr 1855/2006/EÜ (ELT L 372, 27.12.2006, lk 1).

(2)  Finantsmääruse artikkel 113, rakenduseeskirjade artiklid 167 ja 172.

(3)  Tingimusel et jõustub EMP Ühiskomitee otsus nende riikide osalemise kohta uues programmis „Kultuur 2007”.

(4)  Tingimusel et sõlmitakse vastastikuse mõistmise memorandum, mis reguleerib nende riikide osalemist uues programmis „Kultuur 2007”.

(5)  Tingimusel et sõlmitakse vastastikuse mõistmise memorandum, mis reguleerib nende riikide osalemist uues programmis „Kultuur 2007”.

---

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 163/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 163/10

---

TEADE AVALIKU KONKURSI EPSO/AST/41/07 KOHTA

(2007/C 163/05)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi: EPSO/AST/41/07 — info- ja sidetehnoloogia valdkonna (infotehnoloogia) assistendid (AST3).

Sõltuvalt diplomist on nõutav kolme- või kuueaastane töökogemus.

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C 163 A-seerias inglise, prantsuse ja saksa keeles. Kogu teabe leiab kolmes nimetatud keeles EPSO veebilehelt http://europa.eu/epso.

Konkursile registreerimise tähtpäev on 12. september 2007.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 163/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 163/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4762 — Autogrill/Alpha Airports Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 163/06)

| 1. | 9. juulil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Autogrill S.p.A („Autogrill”, Itaalia) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Alpha Airports Group plc („Alpha”, Ühendkuningriik) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

9. juulil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Autogrill S.p.A („Autogrill”, Itaalia) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Alpha Airports Group plc („Alpha”, Ühendkuningriik) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Autogrill pakub reisijatele toitu ja jooki ning jaeteenuseid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Autogrill pakub reisijatele toitu ja jooki ning jaeteenuseid;

| — | Alpha pakub toitlustust ja jaeteenuseid lennuettevõtjatele ja lennujaamadele. |
| --- | --- |

—

Alpha pakub toitlustust ja jaeteenuseid lennuettevõtjatele ja lennujaamadele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4762 — Autogrill/Alpha Airports Group):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4762 — Autogrill/Alpha Airports Group):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 17.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 163/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 163/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4792 — RREEF/Monterey/DRH)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 163/07)

| 1. | 10. juulil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames fond RREEF Two Lux (Luxembourg), mille lõplik fondivalitseja on Deutsche Bank, ja ettevõtja Monterey Capital IV S.à.r.l. („Monterey”, Luxembourg), mis kuulub kontserni Terra Firma Group, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Deutsche Raststätten Holding („DRH”) üle aktsiate ostu teel. Montereyl on praegu DHRi üle ainukontroll. |
| --- | --- |

1.

10. juulil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames fond RREEF Two Lux (Luxembourg), mille lõplik fondivalitseja on Deutsche Bank, ja ettevõtja Monterey Capital IV S.à.r.l. („Monterey”, Luxembourg), mis kuulub kontserni Terra Firma Group, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Deutsche Raststätten Holding („DRH”) üle aktsiate ostu teel. Montereyl on praegu DHRi üle ainukontroll.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | RREEF Two Lux: fond, mille fondivalitseja on Deutsche Bank ja mis tegutseb panganduse, finants- ja nendega seonduvate teenuste alal kogu maailmas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

RREEF Two Lux: fond, mille fondivalitseja on Deutsche Bank ja mis tegutseb panganduse, finants- ja nendega seonduvate teenuste alal kogu maailmas;

| — | Monterey/Terra Firma: erakapitali investeerimisühing, mis tegutseb kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

Monterey/Terra Firma: erakapitali investeerimisühing, mis tegutseb kogu maailmas;

| — | DRH: kiirtee teenindusjaamade haldamine ja liising Saksamaal. |
| --- | --- |

—

DRH: kiirtee teenindusjaamade haldamine ja liising Saksamaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4792 — RREEF/Monterey/DRH):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4792 — RREEF/Monterey/DRH):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004 lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---