# Euroopan unionin C 178/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 178 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta31. heinäkuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 178

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta31. heinäkuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2007/C 178/01 | Erityiskertomus nro 3/2007 Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista (2000–2004) sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2007/C 178/01

Erityiskertomus nro 3/2007 Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista (2000–2004) sekä komission vastaukset

1

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2007/C 178/02 | Oikaistaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 2 toimielinten kiinteistömenoista sekä toimielinten vastaukset (EUVL C 148, 2.7.2007) | 24 |

Oikaisuja

2007/C 178/02

Oikaistaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 2 toimielinten kiinteistömenoista sekä toimielinten vastaukset (EUVL C 148, 2.7.2007)

24

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 178/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 178/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 3/2007

Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista (2000–2004) sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2007/C 178/01)

SISÄLLYS

| I—VIII | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—VIII

| 1—16 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—16

| 1 | Taustaa |
| --- | --- |

1

| 2—9 | Euroopan pakolaisrahasto |
| --- | --- |

2—9

| 10—13 | Tiivistelmä Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen ja toisen vaiheen välisistä pääeroista |
| --- | --- |

10—13

| 14—16 | Tarkastuksen sisältö, tavoitteet ja lähestymistapa |
| --- | --- |

14—16

| 17—25 | JAETTIINKO VARAT JÄSENVALTIOILLE ASIANMUKAISESTI? |
| --- | --- |

17—25

| 17—19 | Varojen jakoperusteet |
| --- | --- |

17—19

| 20—22 | Rahoituksen perustana käytetyt tilastotiedot olivat puutteellisia ja epäluotettavia |
| --- | --- |

20—22

| 23 | Jäsenvaltioiden väliset tulkintaerot vääristävät perustaa |
| --- | --- |

23

| 24—25 | Aiemmin hyväksyttyjen tietojen tarkistuksia ei otettu täysimääräisesti huomioon tulevaa varojen jakamista silmällä pitäen tai tarkistusten dokumentointi oli riittämätöntä |
| --- | --- |

24—25

| 26—39 | OLIKO HALLINNOINTI ASIANMUKAISTA KOMISSIOSSA JA JÄSENVALTIOISSA? |
| --- | --- |

26—39

| 26 | Euroopan pakolaisrahaston soveltamissäännöt julkaistiin myöhässä |
| --- | --- |

26

| 27—33 | Varojen myöntämismenettelyn alhainen tehokkuus |
| --- | --- |

27—33

| 34—36 | Jäsenvaltiot tulkitsevat Euroopan pakolaisrahaston sääntöjä eri tavoin |
| --- | --- |

34—36

| 37 | Myönteisiä esimerkkejä Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista |
| --- | --- |

37

| 38—39 | Komission seurannan ja korjaavien toimien tulokset riittämättömiä |
| --- | --- |

38—39

| 40—44 | MITEN EUROOPAN PAKOLAISRAHASTO VAIKUTTI KANSALLISIIN TOIMIIN TURVAPAIKKAKYSYMYKSISSÄ? |
| --- | --- |

40—44

| 45—50 | PÄÄTELMÄT |
| --- | --- |

45—50

| 51—54 | SUOSITUKSET |
| --- | --- |

51—54

Liite I–Euroopan pakolaisrahastosta kaudelle 2000–2004 (ensimmäinen vaihe) ja kaudelle 2005–2010 (toinen vaihe) annettujen yhteisön säännösten vertailu

Liite II–Varojen jakaantuminen jäsenvaltioittain (2000–2004)

Liite III–Jäsenvaltioille Euroopan pakolaisrahastosta suunnattujen väliaikaisten määrien myöntämismenettely

Komission vastaukset

TIIVISTELMÄ

| I. | Euroopan pakolaisrahasto (ERF) perustettiin syyskuussa 2000 alun perin viiden vuoden jaksoksi, jonka oli määrä päättyä vuonna 2004. Rahoitusohje kyseiselle ajanjaksolle oli 216 miljoonaa euroa. Rahaston perustaminen tapahtui samaan aikaan kun EU:n toiminta nopeasti kehittyvällä maahanmuutto- ja turvapaikka-alalla lisääntyi. |
| --- | --- |

I.

Euroopan pakolaisrahasto (ERF) perustettiin syyskuussa 2000 alun perin viiden vuoden jaksoksi, jonka oli määrä päättyä vuonna 2004. Rahoitusohje kyseiselle ajanjaksolle oli 216 miljoonaa euroa. Rahaston perustaminen tapahtui samaan aikaan kun EU:n toiminta nopeasti kehittyvällä maahanmuutto- ja turvapaikka-alalla lisääntyi.

| II. | Euroopan pakolaisrahaston tavoitteena oli tukea ja edistää pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamisesta ja vastaanottamisen seurauksista jäsenvaltioille aiheutuvia toimia. Rahaston hallinnointi jaettiin komission ja jäsenvaltioiden kesken. Komissiolla oli rahaston asianmukaista täytäntöönpanoa koskeva yleisvastuu ja jäsenvaltioiden vastuulle puolestaan kuului varsinaisten toimenpiteiden toteuttaminen. Rahoitettavissa olevat toimenpiteet oli jaettu kolmeen ryhmään: pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottotoimenpiteet, kotouttaminen ja paluu. |
| --- | --- |

II.

Euroopan pakolaisrahaston tavoitteena oli tukea ja edistää pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamisesta ja vastaanottamisen seurauksista jäsenvaltioille aiheutuvia toimia. Rahaston hallinnointi jaettiin komission ja jäsenvaltioiden kesken. Komissiolla oli rahaston asianmukaista täytäntöönpanoa koskeva yleisvastuu ja jäsenvaltioiden vastuulle puolestaan kuului varsinaisten toimenpiteiden toteuttaminen. Rahoitettavissa olevat toimenpiteet oli jaettu kolmeen ryhmään: pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottotoimenpiteet, kotouttaminen ja paluu.

| III. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen (2000–2004) hallinnoinnin keskittyen seuraaviin osa-alueisiin:






  — | Jaettiinko varat jäsenvaltioille asianmukaisesti? |
| --- | --- | --- |

III.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen (2000–2004) hallinnoinnin keskittyen seuraaviin osa-alueisiin:

—

Jaettiinko varat jäsenvaltioille asianmukaisesti?

| — | Oliko hallinnointi asianmukaista komissiossa ja jäsenvaltioissa? |
| --- | --- |

—

Oliko hallinnointi asianmukaista komissiossa ja jäsenvaltioissa?

| — | Miten Euroopan pakolaisrahasto vaikutti kansallisiin toimiin turvapaikkakysymyksissä? |
| --- | --- |

—

Miten Euroopan pakolaisrahasto vaikutti kansallisiin toimiin turvapaikkakysymyksissä?

| IV. | Varojen jako perustui lähinnä Euroopan pakolaisrahaston yhteydessä määriteltyjen, jäsenvaltioihin tulleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden lukumäärään. Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) vastasi turvapaikkojen lukumäärää koskevien tilastotietojen keräämisestä jäsenvaltioilta. Euroopan pakolaisrahaston säännöissä määritettyjä kohderyhmiä varten ei ollut yhdenmukaistettuja määritelmiä, joten jäsenvaltioiden tulkinnat poikkesivat toisistaan. Euroopan pakolaisrahastosta maksettavien rahoitusosuuksien perusta ei siis ollut yhtenäinen, vertailukelpoinen eikä luotettava. Rahoituksen perustana olevissa tilastotiedoissa havaittiin vakavia poikkeamia. Joissakin tapauksissa tietoja muutettiin jäsenvaltioiden lainsäädännön harmonisoinnin edistymisen myötä. |
| --- | --- |

IV.

Varojen jako perustui lähinnä Euroopan pakolaisrahaston yhteydessä määriteltyjen, jäsenvaltioihin tulleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden lukumäärään. Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) vastasi turvapaikkojen lukumäärää koskevien tilastotietojen keräämisestä jäsenvaltioilta. Euroopan pakolaisrahaston säännöissä määritettyjä kohderyhmiä varten ei ollut yhdenmukaistettuja määritelmiä, joten jäsenvaltioiden tulkinnat poikkesivat toisistaan. Euroopan pakolaisrahastosta maksettavien rahoitusosuuksien perusta ei siis ollut yhtenäinen, vertailukelpoinen eikä luotettava. Rahoituksen perustana olevissa tilastotiedoissa havaittiin vakavia poikkeamia. Joissakin tapauksissa tietoja muutettiin jäsenvaltioiden lainsäädännön harmonisoinnin edistymisen myötä.

| V. | Varojen vuotuinen myöntämismenettely oli kokonaisuudessaan monimutkainen ja tehokkuudeltaan kyseenalainen. |
| --- | --- |

V.

Varojen vuotuinen myöntämismenettely oli kokonaisuudessaan monimutkainen ja tehokkuudeltaan kyseenalainen.

| VI. | Jäsenvaltiot vastasivat yksin hankkeiden hoidosta ja hallinnosta, ja komission tehtävänä oli puolestaan varmistaa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnan sujuvuus. Puutteita havaittiin ja komissio ryhtyi joihinkin korjaaviin toimenpiteisiin, mutta kaikkia jäsenvaltioissa havaittuja ongelmia ei ollut vielä ratkaistu. |
| --- | --- |

VI.

Jäsenvaltiot vastasivat yksin hankkeiden hoidosta ja hallinnosta, ja komission tehtävänä oli puolestaan varmistaa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnan sujuvuus. Puutteita havaittiin ja komissio ryhtyi joihinkin korjaaviin toimenpiteisiin, mutta kaikkia jäsenvaltioissa havaittuja ongelmia ei ollut vielä ratkaistu.

| VII. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että jotkin Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen säännöksistä – etenkin tukikelpoisuussäännöt – mahdollistivat huomattavat tulkintaerot. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tekemiensä havaintojen ja Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen osalta jo tehtyjen muutosten valossa asianmukaisiin toimenpiteisiin ryhtymistä sen varmistamiseksi, että rahaston toiminta kohdentuu tulevaisuudessa selkeämmin ja tarkemmin. |
| --- | --- |

VII.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että jotkin Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen säännöksistä – etenkin tukikelpoisuussäännöt – mahdollistivat huomattavat tulkintaerot. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa tekemiensä havaintojen ja Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen osalta jo tehtyjen muutosten valossa asianmukaisiin toimenpiteisiin ryhtymistä sen varmistamiseksi, että rahaston toiminta kohdentuu tulevaisuudessa selkeämmin ja tarkemmin.

| VIII. | Euroopan pakolaisrahaston vaikutuksista kansalliseen rahoitukseen oli saatavissa niukalti tietoja niin jäsenvaltioista kuin komissiostakin. Tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden perusteella voidaan todeta kansallisissa toimissa tapahtuneen joitakin myönteisiä muutoksia, jotka liittyivät lähinnä innovatiivisten hankkeiden testaamiseen ja kyseisten hanketulosten liittämiseen osaksi kansallisia strategioita. |
| --- | --- |

VIII.

Euroopan pakolaisrahaston vaikutuksista kansalliseen rahoitukseen oli saatavissa niukalti tietoja niin jäsenvaltioista kuin komissiostakin. Tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden perusteella voidaan todeta kansallisissa toimissa tapahtuneen joitakin myönteisiä muutoksia, jotka liittyivät lähinnä innovatiivisten hankkeiden testaamiseen ja kyseisten hanketulosten liittämiseen osaksi kansallisia strategioita.

JOHDANTO

Taustaa

| 1. | Amsterdamin sopimuksessa säädetään vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen asteittaisesta perustamisesta (1). Tämän mukaisesti Eurooppa-neuvosto hyväksyi lokakuussa 1999 Tampereella pitämässään kokouksessa kattavan ohjelman, jonka yhteydessä määritettiin poliittiset suuntaviivat ja toiminnalliset tavoitteet, mukaan lukien yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän perustaminen. |
| --- | --- |

1.

Amsterdamin sopimuksessa säädetään vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen asteittaisesta perustamisesta (1). Tämän mukaisesti Eurooppa-neuvosto hyväksyi lokakuussa 1999 Tampereella pitämässään kokouksessa kattavan ohjelman, jonka yhteydessä määritettiin poliittiset suuntaviivat ja toiminnalliset tavoitteet, mukaan lukien yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän perustaminen.

Euroopan pakolaisrahasto

| 2. | Euroopan pakolaisrahasto (ERF tai ”rahasto”) perustettiin syyskuussa 2000 alun perin viiden vuoden jaksoksi, jonka oli määrä päättyä vuonna 2004 (2). |
| --- | --- |

2.

Euroopan pakolaisrahasto (ERF tai ”rahasto”) perustettiin syyskuussa 2000 alun perin viiden vuoden jaksoksi, jonka oli määrä päättyä vuonna 2004 (2).

| 3. | Pakolaisrahasto perustettiin ”edistämään pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamisesta ja vastaanottamisen seurauksista jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolista jakaantumista” (3). Rahaston oli määrä toimia jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun periaatteen mukaisesti ja sen tarkoituksena oli varmistaa rasitusten jakaantuminen tasapuolisesti niiden kesken. |
| --- | --- |

3.

Pakolaisrahasto perustettiin ”edistämään pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamisesta ja vastaanottamisen seurauksista jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolista jakaantumista” (3). Rahaston oli määrä toimia jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun periaatteen mukaisesti ja sen tarkoituksena oli varmistaa rasitusten jakaantuminen tasapuolisesti niiden kesken.

| 4. | Rahaston oli määrä tukea asianmukaisten vastaanotto-olosuhteiden tarjoamiseen tähtääviä toimia sekä pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden sopeutumista kohdemaana olevan jäsenvaltion yhteiskuntaan. Lisäksi rahastosta oli määrä myöntää varoja, joiden avulla tuetaan kotimaahan paluussa pakolaisia ja siirtymään joutuneita henkilöitä muun muassa tietoisen paluupäätöksen tekemisessä. |
| --- | --- |

4.

Rahaston oli määrä tukea asianmukaisten vastaanotto-olosuhteiden tarjoamiseen tähtääviä toimia sekä pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden sopeutumista kohdemaana olevan jäsenvaltion yhteiskuntaan. Lisäksi rahastosta oli määrä myöntää varoja, joiden avulla tuetaan kotimaahan paluussa pakolaisia ja siirtymään joutuneita henkilöitä muun muassa tietoisen paluupäätöksen tekemisessä.

| 5. | Euroopan pakolaisrahastoa koskeva rahoitusohje oli 216 miljoonaa euroa. Lopulliset määrärahat olivat 243 miljoonaa euroa, mihin sisältyi 49 miljoonaa euroa hätäaputoimiin, mutta jälkimmäistä määrää ei kuitenkaan käytetty. Komission arvion mukaan joulukuun 2006 loppuun mennessä suoritettujen maksujen määrä oli 141 miljoonaa euroa. Alla olevasta taulukosta käy ilmi määrärahojen ja maksusitoumuksien jakaantuminen vuosille 2000–2004. |
| --- | --- |

5.

Euroopan pakolaisrahastoa koskeva rahoitusohje oli 216 miljoonaa euroa. Lopulliset määrärahat olivat 243 miljoonaa euroa, mihin sisältyi 49 miljoonaa euroa hätäaputoimiin, mutta jälkimmäistä määrää ei kuitenkaan käytetty. Komission arvion mukaan joulukuun 2006 loppuun mennessä suoritettujen maksujen määrä oli 141 miljoonaa euroa. Alla olevasta taulukosta käy ilmi määrärahojen ja maksusitoumuksien jakaantuminen vuosille 2000–2004.

Määrärahat ja maksusitoumukset 2000–2004

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 2000–2004 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 |
| Määrärahat | Maksusitoumukset | Määrärahat | Maksusitoumukset | Määrärahat | Maksusitoumukset | Määrärahat | Maksusitoumukset | Määrärahat | Maksusitoumukset | Määrärahat | Maksusitoumukset |
| Hallintomenot, ERF | 3,64 | 2,19 | 0,66 | 0,12 | 0,73 | 0,65 | 0,73 | 0,53 | 0,81 | 0,21 | 0,72 | 0,67 |
| Toimintamenot, ERF | 189,02 | 189,00 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 42,27 | 45,08 | 44,99 | 34,19 | 34,19 | 25,28 | 25,28 |
| Hallintomenot: hätäapu, ERF | 0,96 | (4) | 0,16 | (4) | 0,18 | (4) | 0,18 | (4) | 0,20 | (4) | 0,23 | (4) |
| Toimintamenot: hätäapu, ERF | 49,03 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,82 | (4) | 9,80 | (4) | 9,78 | (4) |
| Yhteensä | 242,65 | 191,19 | 52,91 | 42,39 | 53,00 | 42,92 | 55,81 | 45,52 | 45,00 | 34,40 | 36,01 | 25,95 |
| Lähde: Euroopan komission kirjanpitojärjestelmä. |

(miljoonaa euroa)

2000–2004

2004

2003

2002

2001

2000

Määrärahat

Maksusitoumukset

Määrärahat

Maksusitoumukset

Määrärahat

Maksusitoumukset

Määrärahat

Maksusitoumukset

Määrärahat

Maksusitoumukset

Määrärahat

Maksusitoumukset

Hallintomenot, ERF

3,64

2,19

0,66

0,12

0,73

0,65

0,73

0,53

0,81

0,21

0,72

0,67

Toimintamenot, ERF

189,02

189,00

42,27

42,27

42,27

42,27

45,08

44,99

34,19

34,19

25,28

25,28

Hallintomenot: hätäapu, ERF

0,96

(4)

0,16

(4)

0,18

(4)

0,18

(4)

0,20

(4)

0,23

(4)

Toimintamenot: hätäapu, ERF

49,03

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,82

(4)

9,80

(4)

9,78

(4)

Yhteensä

242,65

191,19

52,91

42,39

53,00

42,92

55,81

45,52

45,00

34,40

36,01

25,95

Lähde: Euroopan komission kirjanpitojärjestelmä.

| 6. | Pakolaisrahaston hallinnointi jaettiin (5) komission (oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto) ja jäsenvaltioiden kesken. Komissiolla oli rahaston asianmukaista täytäntöönpanoa koskeva yleisvastuu ja jäsenvaltioiden vastuulle puolestaan kuului varsinaisten toimenpiteiden hallinnointi. Kukin jäsenvaltio oli nimennyt kansallisen viranomaisen vastaamaan kaikesta komission kanssa käytävästä tiedonvaihdosta sekä yksittäisten hankkeiden valinnasta ja niihin liittyvästä varainhoidosta ja hallinnosta. |
| --- | --- |

6.

Pakolaisrahaston hallinnointi jaettiin (5) komission (oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto) ja jäsenvaltioiden kesken. Komissiolla oli rahaston asianmukaista täytäntöönpanoa koskeva yleisvastuu ja jäsenvaltioiden vastuulle puolestaan kuului varsinaisten toimenpiteiden hallinnointi. Kukin jäsenvaltio oli nimennyt kansallisen viranomaisen vastaamaan kaikesta komission kanssa käytävästä tiedonvaihdosta sekä yksittäisten hankkeiden valinnasta ja niihin liittyvästä varainhoidosta ja hallinnosta.

| 7. | Euroopan pakolaisrahaston kohderyhmänä olivat kolmansien maiden kansalaiset tai kansalaisuudettomat henkilöt, joilla on Geneven yleissopimuksen mukainen (6) pakolaisasema, sekä henkilöt, jotka kuuluvat kansainvälisen tai tilapäisen suojelun piiriin. Tukeen olivat oikeutettuja myös turvapaikanhakijat, jotka olivat hakeneet pakolaisasemaa sekä henkilöt, joiden oikeus tilapäiseen suojeluun oli jäsenvaltion tutkittavana. |
| --- | --- |

7.

Euroopan pakolaisrahaston kohderyhmänä olivat kolmansien maiden kansalaiset tai kansalaisuudettomat henkilöt, joilla on Geneven yleissopimuksen mukainen (6) pakolaisasema, sekä henkilöt, jotka kuuluvat kansainvälisen tai tilapäisen suojelun piiriin. Tukeen olivat oikeutettuja myös turvapaikanhakijat, jotka olivat hakeneet pakolaisasemaa sekä henkilöt, joiden oikeus tilapäiseen suojeluun oli jäsenvaltion tutkittavana.

| 8. | Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston mukaan turvapaikanhakijoiden, pakolaisten ja suojelun piiriin kuuluvien henkilöiden lukumäärä oli vuonna 1996 noin 303 000, nousi 475 000:een vuonna 1999 ja laski 374 000:een vuonna 2003. |
| --- | --- |

8.

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston mukaan turvapaikanhakijoiden, pakolaisten ja suojelun piiriin kuuluvien henkilöiden lukumäärä oli vuonna 1996 noin 303 000, nousi 475 000:een vuonna 1999 ja laski 374 000:een vuonna 2003.

| 9. | Euroopan pakolaisrahastosta maksettava yhteisön tuki perustui toimien yhteisrahoitukseen. Yhteisön rahoitusosuus oli enintään 50 prosenttia toimenpiteen kokonaiskustannuksista. Osuutta nostettiin enintään 75 prosenttiin koheesiorahaston piiriin kuuluvien maiden kohdalla. Komission maksut jäsenvaltioille suoritettiin ennakoina ja väli- sekä loppumaksuina. |
| --- | --- |

9.

Euroopan pakolaisrahastosta maksettava yhteisön tuki perustui toimien yhteisrahoitukseen. Yhteisön rahoitusosuus oli enintään 50 prosenttia toimenpiteen kokonaiskustannuksista. Osuutta nostettiin enintään 75 prosenttiin koheesiorahaston piiriin kuuluvien maiden kohdalla. Komission maksut jäsenvaltioille suoritettiin ennakoina ja väli- sekä loppumaksuina.

Tiivistelmä Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen ja toisen vaiheen välisistä pääeroista

| 10. | Sittemmin on käynnistetty ohjelman toinen vaihe (ERF II), joka kattaa kauden 2005–2010 (7). |
| --- | --- |

10.

Sittemmin on käynnistetty ohjelman toinen vaihe (ERF II), joka kattaa kauden 2005–2010 (7).

| 11. | Seuraava vertailu ilmentää ainoastaan pakolaisrahaston ensimmäisen ja toisen vaiheen välisiä pääeroja. Siinä ei analysoida eikä arvioida muutoksia. Ensimmäisen ja toisen vaiheen yksityiskohtainen vertailu on esitetty liitteessä I.
  Tavoitteet ja tehtävät:






  — | tavoitteet pysyvät entisellään. |
| --- | --- | --- |

11.

Seuraava vertailu ilmentää ainoastaan pakolaisrahaston ensimmäisen ja toisen vaiheen välisiä pääeroja. Siinä ei analysoida eikä arvioida muutoksia. Ensimmäisen ja toisen vaiheen yksityiskohtainen vertailu on esitetty liitteessä I.

Tavoitteet ja tehtävät:

—

tavoitteet pysyvät entisellään.

| — | Toisen vaiheen kesto on kuusi vuotta (ensimmäinen vaihe kesti viisi vuotta). |
| --- | --- |

—

Toisen vaiheen kesto on kuusi vuotta (ensimmäinen vaihe kesti viisi vuotta).

| — | Kohderyhmien määrittäminen ei ole muuttunut huomattavasti. |
| --- | --- |

—

Kohderyhmien määrittäminen ei ole muuttunut huomattavasti.

| — | Toisessa vaiheessa otetaan käyttöön kolmivuotiset ohjelmakaudet. |
| --- | --- |

—

Toisessa vaiheessa otetaan käyttöön kolmivuotiset ohjelmakaudet.

| — | Toisen vaiheen yhteydessä toimet (vastaanotto, kotouttaminen, vapaaehtoinen paluu) on määritetty yksityiskohtaisemmin ja ne on myös mahdollista yhdistää. |
| --- | --- |

—

Toisen vaiheen yhteydessä toimet (vastaanotto, kotouttaminen, vapaaehtoinen paluu) on määritetty yksityiskohtaisemmin ja ne on myös mahdollista yhdistää.

| — | Toisen vaiheen kohdalla yhteisön toimet painottuvat valtioiden rajat ylittäviin tai koko yhteisön edun mukaisiin toimiin. |
| --- | --- |

—

Toisen vaiheen kohdalla yhteisön toimet painottuvat valtioiden rajat ylittäviin tai koko yhteisön edun mukaisiin toimiin.

Täytäntöönpano ja hallinnointi:

| — | Euroopan pakolaisrahaston hallinnointi on edelleen jaettu. Komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet on yksilöity tarkemmin toisen vaiheen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Euroopan pakolaisrahaston hallinnointi on edelleen jaettu. Komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet on yksilöity tarkemmin toisen vaiheen yhteydessä.

| — | Valintaperusteet eivät ole muuttuneet. |
| --- | --- |

—

Valintaperusteet eivät ole muuttuneet.

| — | Asianmukaisten asiakirjojen toimittamista koskevia määräaikoja on pidennetty. |
| --- | --- |

—

Asianmukaisten asiakirjojen toimittamista koskevia määräaikoja on pidennetty.

| — | Varat jaetaan edelleen lähinnä pakolaisia ja turvapaikanhakijoita koskevien tilastotietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Varat jaetaan edelleen lähinnä pakolaisia ja turvapaikanhakijoita koskevien tilastotietojen perusteella.

Varainhoito ja valvonta:

| — | Euroopan pakolaisrahaston toisessa vaiheessa yhteisön rahoitusosuus on edelleen 50 prosenttia (koheesiorahaston piiriin kuuluvien jäsenvaltioiden kohdalla 75 prosenttia). Osuutta voidaan kuitenkin nostaa 60 prosenttiin erityisen innovatiivisten toimien yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Euroopan pakolaisrahaston toisessa vaiheessa yhteisön rahoitusosuus on edelleen 50 prosenttia (koheesiorahaston piiriin kuuluvien jäsenvaltioiden kohdalla 75 prosenttia). Osuutta voidaan kuitenkin nostaa 60 prosenttiin erityisen innovatiivisten toimien yhteydessä.

| — | Maksujen määräajat ja niitä koskevat vaatimukset on määritetty tarkemmin toisen vaiheen osalta. |
| --- | --- |

—

Maksujen määräajat ja niitä koskevat vaatimukset on määritetty tarkemmin toisen vaiheen osalta.

| — | Ensimmäinen ennakkomaksu on edelleen 50 prosenttia Euroopan pakolaisrahaston yhteydessä maksettavasta osarahoituksesta, ja toinen ennakkomaksu voi olla enintään 50 prosenttia (ensimmäisen vaiheen yhteydessä 30 prosenttia). |
| --- | --- |

—

Ensimmäinen ennakkomaksu on edelleen 50 prosenttia Euroopan pakolaisrahaston yhteydessä maksettavasta osarahoituksesta, ja toinen ennakkomaksu voi olla enintään 50 prosenttia (ensimmäisen vaiheen yhteydessä 30 prosenttia).

| — | Toisessa vaiheessa on tarkastettava vähintään 10 prosenttia kaikista tukikelpoisista menoista, kun ensimmäisessä vaiheessa osuus oli 20 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Toisessa vaiheessa on tarkastettava vähintään 10 prosenttia kaikista tukikelpoisista menoista, kun ensimmäisessä vaiheessa osuus oli 20 prosenttia.

Seuranta, arviointi ja selvitykset:

| — | Toisessa vaiheessa komissio suorittaa säännöllistä seurantaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Toisessa vaiheessa komissio suorittaa säännöllistä seurantaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

| — | Toisen vaiheen kohdalla arviointivelvoitteita on laajennettu siten, että komissio arvioi rahastoa säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; arvioinnin kohteena ovat toteutettujen toimien tarkoituksenmukaisuus, tehokkuus ja vaikutukset. |
| --- | --- |

—

Toisen vaiheen kohdalla arviointivelvoitteita on laajennettu siten, että komissio arvioi rahastoa säännöllisesti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; arvioinnin kohteena ovat toteutettujen toimien tarkoituksenmukaisuus, tehokkuus ja vaikutukset.

| 12. | Toisen vaiheen sääntöjä tarkasteltaessa ilmeni, että tässä kertomuksessa esitettävät suositukset eivät toteudu toisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

12.

Toisen vaiheen sääntöjä tarkasteltaessa ilmeni, että tässä kertomuksessa esitettävät suositukset eivät toteudu toisessa vaiheessa.

| 13. | Komissio on myös ehdottanut kaudelle 2007–2013 puiteohjelmaa, jonka piiriin kuuluisi myös Euroopan pakolaisrahasto. |
| --- | --- |

13.

Komissio on myös ehdottanut kaudelle 2007–2013 puiteohjelmaa, jonka piiriin kuuluisi myös Euroopan pakolaisrahasto.

Tarkastuksen sisältö, tavoitteet ja lähestymistapa

| 14. | Tilintarkastustuomioistuin toimitti Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen (2000–2004) hallinnoinnin tarkastuksen. Tarkastuksen tavoitteena oli löytää vastaukset seuraaviin kysymyksiin:






  — | Jaettiinko varat asianmukaisesti jäsenvaltioille? |
| --- | --- | --- |

14.

Tilintarkastustuomioistuin toimitti Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen (2000–2004) hallinnoinnin tarkastuksen. Tarkastuksen tavoitteena oli löytää vastaukset seuraaviin kysymyksiin:

—

Jaettiinko varat asianmukaisesti jäsenvaltioille?

| — | Oliko hallinnointi asianmukaista komissiossa ja jäsenvaltioissa? |
| --- | --- |

—

Oliko hallinnointi asianmukaista komissiossa ja jäsenvaltioissa?

| — | Miten Euroopan pakolaisrahasto vaikutti kansallisiin toimiin turvapaikkakysymyksissä? |
| --- | --- |

—

Miten Euroopan pakolaisrahasto vaikutti kansallisiin toimiin turvapaikkakysymyksissä?

| 15. | Tämän tarkastuksen ja varainhoitovuosia 2003 ja 2004 (8) koskevien vuotuisten tarkastuslausumien yhteydessä tarkastettiin alan toimista vastaavat komission yksiköt (oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto ja Eurostat) Brysselissä ja Luxemburgissa. Lisäksi alasta vastaavien kansallisten viranomaisten sekä lopullisten edunsaajien luona toimitettiin tarkastus seuraavissa jäsenvaltioissa: Espanja, Italia, Itävalta, Kreikka, Ranska, Ruotsi, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- |

15.

Tämän tarkastuksen ja varainhoitovuosia 2003 ja 2004 (8) koskevien vuotuisten tarkastuslausumien yhteydessä tarkastettiin alan toimista vastaavat komission yksiköt (oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto ja Eurostat) Brysselissä ja Luxemburgissa. Lisäksi alasta vastaavien kansallisten viranomaisten sekä lopullisten edunsaajien luona toimitettiin tarkastus seuraavissa jäsenvaltioissa: Espanja, Italia, Itävalta, Kreikka, Ranska, Ruotsi, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta.

| 16. | Euroopan pakolaisrahaston sääntöjen mukaan (9) komission piti toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle loppukertomus 1. syyskuuta 2005 mennessä. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut ottaa kertomuksen tuloksia huomioon, sillä se valmistui tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

16.

Euroopan pakolaisrahaston sääntöjen mukaan (9) komission piti toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle loppukertomus 1. syyskuuta 2005 mennessä. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut ottaa kertomuksen tuloksia huomioon, sillä se valmistui tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päättymisen jälkeen.

JAETTIINKO VARAT JÄSENVALTIOILLE ASIANMUKAISESTI?

Varojen jakoperusteet

| 17. | Euroopan pakolaisrahastosta jaettiin varoja vuosittain; maksut koostuivat pienistä kiinteistä määristä sekä suuremmista muuttuvista määristä. Jäsenvaltiokohtainen kiinteä määrä on laskenut 500 000 eurosta 100 000 euroon vuosien 2000 ja 2004 välisenä aikana. |
| --- | --- |

17.

Euroopan pakolaisrahastosta jaettiin varoja vuosittain; maksut koostuivat pienistä kiinteistä määristä sekä suuremmista muuttuvista määristä. Jäsenvaltiokohtainen kiinteä määrä on laskenut 500 000 eurosta 100 000 euroon vuosien 2000 ja 2004 välisenä aikana.

| 18. | Vuotuisten maksujen muuttuvat osuudet suhteutettiin jäsenvaltioiden ohjelmavuotta edeltävien kolmen vuoden aikana vastaanottamien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden (10) lukumäärään. Mainitusta rahoituksesta 65 prosenttia perustui turvapaikanhakijoiden lukumäärään ja 35 prosenttia pakolaisten lukumäärään (11). Varojen jakaantuminen vuosina 2000–2004 on esitetty liitteessä II, ja varojen vuotuisen myöntämismenettelyn kuvaus sisältyy liitteeseen III. |
| --- | --- |

18.

Vuotuisten maksujen muuttuvat osuudet suhteutettiin jäsenvaltioiden ohjelmavuotta edeltävien kolmen vuoden aikana vastaanottamien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden (10) lukumäärään. Mainitusta rahoituksesta 65 prosenttia perustui turvapaikanhakijoiden lukumäärään ja 35 prosenttia pakolaisten lukumäärään (11). Varojen jakaantuminen vuosina 2000–2004 on esitetty liitteessä II, ja varojen vuotuisen myöntämismenettelyn kuvaus sisältyy liitteeseen III.

| 19. | Vuotuisen muuttuvan rahoitusosuuden tuli perustua Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) kokoamiin viimeisimpiin lukuihin, jotka perustuvat jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin (12). |
| --- | --- |

19.

Vuotuisen muuttuvan rahoitusosuuden tuli perustua Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) kokoamiin viimeisimpiin lukuihin, jotka perustuvat jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin (12).

Rahoituksen perustana käytetyt tilastotiedot olivat puutteellisia ja epäluotettavia

| 20. | Neuvoston päätökseen sisältyi siirtymävaihe, jonka aikana voitiin käyttää jäsenvaltioiden toimittamia tietoja, mikäli Eurostatin tilastotiedoissa oli puutteita. Siirtymävaiheen olisi pitänyt rajoittua Euroopan pakolaisrahaston ohjelmavuosiin 2000 ja 2001, mutta sitä jatkettiin ohjelmavuosille 2002 ja 2003. |
| --- | --- |

20.

Neuvoston päätökseen sisältyi siirtymävaihe, jonka aikana voitiin käyttää jäsenvaltioiden toimittamia tietoja, mikäli Eurostatin tilastotiedoissa oli puutteita. Siirtymävaiheen olisi pitänyt rajoittua Euroopan pakolaisrahaston ohjelmavuosiin 2000 ja 2001, mutta sitä jatkettiin ohjelmavuosille 2002 ja 2003.

| 21. | Komissio ehdotti vasta vuonna 2005, useita vuosia kestäneen valmistelutyön jälkeen, maahanmuuttoa ja kansainvälistä suojelua koskevien yhteisön tilastojen yhdenmukaistamista (13). Komissio toi ehdotuksessaan esille, että ”erityisen huolestuttavaa on tietojenkeruusta puuttuvien tietojen suuri määrä. Myös yhdenmukaisuudessa on vakavia puutteita sekä käytettyjen tietolähteiden että tilastoissa sovellettavien määritelmien osalta” (14). |
| --- | --- |

21.

Komissio ehdotti vasta vuonna 2005, useita vuosia kestäneen valmistelutyön jälkeen, maahanmuuttoa ja kansainvälistä suojelua koskevien yhteisön tilastojen yhdenmukaistamista (13). Komissio toi ehdotuksessaan esille, että ”erityisen huolestuttavaa on tietojenkeruusta puuttuvien tietojen suuri määrä. Myös yhdenmukaisuudessa on vakavia puutteita sekä käytettyjen tietolähteiden että tilastoissa sovellettavien määritelmien osalta” (14).

| 22. | Lisäksi tietojen luotettavuus on kyseenalainen niin kauan kuin komissio tai jäsenvaltio ei ole tarkistanut niitä jäsenvaltion tasolla. |
| --- | --- |

22.

Lisäksi tietojen luotettavuus on kyseenalainen niin kauan kuin komissio tai jäsenvaltio ei ole tarkistanut niitä jäsenvaltion tasolla.

Jäsenvaltioiden väliset tulkintaerot vääristävät perustaa

| 23. | Kohderyhmien määritelmää on tulkittu eri tavoin eri jäsenvaltioissa, ja se on vuosien mittaan myös muuttunut joissakin jäsenvaltioissa. Joissakin tapauksissa tietoja muutettiin jäsenvaltioiden lainsäädännön harmonisoinnin edistymisen myötä.








  — | Useimpien maiden kohdalla turvapaikkahakemusten määrä osoitti yksittäisten henkilöiden lukumäärän; sitä vastoin joissakin maissa, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa se osoitti tapausten lukumäärän (”yksi tapaus” saattaa käsittää pääasiallisen hakijan ohella myös perheenjäseniä) (15). |
| --- | --- | --- |

23.

Kohderyhmien määritelmää on tulkittu eri tavoin eri jäsenvaltioissa, ja se on vuosien mittaan myös muuttunut joissakin jäsenvaltioissa. Joissakin tapauksissa tietoja muutettiin jäsenvaltioiden lainsäädännön harmonisoinnin edistymisen myötä.

—

Useimpien maiden kohdalla turvapaikkahakemusten määrä osoitti yksittäisten henkilöiden lukumäärän; sitä vastoin joissakin maissa, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa se osoitti tapausten lukumäärän (”yksi tapaus” saattaa käsittää pääasiallisen hakijan ohella myös perheenjäseniä) (15).

| — | Jotkin jäsenvaltiot (Ruotsi, Irlanti, Suomi ja Itävalta) eivät tehneet eroa ensimmäisten ja toistuvien hakemusten välillä. |
| --- | --- |

—

Jotkin jäsenvaltiot (Ruotsi, Irlanti, Suomi ja Itävalta) eivät tehneet eroa ensimmäisten ja toistuvien hakemusten välillä.

| — | Saksan kohdalla vuotta 1999 koskeva turvapaikkahakemusten määrä osoitti tapausten lukumäärän, mutta elokuussa 2002 ilmoitetut luvut osoittivat yksittäisten henkilöiden lukumäärän (16). |
| --- | --- |

—

Saksan kohdalla vuotta 1999 koskeva turvapaikkahakemusten määrä osoitti tapausten lukumäärän, mutta elokuussa 2002 ilmoitetut luvut osoittivat yksittäisten henkilöiden lukumäärän (16).

| — | Ranskassa havaittiin suuria eroja vuosina 2002 ja 2003 ilmoitettujen lukujen välillä. Vuotta 2003 koskeviin Euroopan pakolaisrahaston lukuihin turvapaikkahakemuksista sisältyivät henkilöt, joille oli myönnetty turvapaikka uuden kategorian, ”alueellisen turvapaikan” alaisuudessa; se ei ollut käytössä vuonna 2002. |
| --- | --- |

—

Ranskassa havaittiin suuria eroja vuosina 2002 ja 2003 ilmoitettujen lukujen välillä. Vuotta 2003 koskeviin Euroopan pakolaisrahaston lukuihin turvapaikkahakemuksista sisältyivät henkilöt, joille oli myönnetty turvapaikka uuden kategorian, ”alueellisen turvapaikan” alaisuudessa; se ei ollut käytössä vuonna 2002.

Aiemmin hyväksyttyjen tietojen tarkistuksia ei otettu täysimääräisesti huomioon tulevaa varojen jakamista silmällä pitäen tai tarkistusten dokumentointi oli riittämätöntä

| 24. | Koko Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen aikana joitakin aiempien vuosien aikana hyväksyttyjä tietoja muutettiin seuraavina vuosina.

  Esimerkiksi Ranskan kohdalla suoritettiin vuosien 2002 ja 2003 välisenä aikana tietojen tarkistus, jonka perusteella ilmoitettujen henkilöiden määrä lisääntyi 17 606 henkilöllä (Euroopan pakolaisrahastoon Ranskan osalta vuonna 2003 ilmoitettujen henkilöiden kokonaismäärä; vuosien 1999–2001 yhteismäärä: 238 947).

  Virallisten tilastotietojen korjaaminen on yleinen käytäntö eikä sitä sinällään kritisoida. Kuitenkin silloin, kun komissio tarkistaa tilastoja jälkikäteen, sen tulisi ottaa tarkistetut tiedot huomioon kyseisenä vuonna jaettavien varojen lisäksi myös edeltävänä vuonna jaettujen varojen kohdalla.

  Italian kohdalla komissio vähensi rahoitusta huomattavasti vuoden 2004 osalta (0,7 miljoonaa euroa) vuoteen 2003 (2,4 miljoonaa euroa) verrattuna lähinnä siksi, että komissio ei pystynyt hyväksymään edeltävien vuosien tilastotietoja, jotka Italia oli ilmoittanut henkilöiden lukumääristä vuotta 2001 koskevalle viitejaksolle.

  Useissa tapauksissa, joissa varojen myöntäminen tapahtui muutettujen tilastotietojen perusteella, muutosten syistä ei ollut saatavissa aineistoa oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastosta eikä Eurostatista. |
| --- | --- |

24.

Koko Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen aikana joitakin aiempien vuosien aikana hyväksyttyjä tietoja muutettiin seuraavina vuosina.

Esimerkiksi Ranskan kohdalla suoritettiin vuosien 2002 ja 2003 välisenä aikana tietojen tarkistus, jonka perusteella ilmoitettujen henkilöiden määrä lisääntyi 17 606 henkilöllä (Euroopan pakolaisrahastoon Ranskan osalta vuonna 2003 ilmoitettujen henkilöiden kokonaismäärä; vuosien 1999–2001 yhteismäärä: 238 947).

Virallisten tilastotietojen korjaaminen on yleinen käytäntö eikä sitä sinällään kritisoida. Kuitenkin silloin, kun komissio tarkistaa tilastoja jälkikäteen, sen tulisi ottaa tarkistetut tiedot huomioon kyseisenä vuonna jaettavien varojen lisäksi myös edeltävänä vuonna jaettujen varojen kohdalla.

Italian kohdalla komissio vähensi rahoitusta huomattavasti vuoden 2004 osalta (0,7 miljoonaa euroa) vuoteen 2003 (2,4 miljoonaa euroa) verrattuna lähinnä siksi, että komissio ei pystynyt hyväksymään edeltävien vuosien tilastotietoja, jotka Italia oli ilmoittanut henkilöiden lukumääristä vuotta 2001 koskevalle viitejaksolle.

Useissa tapauksissa, joissa varojen myöntäminen tapahtui muutettujen tilastotietojen perusteella, muutosten syistä ei ollut saatavissa aineistoa oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastosta eikä Eurostatista.

| 25. | Vaikeudet olisi voitu välttää, jos Euroopan pakolaisrahaston toiminta olisi alusta alkaen perustunut luotettaviin ja yhdenmukaistettuihin tietoihin. Toisen vaiheen yhteydessä kohderyhmien määritelmä ei ole muuttunut merkittävästi (17) ja varat myönnetään edelleen Eurostatin tuottamien tilastotietojen perusteella (18) eikä kyseisiä tietoja ole vielä yhdenmukaistettu. |
| --- | --- |

25.

Vaikeudet olisi voitu välttää, jos Euroopan pakolaisrahaston toiminta olisi alusta alkaen perustunut luotettaviin ja yhdenmukaistettuihin tietoihin. Toisen vaiheen yhteydessä kohderyhmien määritelmä ei ole muuttunut merkittävästi (17) ja varat myönnetään edelleen Eurostatin tuottamien tilastotietojen perusteella (18) eikä kyseisiä tietoja ole vielä yhdenmukaistettu.

OLIKO HALLINNOINTI ASIANMUKAISTA KOMISSIOSSA JA JÄSENVALTIOISSA?

Euroopan pakolaisrahaston soveltamissäännöt julkaistiin myöhässä

| 26. | Euroopan pakolaisrahasto oli uusi ohjelma, joten jäsenvaltioiden olisi pitänyt saada ohjelman alusta alkaen selkeät hallinnoinnin suuntaviivat. Komissio julkaisi menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt (19) huhtikuussa 2001, kuusi kuukautta Euroopan pakolaisrahaston käynnistämisen jälkeen. Yksityiskohtaiset hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevat säännöt komissio kuitenkin julkaisi yli 18 kuukautta Euroopan pakolaisrahaston perustamisen jälkeen. |
| --- | --- |

26.

Euroopan pakolaisrahasto oli uusi ohjelma, joten jäsenvaltioiden olisi pitänyt saada ohjelman alusta alkaen selkeät hallinnoinnin suuntaviivat. Komissio julkaisi menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt (19) huhtikuussa 2001, kuusi kuukautta Euroopan pakolaisrahaston käynnistämisen jälkeen. Yksityiskohtaiset hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevat säännöt komissio kuitenkin julkaisi yli 18 kuukautta Euroopan pakolaisrahaston perustamisen jälkeen.

Varojen myöntämismenettelyn alhainen tehokkuus

| 27. | Varojen myöntämismenettely oli rakenteeltaan monimutkainen ja siihen liittyi käytännössä viivästyksiä ja tehottomuutta. Rahaston ensimmäistä vaihetta koskeva myöntämismenettely eteni EU:n lainsäädännön mukaan seuraavasti:






  — | komission oli ilmoitettava jäsenvaltioille 1. kesäkuuta mennessä arviot seuraavalle vuodelle myönnettävistä varoista, |
| --- | --- | --- |

27.

Varojen myöntämismenettely oli rakenteeltaan monimutkainen ja siihen liittyi käytännössä viivästyksiä ja tehottomuutta. Rahaston ensimmäistä vaihetta koskeva myöntämismenettely eteni EU:n lainsäädännön mukaan seuraavasti:

—

komission oli ilmoitettava jäsenvaltioille 1. kesäkuuta mennessä arviot seuraavalle vuodelle myönnettävistä varoista,

| — | jäsenvaltioiden oli esitettävä yhteisrahoitusta koskeva hakemus 1. lokakuuta mennessä, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden oli esitettävä yhteisrahoitusta koskeva hakemus 1. lokakuuta mennessä,

| — | komission piti hyväksyä yhteisrahoitusta koskevat hakemukset kolmen kuukauden kuluessa (viimeistään joulukuun loppuun mennessä) ja tehdä yhteisrahoitusta koskeva päätös, |
| --- | --- |

—

komission piti hyväksyä yhteisrahoitusta koskevat hakemukset kolmen kuukauden kuluessa (viimeistään joulukuun loppuun mennessä) ja tehdä yhteisrahoitusta koskeva päätös,

| — | komission piti suorittaa ennakkomaksu (50 prosenttia kokonaismäärästä) heti yhteisrahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen (ennakon jälkeen suoritettavana olivat väli- ja loppumaksut). |
| --- | --- |

—

komission piti suorittaa ennakkomaksu (50 prosenttia kokonaismäärästä) heti yhteisrahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen (ennakon jälkeen suoritettavana olivat väli- ja loppumaksut).

| 28. | Jäsenvaltioiden kesken tapahtuvan varojen jakamisen yhteydessä on epäselvää, mikä oli yhteisrahoitusta koskevan hakemuksen tehtävä. Kuten kohdassa 18 tuotiin esille, varat jaettiin yksinomaan turvapaikkojen ja pakolaisten lukumäärän perusteella. |
| --- | --- |

28.

Jäsenvaltioiden kesken tapahtuvan varojen jakamisen yhteydessä on epäselvää, mikä oli yhteisrahoitusta koskevan hakemuksen tehtävä. Kuten kohdassa 18 tuotiin esille, varat jaettiin yksinomaan turvapaikkojen ja pakolaisten lukumäärän perusteella.

| 29. | Varojen jakamiseen ja maksujen suorittamiseen liittyi käytännössä huomattavia viiveitä. Komissio teki vuosittain yhden sijasta kaksi yhteisrahoituspäätöstä: ensimmäinen perustui seuraavan vuoden talousarvioesitykseen ja toinen, tarkistettu päätös lopulliseen talousarvioon. Päätökset tehtiin yleensä useita viikkoja niiden kannalta olennaisten talousarviomenettelyn vaiheiden jälkeen. Alla oleva esimerkki kuvaa Euroopan pakolaisrahastoon vuonna 2003 liittynyttä aikataulua kaikissa jäsenvaltioissa.








  — | Komissio hyväksyi huhtikuussa 2002 varainhoitovuotta 2003 koskevan alustavan talousarvioesityksen. |
| --- | --- | --- |

29.

Varojen jakamiseen ja maksujen suorittamiseen liittyi käytännössä huomattavia viiveitä. Komissio teki vuosittain yhden sijasta kaksi yhteisrahoituspäätöstä: ensimmäinen perustui seuraavan vuoden talousarvioesitykseen ja toinen, tarkistettu päätös lopulliseen talousarvioon. Päätökset tehtiin yleensä useita viikkoja niiden kannalta olennaisten talousarviomenettelyn vaiheiden jälkeen. Alla oleva esimerkki kuvaa Euroopan pakolaisrahastoon vuonna 2003 liittynyttä aikataulua kaikissa jäsenvaltioissa.

—

Komissio hyväksyi huhtikuussa 2002 varainhoitovuotta 2003 koskevan alustavan talousarvioesityksen.

| — | Neuvosto vahvisti varainhoitovuotta 2003 koskevan talousarvioesityksen 22. heinäkuuta 2002. |
| --- | --- |

—

Neuvosto vahvisti varainhoitovuotta 2003 koskevan talousarvioesityksen 22. heinäkuuta 2002.

| — | Komissio teki 19. syyskuuta 2002 päätöksen jäsenvaltioille jaettavista alustavista määristä. |
| --- | --- |

—

Komissio teki 19. syyskuuta 2002 päätöksen jäsenvaltioille jaettavista alustavista määristä.

| — | Alustavan päätöksen jälkeen jäsenvaltioiden oli esitettävä yhteisrahoitusta koskevat hakemuksensa. |
| --- | --- |

—

Alustavan päätöksen jälkeen jäsenvaltioiden oli esitettävä yhteisrahoitusta koskevat hakemuksensa.

| — | Varainhoitovuoden 2003 lopullinen talousarvio hyväksyttiin 19. joulukuuta 2002. |
| --- | --- |

—

Varainhoitovuoden 2003 lopullinen talousarvio hyväksyttiin 19. joulukuuta 2002.

| — | Komissio hyväksyi 20. joulukuuta 2002 yhteisrahoituspäätöksen, joka perustui jäsenvaltioille syyskuussa 2002 varojen alustavista määristä annettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

—

Komissio hyväksyi 20. joulukuuta 2002 yhteisrahoituspäätöksen, joka perustui jäsenvaltioille syyskuussa 2002 varojen alustavista määristä annettuihin tietoihin.

| — | Komissio teki 12. helmikuuta 2003 päätöksen jäsenvaltioille jaettavista lopullisista määristä. |
| --- | --- |

—

Komissio teki 12. helmikuuta 2003 päätöksen jäsenvaltioille jaettavista lopullisista määristä.

| — | Helmikuussa ja maaliskuussa 2003 esitettiin ja analysoitiin tarkistetut yhteisrahoitusta koskevat hakemukset. |
| --- | --- |

—

Helmikuussa ja maaliskuussa 2003 esitettiin ja analysoitiin tarkistetut yhteisrahoitusta koskevat hakemukset.

| — | Komissio teki 20. maaliskuuta 2003 yhteisrahoituspäätöstä koskevan tarkistuksen; tarkistus perustui hyväksyttyyn lopulliseen talousarvioon ja sen perusteella jäsenvaltioille myönnettävä rahamäärä nousi noin kolmeen miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

—

Komissio teki 20. maaliskuuta 2003 yhteisrahoituspäätöstä koskevan tarkistuksen; tarkistus perustui hyväksyttyyn lopulliseen talousarvioon ja sen perusteella jäsenvaltioille myönnettävä rahamäärä nousi noin kolmeen miljoonaan euroon.

| 30. | Komissio suoritti maksuja jäsenvaltioille vasta toisen, tarkistetun yhteisrahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

30.

Komissio suoritti maksuja jäsenvaltioille vasta toisen, tarkistetun yhteisrahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen.

| 31. | Komission maksusuorituksiin liittyneet viiveet aiheuttivat viiveitä jäsenvaltioiden lopullisille edunsaajille suorittamiin maksuihin, sillä useimmat jäsenvaltiot pystyivät maksamaan vasta saatuaan itse osuutensa rahaston maksuista. Tämän seurauksena jäsenvaltioilla oli vaikeuksia noudattaa Euroopan pakolaisrahastosta rahoitettavien hankkeiden määräaikoja. |
| --- | --- |

31.

Komission maksusuorituksiin liittyneet viiveet aiheuttivat viiveitä jäsenvaltioiden lopullisille edunsaajille suorittamiin maksuihin, sillä useimmat jäsenvaltiot pystyivät maksamaan vasta saatuaan itse osuutensa rahaston maksuista. Tämän seurauksena jäsenvaltioilla oli vaikeuksia noudattaa Euroopan pakolaisrahastosta rahoitettavien hankkeiden määräaikoja.

| 32. | Hankkeet käynnistyivät yleensä ennen kuin ensimmäiset maksut jäsenvaltioilta oli saatu. Tällaisissa tapauksissa lopullisten edunsaajien oli rahoitettava menonsa ennakkoon: ennen jäsenvaltion yhteisrahoitusta koskevan hakemuksen hyväksymistä aiheutuneet menot eivät olleet oikeutettuja Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen rahoitukseen. Tämä rajoite suosi taloudellisesti vahvempia organisaatioita ja heikensi pienempien organisaatioiden halua esittää uusia hakemuksia. |
| --- | --- |

32.

Hankkeet käynnistyivät yleensä ennen kuin ensimmäiset maksut jäsenvaltioilta oli saatu. Tällaisissa tapauksissa lopullisten edunsaajien oli rahoitettava menonsa ennakkoon: ennen jäsenvaltion yhteisrahoitusta koskevan hakemuksen hyväksymistä aiheutuneet menot eivät olleet oikeutettuja Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen rahoitukseen. Tämä rajoite suosi taloudellisesti vahvempia organisaatioita ja heikensi pienempien organisaatioiden halua esittää uusia hakemuksia.

| 33. | Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen yhteydessä mainittuihin järjestelyihin tehtiin joitakin muutoksia:






  — | kaikkia kohdassa 27 mainittuja määräaikoja on jatkettu; tavoitteena on Euroopan pakolaisrahaston ongelman ratkaiseminen, |
| --- | --- | --- |

33.

Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen yhteydessä mainittuihin järjestelyihin tehtiin joitakin muutoksia:

—

kaikkia kohdassa 27 mainittuja määräaikoja on jatkettu; tavoitteena on Euroopan pakolaisrahaston ongelman ratkaiseminen,

| — | kyseessä olevana vuonna 1. tammikuuta jälkeen suoritetut maksut voivat olla tukikelpoisia huolimatta yhteisrahoitusta koskevan hakemuksen hyväksymisajankohdasta (vrt. kohta 32), |
| --- | --- |

—

kyseessä olevana vuonna 1. tammikuuta jälkeen suoritetut maksut voivat olla tukikelpoisia huolimatta yhteisrahoitusta koskevan hakemuksen hyväksymisajankohdasta (vrt. kohta 32),

| — | 50 prosentin ennakon lisäksi välimaksun osuus voi olla enintään 50 prosenttia, kun se ensimmäisessä vaiheessa oli 30 prosenttia. |
| --- | --- |

—

50 prosentin ennakon lisäksi välimaksun osuus voi olla enintään 50 prosenttia, kun se ensimmäisessä vaiheessa oli 30 prosenttia.

Jäsenvaltiot tulkitsevat Euroopan pakolaisrahaston sääntöjä eri tavoin

| 34. | Tarkastuksessa havaittiin eroja kotimaahan paluuta koskevan toimenpiteen tulkinnassa; toimenpiteeseen voi neuvoston päätöksen mukaan liittyä ”tiedottamista paluuohjelmista [ja] lähtömaan tilanteesta...sekä näitä koskevia neuvontapalveluja”. Toimenpiteen yhteydessä voi olla kyse myös ”yleissivistävistä tai ammatillisista koulutushankkeista sekä avusta uudelleenasettautumiseksi” (20). Neuvoston mukaan ”konkreettinen tuki on tarpeen sellaisten olosuhteiden luomiseksi tai parantamiseksi, joissa pakolaiset ja siirtymään joutuneet henkilöt voivat niin halutessaan päättää tietoisesti lähteä jäsenvaltioiden alueelta ja palata kotimaahansa” (21). Joissakin jäsenvaltioissa kotimaahan paluuta koskevaa toimenpidettä käytettiin suurelta osin paluulentojen maksamiseen turvapaikanhakijoille. |
| --- | --- |

34.

Tarkastuksessa havaittiin eroja kotimaahan paluuta koskevan toimenpiteen tulkinnassa; toimenpiteeseen voi neuvoston päätöksen mukaan liittyä ”tiedottamista paluuohjelmista [ja] lähtömaan tilanteesta...sekä näitä koskevia neuvontapalveluja”. Toimenpiteen yhteydessä voi olla kyse myös ”yleissivistävistä tai ammatillisista koulutushankkeista sekä avusta uudelleenasettautumiseksi” (20). Neuvoston mukaan ”konkreettinen tuki on tarpeen sellaisten olosuhteiden luomiseksi tai parantamiseksi, joissa pakolaiset ja siirtymään joutuneet henkilöt voivat niin halutessaan päättää tietoisesti lähteä jäsenvaltioiden alueelta ja palata kotimaahansa” (21). Joissakin jäsenvaltioissa kotimaahan paluuta koskevaa toimenpidettä käytettiin suurelta osin paluulentojen maksamiseen turvapaikanhakijoille.

| 35. | Jäsenvaltioiden välillä oli suuria tulkintaeroja siitä, ketkä voivat hakea tukea kotimaahan paluuseen.

  Saksa ja Ruotsi tulkitsivat tukikelpoisten ryhmien käsitettä tiukemmin ja rahoittivat ainoastaan pakolaisaseman saaneita henkilöitä, joilla oli oleskelulupa jossakin jäsenvaltiossa mutta jotka olivat päättäneet palata kotimaahansa. Yhdistynyt kuningaskunta ja Italia käyttivät sitä vastoin kotimaahan paluuta koskevaa toimenpidettä lähinnä kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden tukemiseen lukuun ottamatta henkilöitä, joille oli myönnetty pysyvä oleskelulupa tai pakolaisasema.

  Kielteisen päätöksen saaneille turvapaikanhakijoille maksettavaan tukeen annettiin yhteisrahoitusta pakolaisrahastosta, vaikka päätös kotimaahan paluusta ei tapahtunut vapaaehtoisesti (22). Vapaaehtoisuusnäkökohtaa (20) on korostettu Euroopan pakolaisrahaston säännöissä ja sitä on lujitettu rahaston toisessa vaiheessa (23). |
| --- | --- |

35.

Jäsenvaltioiden välillä oli suuria tulkintaeroja siitä, ketkä voivat hakea tukea kotimaahan paluuseen.

Saksa ja Ruotsi tulkitsivat tukikelpoisten ryhmien käsitettä tiukemmin ja rahoittivat ainoastaan pakolaisaseman saaneita henkilöitä, joilla oli oleskelulupa jossakin jäsenvaltiossa mutta jotka olivat päättäneet palata kotimaahansa. Yhdistynyt kuningaskunta ja Italia käyttivät sitä vastoin kotimaahan paluuta koskevaa toimenpidettä lähinnä kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden tukemiseen lukuun ottamatta henkilöitä, joille oli myönnetty pysyvä oleskelulupa tai pakolaisasema.

Kielteisen päätöksen saaneille turvapaikanhakijoille maksettavaan tukeen annettiin yhteisrahoitusta pakolaisrahastosta, vaikka päätös kotimaahan paluusta ei tapahtunut vapaaehtoisesti (22). Vapaaehtoisuusnäkökohtaa (20) on korostettu Euroopan pakolaisrahaston säännöissä ja sitä on lujitettu rahaston toisessa vaiheessa (23).

| 36. | Myöskään henkilöitä, joiden paluu kotimaahan voidaan rahoittaa, ei ole määritetty riittävän selkeästi, kuten seuraavasta esimerkistä käy ilmi.

  Yhdistyneessä kuningaskunnassa Keski-Euroopan maista kuten Tšekin tasavallasta tai Puolasta tulleilla kielteisen päätöksen saaneilla turvapaikanhakijoilla, jotka olivat hakeneet turvapaikkaa ennen EU-jäsenyyttä, oli suurin osuus Euroopan pakolaisrahastosta vuonna 2003 rahoitetuista paluulennoista (Tšekin kansalaisten osuus oli 332 ja puolalaisten osuus 125).

  Yksittäiset jäsenvaltiot voivat soveltaa menettelytapaa, jossa turvapaikkahakemuksia ja niiden perusteita arvioidaan tapauskohtaisesti; tällöin perusteena ei ole hakijan kotimaa. |
| --- | --- |

36.

Myöskään henkilöitä, joiden paluu kotimaahan voidaan rahoittaa, ei ole määritetty riittävän selkeästi, kuten seuraavasta esimerkistä käy ilmi.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa Keski-Euroopan maista kuten Tšekin tasavallasta tai Puolasta tulleilla kielteisen päätöksen saaneilla turvapaikanhakijoilla, jotka olivat hakeneet turvapaikkaa ennen EU-jäsenyyttä, oli suurin osuus Euroopan pakolaisrahastosta vuonna 2003 rahoitetuista paluulennoista (Tšekin kansalaisten osuus oli 332 ja puolalaisten osuus 125).

Yksittäiset jäsenvaltiot voivat soveltaa menettelytapaa, jossa turvapaikkahakemuksia ja niiden perusteita arvioidaan tapauskohtaisesti; tällöin perusteena ei ole hakijan kotimaa.

Myönteisiä esimerkkejä Euroopan pakolaisrahaston hallinnoinnista

| 37. | Euroopan pakolaisrahaston perustamiseen ja hallinnointiin liittyneistä ongelmista huolimatta hallinnointijärjestelmissä oli havaittavissa lukuisia myönteisiä esimerkkejä.

  Saksa ja Ruotsi ottivat käyttöön huolellisesti laaditun hallinnointijärjestelmän, johon liittyi menettelyitä, lomakkeita ja raportteja, joiden avulla kansallinen viranomainen pystyi käsittelemään suuren määrän hankkeita. Lisäksi tiivis hankeseuranta varmisti oikea-aikaisen tuen lopullisille edunsaajille. |
| --- | --- |

37.

Euroopan pakolaisrahaston perustamiseen ja hallinnointiin liittyneistä ongelmista huolimatta hallinnointijärjestelmissä oli havaittavissa lukuisia myönteisiä esimerkkejä.

Saksa ja Ruotsi ottivat käyttöön huolellisesti laaditun hallinnointijärjestelmän, johon liittyi menettelyitä, lomakkeita ja raportteja, joiden avulla kansallinen viranomainen pystyi käsittelemään suuren määrän hankkeita. Lisäksi tiivis hankeseuranta varmisti oikea-aikaisen tuen lopullisille edunsaajille.

Komission seurannan ja korjaavien toimien tulokset riittämättömiä

| 38. | Jäsenvaltiot vastaavat hankkeiden valinnasta, varainhoidosta ja hallinnosta. Neuvoston päätöksen tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille tarvittavaa vapautta toteuttaa ohjelmaa tarpeidensa mukaan. Jäsenvaltioiden on ensisijaisesti otettava vastuu toimien varainhoidon valvonnasta. Niiden tehtävänä on varmistaa erityisesti, että varojen käytössä noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta. Komission on siitä huolimatta itse varmistettava, että jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat mutkattomasti; tarkoituksena on varmistaa, että yhteisön varoja käytetään tehokkaasti ja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

38.

Jäsenvaltiot vastaavat hankkeiden valinnasta, varainhoidosta ja hallinnosta. Neuvoston päätöksen tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille tarvittavaa vapautta toteuttaa ohjelmaa tarpeidensa mukaan. Jäsenvaltioiden on ensisijaisesti otettava vastuu toimien varainhoidon valvonnasta. Niiden tehtävänä on varmistaa erityisesti, että varojen käytössä noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta. Komission on siitä huolimatta itse varmistettava, että jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat mutkattomasti; tarkoituksena on varmistaa, että yhteisön varoja käytetään tehokkaasti ja asianmukaisesti.

| 39. | Yleisesti voidaan todeta, että komissio teki pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen osalta seurantakäyntejä, mutta ei kyennyt aina varmistamaan hallinnointikäytäntöjen asianmukaisuutta kaikissa jäsenvaltioissa. Rahaston toisen vaiheen yhteydessä (24) komission on suoritettava säännöllistä seurantaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja arvioitava samalla toimien vaikutuksia sekä täydentävyyttä muihin yhteisön välineisiin nähden.

  Yhdistyneessä kuningaskunnassa tilintarkastustuomioistuin havaitsi vakavia puutteita (esimerkiksi hankkeiden valintaan liittyvä jäljitysketju oli puutteellinen eikä hankeseuranta ollut riittävää). Ennen tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2005 alussa toimittamaa tarkastusta komissio oli tehnyt yhden seurantakäynnin vuonna 2002 ja suorittanut yhden jälkitarkastuksen vuonna 2003. Havaituista puutteista useita ei ole kuitenkaan vielä ratkaistu.Kuten komissio havaitsi jo Itävaltaan tehdyn seurantakäynnin yhteydessä, kansallinen viranomainen oli siirtänyt tiettyjä keskeisiä Euroopan pakolaisrahaston hallinnointitehtäviä eräälle yksityiselle yritykselle. Menettely on vastoin varainhoitoasetuksen säännöksiä kolmansille osapuolille suoritettavista tehtävänsiirroista. Komission suosittamat korjaavat toimet pantiin täytäntöön myöhässä.Italia julkaisi neljän vuoden aikana yhden ehdotuspyynnön, joka rajoitettiin koskemaan vain kuntia ja mahdolliset muut hakijat suljettiin näin Euroopan pakolaisrahaston ulkopuolelle. |
| --- | --- |

39.

Yleisesti voidaan todeta, että komissio teki pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen osalta seurantakäyntejä, mutta ei kyennyt aina varmistamaan hallinnointikäytäntöjen asianmukaisuutta kaikissa jäsenvaltioissa. Rahaston toisen vaiheen yhteydessä (24) komission on suoritettava säännöllistä seurantaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja arvioitava samalla toimien vaikutuksia sekä täydentävyyttä muihin yhteisön välineisiin nähden.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa tilintarkastustuomioistuin havaitsi vakavia puutteita (esimerkiksi hankkeiden valintaan liittyvä jäljitysketju oli puutteellinen eikä hankeseuranta ollut riittävää). Ennen tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2005 alussa toimittamaa tarkastusta komissio oli tehnyt yhden seurantakäynnin vuonna 2002 ja suorittanut yhden jälkitarkastuksen vuonna 2003. Havaituista puutteista useita ei ole kuitenkaan vielä ratkaistu.Kuten komissio havaitsi jo Itävaltaan tehdyn seurantakäynnin yhteydessä, kansallinen viranomainen oli siirtänyt tiettyjä keskeisiä Euroopan pakolaisrahaston hallinnointitehtäviä eräälle yksityiselle yritykselle. Menettely on vastoin varainhoitoasetuksen säännöksiä kolmansille osapuolille suoritettavista tehtävänsiirroista. Komission suosittamat korjaavat toimet pantiin täytäntöön myöhässä.Italia julkaisi neljän vuoden aikana yhden ehdotuspyynnön, joka rajoitettiin koskemaan vain kuntia ja mahdolliset muut hakijat suljettiin näin Euroopan pakolaisrahaston ulkopuolelle.

MITEN EUROOPAN PAKOLAISRAHASTO VAIKUTTI KANSALLISIIN TOIMIIN TURVAPAIKKAKYSYMYKSISSÄ?

| 40. | Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena oli analysoida, oliko Euroopan pakolaisrahaston perustaminen muuttanut kansallisia turvapaikka-asioihin liittyviä menoja. Tietoa oli kuitenkin tarjolla rajoitetusti niin jäsenvaltioista kuin komissiostakin. Tämä johtui osittain siitä, että useimmilla jäsenvaltioilla ei ollut kansallisissa talousarvioissaan erityisiä budjettikohtia pakolaisiin tai turvapaikanhakijoihin liittyviä menoja varten. Aiheesta ei näin ollen kyetty tekemään lopullista johtopäätöstä. |
| --- | --- |

40.

Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena oli analysoida, oliko Euroopan pakolaisrahaston perustaminen muuttanut kansallisia turvapaikka-asioihin liittyviä menoja. Tietoa oli kuitenkin tarjolla rajoitetusti niin jäsenvaltioista kuin komissiostakin. Tämä johtui osittain siitä, että useimmilla jäsenvaltioilla ei ollut kansallisissa talousarvioissaan erityisiä budjettikohtia pakolaisiin tai turvapaikanhakijoihin liittyviä menoja varten. Aiheesta ei näin ollen kyetty tekemään lopullista johtopäätöstä.

| 41. | Väliarvioinnissa (25) ei tutkittu rahaston tuen täydentävyyttä vaan keskityttiin tarkastelemaan, missä määrin jäsenvaltiot olivat osallistuneet yksittäisten Euroopan pakolaisrahaston hankkeiden rahoitukseen. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä ei tutkittu loppukertomusta, sillä sitä ei ollut hyväksytty vielä tarkastuksen toimittamisajankohtana. |
| --- | --- |

41.

Väliarvioinnissa (25) ei tutkittu rahaston tuen täydentävyyttä vaan keskityttiin tarkastelemaan, missä määrin jäsenvaltiot olivat osallistuneet yksittäisten Euroopan pakolaisrahaston hankkeiden rahoitukseen. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä ei tutkittu loppukertomusta, sillä sitä ei ollut hyväksytty vielä tarkastuksen toimittamisajankohtana.

| 42. | Kolmen käytössä olleen toimenpiteen vaikutuksista toimien kohteena olleisiin henkilöihin oli saatavissa jonkin verran indikaattoreita, mutta niitä ei seurattu systemaattisesti. Vastaavasti komissio käytti Eurostatin tietoja pakolaisista analyyseihin, mutta ei verrannut kyseisiä tietoja systemaattisesti jäsenvaltioista saatuihin tietoihin. |
| --- | --- |

42.

Kolmen käytössä olleen toimenpiteen vaikutuksista toimien kohteena olleisiin henkilöihin oli saatavissa jonkin verran indikaattoreita, mutta niitä ei seurattu systemaattisesti. Vastaavasti komissio käytti Eurostatin tietoja pakolaisista analyyseihin, mutta ei verrannut kyseisiä tietoja systemaattisesti jäsenvaltioista saatuihin tietoihin.

| 43. | Tilintarkastustuomioistuin voi todeta tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden perusteella, että Euroopan pakolaisrahasto sai aikaan joitakin myönteisiä muutoksia kansallisiin toimiin; muutokset liittyvät lähinnä innovatiivisten hankkeiden testaamiseen ja niiden tulosten siirtämiseen osaksi kansallisia strategioita. |
| --- | --- |

43.

Tilintarkastustuomioistuin voi todeta tarkastuskäynnin kohteena olleiden hankkeiden perusteella, että Euroopan pakolaisrahasto sai aikaan joitakin myönteisiä muutoksia kansallisiin toimiin; muutokset liittyvät lähinnä innovatiivisten hankkeiden testaamiseen ja niiden tulosten siirtämiseen osaksi kansallisia strategioita.

Eräs onnistunut Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettu hanke koski pakolaisten henkilökohtaista tukiohjelmaa; ohjelman yhteydessä vapaaehtoisina ohjaajina toimivat vastaanottajamaan kansalaiset tukevat pakolaisten sopeutumista ja integroitumista turvapaikan myöntävän maan yhteiskuntaan. Pakolaisille laadittiin henkilökohtainen kotouttamisohjelma, johon sisältyi kielenopetusta, kotipaikkana olevan kaupungin ja pakolaisyhteisön ulkopuolisten henkilöiden tuntemusta, hallinnollisten asioiden hoitoa ja työllistymisapua. Hanketta rahoitetaan nyt kansallisin varoin.

| 44. | Toisissa tapauksissa Euroopan pakolaisrahasto vaikutti myönteisesti kansalliseen turvapaikkapolitiikkaan, sillä se käynnisti täysin uusien kansallisten ohjelmien luomisen.

  Italian kansallisen turvapaikkaohjelman mahdollistivat Euroopan pakolaisrahaston yhteisrahoitus sekä pyrkimykset turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanottamiseen ja tukemiseen koko maan alueella. Ohjelman panivat alulle sisäasiainministeriö, YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu sekä Italian kuntien kansallinen järjestö (Associazione Nationale dei Comuni Italiani, ANCI). |
| --- | --- |

44.

Toisissa tapauksissa Euroopan pakolaisrahasto vaikutti myönteisesti kansalliseen turvapaikkapolitiikkaan, sillä se käynnisti täysin uusien kansallisten ohjelmien luomisen.

Italian kansallisen turvapaikkaohjelman mahdollistivat Euroopan pakolaisrahaston yhteisrahoitus sekä pyrkimykset turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten vastaanottamiseen ja tukemiseen koko maan alueella. Ohjelman panivat alulle sisäasiainministeriö, YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu sekä Italian kuntien kansallinen järjestö (Associazione Nationale dei Comuni Italiani, ANCI).

PÄÄTELMÄT

| 45. | Euroopan pakolaisrahastosta myönnettiin varoja tilastotietojen perusteella. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tiedot eivät olleet kattavia, yhdenmukaisia, vertailukelpoisia eivätkä luotettavia. Komissio teki vasta vuonna 2005, useita vuosia kestäneen valmistelutyön jälkeen, tilastojen yhdenmukaistamista koskevan asetusehdotuksen (ks. kohdat 20–22). |
| --- | --- |

45.

Euroopan pakolaisrahastosta myönnettiin varoja tilastotietojen perusteella. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tiedot eivät olleet kattavia, yhdenmukaisia, vertailukelpoisia eivätkä luotettavia. Komissio teki vasta vuonna 2005, useita vuosia kestäneen valmistelutyön jälkeen, tilastojen yhdenmukaistamista koskevan asetusehdotuksen (ks. kohdat 20–22).

| 46. | Komissio julkaisi osan soveltamissäännöistä myöhässä, joten jäsenvaltioilla ei ollut selkeitä ohjeita Euroopan pakolaisrahaston perustamisvaiheessa. Varojen jakamiseen liittyneen hallinnollisen menettelyn monimutkaisuus johti maksuviiveisiin jäsenvaltioissa (ks. kohdat 26–33). |
| --- | --- |

46.

Komissio julkaisi osan soveltamissäännöistä myöhässä, joten jäsenvaltioilla ei ollut selkeitä ohjeita Euroopan pakolaisrahaston perustamisvaiheessa. Varojen jakamiseen liittyneen hallinnollisen menettelyn monimutkaisuus johti maksuviiveisiin jäsenvaltioissa (ks. kohdat 26–33).

| 47. | Neuvoston päätöksessä ei määritetty riittävän selkeästi Euroopan pakolaisrahaston keskeisiä termejä (esimerkiksi tukeen oikeutettuja kohderyhmiä tai tukikelpoisia toimenpiteitä, ks. kohdat 34–36). Komissio ei aina opastanut jäsenvaltioita auttaakseen niitä välttämään sääntöjen tulkintaepäselvyydet. Sääntöjen systemaattisia väärinkäytöksiä ei havaittu, mutta niitä ei kuitenkaan sovellettu yhtenäisesti eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

47.

Neuvoston päätöksessä ei määritetty riittävän selkeästi Euroopan pakolaisrahaston keskeisiä termejä (esimerkiksi tukeen oikeutettuja kohderyhmiä tai tukikelpoisia toimenpiteitä, ks. kohdat 34–36). Komissio ei aina opastanut jäsenvaltioita auttaakseen niitä välttämään sääntöjen tulkintaepäselvyydet. Sääntöjen systemaattisia väärinkäytöksiä ei havaittu, mutta niitä ei kuitenkaan sovellettu yhtenäisesti eri jäsenvaltioissa.

| 48. | Komissio ei kyennyt aina varmistamaan hallinnointikäytäntöjen asianmukaisuutta jäsenvaltioissa (ks. kohta 39). |
| --- | --- |

48.

Komissio ei kyennyt aina varmistamaan hallinnointikäytäntöjen asianmukaisuutta jäsenvaltioissa (ks. kohta 39).

| 49. | Euroopan pakolaisrahaston vaikutuksista kansallisiin toimiin turvapaikkakysymyksissä oli saatavissa niukasti tietoa (ks. kohdat 40–42). |
| --- | --- |

49.

Euroopan pakolaisrahaston vaikutuksista kansallisiin toimiin turvapaikkakysymyksissä oli saatavissa niukasti tietoa (ks. kohdat 40–42).

| 50. | Loppukertomuksen tuloksia ei voitu ottaa huomioon, sillä kertomusta ei ollut hyväksytty vielä tarkastuksen toimittamisajankohtana (ks. kohdat 16 ja 41). |
| --- | --- |

50.

Loppukertomuksen tuloksia ei voitu ottaa huomioon, sillä kertomusta ei ollut hyväksytty vielä tarkastuksen toimittamisajankohtana (ks. kohdat 16 ja 41).

SUOSITUKSET

| 51. | Komission tulee jatkaa pyrkimyksiään tilastotietojen yhdenmukaistamiseksi. Tässä yhteydessä komission tulisi yksilöidä toimenpiteet, joiden avulla tiedot voitaisiin tarkistaa. |
| --- | --- |

51.

Komission tulee jatkaa pyrkimyksiään tilastotietojen yhdenmukaistamiseksi. Tässä yhteydessä komission tulisi yksilöidä toimenpiteet, joiden avulla tiedot voitaisiin tarkistaa.

| 52. | Komissio on muuttanut joitakin tilastotietoja. Kun komissio muuttaa tilastoja jälkikäteen, sen tulisi ottaa huomioon muutetut tiedot varoja jakaessaan. |
| --- | --- |

52.

Komissio on muuttanut joitakin tilastotietoja. Kun komissio muuttaa tilastoja jälkikäteen, sen tulisi ottaa huomioon muutetut tiedot varoja jakaessaan.

| 53. | Jos komissio ei pysty takaamaan tilastotietojen luotettavuutta ja sitä, että varat jaetaan suhteessa vastaanotettujen pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrään, olisi syytä harkita muita varojen jakotapoja, kuten kiinteitä määriä. |
| --- | --- |

53.

Jos komissio ei pysty takaamaan tilastotietojen luotettavuutta ja sitä, että varat jaetaan suhteessa vastaanotettujen pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrään, olisi syytä harkita muita varojen jakotapoja, kuten kiinteitä määriä.

| 54. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että jotkin Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen säännökset, etenkin tukikelpoisuussäännöt, olivat alttiita huomattaville tulkintaeroille. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio, parlamentti ja neuvosto tutkivat tilintarkastustuomioistuimen havaintojen ja Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen osalta jo tehtyjen muutosten valossa, haluavatko ne rahaston toiminnan kohdentuvan tulevaisuudessa selkeämmin ja tarkemmin. |
| --- | --- |

54.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että jotkin Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen säännökset, etenkin tukikelpoisuussäännöt, olivat alttiita huomattaville tulkintaeroille. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio, parlamentti ja neuvosto tutkivat tilintarkastustuomioistuimen havaintojen ja Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen osalta jo tehtyjen muutosten valossa, haluavatko ne rahaston toiminnan kohdentuvan tulevaisuudessa selkeämmin ja tarkemmin.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 21. maaliskuuta 2007 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Euroopan yhteisön perustamissopimus, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 61 artikla.

1

(2)  Neuvoston päätös 2000/596/EY, tehty 28 päivänä syyskuuta 2000, Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta (EYVL L 252, 6.10.2000).

2

(3)  Päätös 2000/596/EY, johdanto-osan toinen kappale.

3

(4)  Hätäaputoimenpiteisiin tarkoitettuja määrärahoja ei käytetty vuosina 2000–2004).

4

Lähde: Euroopan komission kirjanpitojärjestelmä.

Lähde:

(5)  Määritetty Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 53 artiklassa (EYVL L 248, 16.9.2002).

5

(6)  Pakolaisten oikeusasemaa koskeva yleissopimus, Geneve, 28. heinäkuuta 1951, Yhdistyneet Kansakunnat, sopimussarja, osa 189, s. 137. Yleissopimus on hyväksytty 28. heinäkuuta 1951 pakolaisten ja valtiottomien henkilöiden oikeudellista asemaa käsittelevässä Yhdistyneiden Kansakuntien diplomaattisessa konferenssissa, joka kutsuttiin koolle Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 14. joulukuuta 1950 antaman ja 22. huhtikuuta 1954 voimaan astuneen päätöslauselman 429 (V) 43 artiklan mukaisesti.

6

(7)  Neuvoston päätös 2004/904/EY, tehty 2 päivänä joulukuuta 2004, Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudelle 2005–2010 (EUVL L 381, 28.12.2004). Tanska ei osallistu Euroopan pakolaisrahastoon.

7

(8)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kuudes luku, sivut 200–202 (EUVL C 293, 30.11.2004); vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kuudes luku, sivut 165–166 ja 176 (EUVL C 301, 30.11.2005).

8

(9)  Päätös 2000/596/EY, 20 artikla.

9

(10)  Päätös 2000/596/EY, 3 artikla.

10

(11)  Päätös 2000/596/EY, 10 artiklan 2 kohta.

11

(12)  Päätös 2000/596/EY, 10 artiklan 3 kohta.

12

(13)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista, KOM(2005) 375 lopullinen, Bryssel, 14. syyskuuta 2005, 2005/0156 (COD).

13

(14)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista, KOM(2005) 375 lopullinen, Bryssel, 14. syyskuuta 2005, 2005/0156 (COD), s. 4.

14

(15)  CIREA-työryhmän (Centre for Information, Discussion and Exchange on Asylum) laatimat vuosikatsaukset 1999 ja 2000.

15

(16)  CIREA-työryhmän laatimat vuosikatsaukset 1999 ja 2000 sekä turvapaikkatilastoja koskeva kuukausittainen julkaisu (Monthly statistics on asylum report), elokuu 2002.

16

(17)  Päätös 2004/904/EY, 3 artikla.

17

(18)  Päätös 2004/904/EY, 17 artiklan 3 kohta.

18

(19)  Päätös 2000/596/EY, 14 artiklan 2 kohta.

19

(20)  Päätös 2000/596/EY, 4 artiklan 4 kohta.

20

(21)  Päätös 2000/596/EY, johdanto-osan 7 kappale.

21

(22)  Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunta(European Council on Refugees and Exiles) määrittelee erikseen vapaaehtoisen sekä velvoitteeseen tai pakkoon perustuvan paluun: neuvottelukunnan mukaan on tärkeää erottaa toisistaan sellaisten henkilöiden vapaaehtoinen paluu, jotka vapaasti päättävät käyttää oikeuttaan palata kotimaahansa tai kotipaikkaansa, ja sellaisten henkilöiden paluu, joilla ei ole oikeudellista perustaa jäädä ja jotka joutuvat suostumaan paluuseen. Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan lausunto Euroopan unionin neuvoston istunnossa (oikeus- ja sisäasiat) 12.–13. lokakuuta 2005, s. 4.

22

(23)  Päätös 2004/904/EY, 4 artiklan 1 kohta.

23

(24)  Päätös 2004/904/EY, 27 artikla.

24

(25)  Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston Euroopan pakolaisrahastosta laatima väliarviointi (Mid-term Evaluation of the European Refugee Fund, Final Report), joulukuu 2003.

25

---

LIITE I

Euroopan pakolaisrahastosta kaudelle 2000–2004 (ensimmäinen vaihe) ja kaudelle 2005–2010 (toinen vaihe) annettujen yhteisön säännösten vertailu

JOHDANTO

Vertailu perustuu seuraaviin asiakirjoihin:

| — | Neuvoston päätös 2000/596/EY, tehty 28 päivänä syyskuuta 2000, |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätös 2000/596/EY, tehty 28 päivänä syyskuuta 2000,

| — | Komission päätös 2001/275/EY, tehty 20 päivänä maaliskuuta 2001, |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2001/275/EY, tehty 20 päivänä maaliskuuta 2001,

| — | Komission päätös 2002/307/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2001, |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2002/307/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2001,

| — | Neuvoston päätös 2004/904/EY, tehty 2 päivänä joulukuuta 2004, |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätös 2004/904/EY, tehty 2 päivänä joulukuuta 2004,

| — | Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudelle 2005–2010 SEK 2004/161, |
| --- | --- |

—

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta kaudelle 2005–2010 SEK 2004/161,

| — | Komission yksiköiden valmisteluasiakirja (Extended Impact Assessment, SEC (2004) 161, 12.2.2004). |
| --- | --- |

—

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja (Extended Impact Assessment, SEC (2004) 161, 12.2.2004).

Seuraavassa vertailussa tuodaan esille ainoastaan pääasialliset Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen ja toisen vaiheen väliset erot. Kyseessä ei ole muutosten analysointi tai arviointi.

I   TAVOITTEET JA TEHTÄVÄT

| | Ohjelmakausi 2000–2004 | Ohjelmakausi 2005–2010 |
| --- | --- | --- |
| Tavoite | Euroopan pakolaisrahasto on rahoitusväline, jonka ensisijaisena tavoitteena on tukea ja edistää jäsenvaltioiden toimia, jotka koskevat pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamista ja näiden henkilöiden vastaanottamisesta aiheutuvien seurausten kantamista. |
| Ajanjakso | Viisi vuotta; 1. tammikuuta 2000 ja 31. joulukuuta 2004 välinen ajanjakso. | Kuusi vuotta; 1. tammikuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välinen ajanjakso. |
| Kohderyhmät | Viisi kohderyhmää:






  1. | Geneven yleissopimuksen piiriin kuuluvat henkilöt |

Ohjelmakausi 2000–2004

Ohjelmakausi 2005–2010

Tavoite

Euroopan pakolaisrahasto on rahoitusväline, jonka ensisijaisena tavoitteena on tukea ja edistää jäsenvaltioiden toimia, jotka koskevat pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamista ja näiden henkilöiden vastaanottamisesta aiheutuvien seurausten kantamista.

Ajanjakso

Viisi vuotta; 1. tammikuuta 2000 ja 31. joulukuuta 2004 välinen ajanjakso.

Kuusi vuotta; 1. tammikuuta 2005 ja 31. joulukuuta 2010 välinen ajanjakso.

Kohderyhmät

Viisi kohderyhmää:

1.

Geneven yleissopimuksen piiriin kuuluvat henkilöt

| 2. | jäsenvaltion myöntämän kansainvälisen suojelun piiriin kuuluvat henkilöt |
| --- | --- |

2.

jäsenvaltion myöntämän kansainvälisen suojelun piiriin kuuluvat henkilöt

| 3. | henkilöt, jotka hakevat jotakin edellä 1 tai 2 kohdassa mainittua suojelua |
| --- | --- |

3.

henkilöt, jotka hakevat jotakin edellä 1 tai 2 kohdassa mainittua suojelua

| 4. | tilapäistä suojelua jäsenvaltiossa saavat henkilöt |
| --- | --- |

4.

tilapäistä suojelua jäsenvaltiossa saavat henkilöt

| 5. | henkilöt, joiden oikeutta tilapäiseen suojeluun tutkitaan jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

5.

henkilöt, joiden oikeutta tilapäiseen suojeluun tutkitaan jäsenvaltiossa.

(2000/596/EY, 3 artikla)

Neljä kohderyhmää:

| 1. | Geneven yleissopimuksen piiriin kuuluvat henkilöt |
| --- | --- |

1.

Geneven yleissopimuksen piiriin kuuluvat henkilöt

| 2. | henkilöt, jotka saavat neuvoston direktiivissä 2004/83/EY tarkoitettua toissijaista suojelua |
| --- | --- |

2.

henkilöt, jotka saavat neuvoston direktiivissä 2004/83/EY tarkoitettua toissijaista suojelua

| 3. | henkilöt, jotka hakevat jotakin edellä 1 tai 2 kohdassa mainittua suojelua |
| --- | --- |

3.

henkilöt, jotka hakevat jotakin edellä 1 tai 2 kohdassa mainittua suojelua

| 4. | henkilöt, jotka saavat direktiivissä 2001/55/EY tarkoitettua tilapäistä suojelua (tilapäinen suojelu/joukoittainen maahantulo). |
| --- | --- |

4.

henkilöt, jotka saavat direktiivissä 2001/55/EY tarkoitettua tilapäistä suojelua (tilapäinen suojelu/joukoittainen maahantulo).

(2004/904/EY, 3 artikla)

Ohjelmatyö

Ei monivuotisia ohjelmia, vuotuiset määrärahat.

Kaksi kolmevuotisjaksoa käsittävä monivuotinen ohjelmatyö. Jäsenvaltioiden on esitettävä kunkin ohjelmavaiheen osalta monivuotiset ohjelmat komissiolle.

(2004/904/EY, 15 artikla)

Toimet

Jäsenvaltiot vastaavat kolmentyyppisistä toimenpiteistä: vastaanotto, kotouttaminen ja paluu.

vastaanotto

| — | perusrakenteet tai palvelut, jotka liittyvät majoittamiseen |
| --- | --- |

—

perusrakenteet tai palvelut, jotka liittyvät majoittamiseen

| — | aineellinen apu |
| --- | --- |

—

aineellinen apu

| — | terveydenhuolto |
| --- | --- |

—

terveydenhuolto

| — | sosiaalihuolto |
| --- | --- |

—

sosiaalihuolto

| — | apu hallinnollisten ja oikeudellisten asioiden hoitamisessa, oikeusapu mukaan lukien. |
| --- | --- |

—

apu hallinnollisten ja oikeudellisten asioiden hoitamisessa, oikeusapu mukaan lukien.

kotouttaminen

| — | asumiseen, toimeentuloturvaan ja terveydenhuoltoon liittyvät sosiaalipalvelut |
| --- | --- |

—

asumiseen, toimeentuloturvaan ja terveydenhuoltoon liittyvät sosiaalipalvelut

| — | toimet, jotka mahdollistavat edunsaajien sopeutumisen jäsenvaltion yhteiskuntaan tai joilla pyritään edunsaajien omatoimisuuteen. |
| --- | --- |

—

toimet, jotka mahdollistavat edunsaajien sopeutumisen jäsenvaltion yhteiskuntaan tai joilla pyritään edunsaajien omatoimisuuteen.

paluu

| — | tiedottaminen ja neuvontapalvelut paluuohjelmista sekä lähtömaan tilanteesta |
| --- | --- |

—

tiedottaminen ja neuvontapalvelut paluuohjelmista sekä lähtömaan tilanteesta

| — | yleissivistävät tai ammatilliset koulutushankkeet sekä apu uudelleenasettautumiseksi. |
| --- | --- |

—

yleissivistävät tai ammatilliset koulutushankkeet sekä apu uudelleenasettautumiseksi.

(2000/596/EY, 4 artikla)

Toimet (vastaanotto, kotouttaminen ja vapaaehtoinen paluu) voidaan yhdistää.

Toimet, joita on mahdollista rahoittaa, ovat osittain luonteeltaan erityisiä.

Tukikelpoisia toimia, jotka liittyvät vastaanotto-olosuhteisiin ja turvapaikkamenettelyihin (majoittaminen, fyysisten ja psyykkisten sairauksien hoito, sosiaaliapu, koulutus ja kieliopinnot).

Enemmän kotouttamiseen liittyviä tukikelpoisia toimia (kannustaminen osallistumaan jäsenvaltion yhteiskunnalliseen ja kulttuurielämään; yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä tutkintotodistusten ja muodollisuutta kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustaminen; asianomaisten henkilöiden kotouttamisen tukeminen edistämällä paikallisviranomaisten, kansalaisten, pakolaisjärjestöjen, vapaaehtoisryhmien ja työmarkkinaosapuolten osallistumista).

Vapaaehtoiseen paluuseen liittyvät tukikelpoiset toimet: tiedottaminen ja neuvonta; lähtömaissa tai -alueilla vallitsevasta tilanteesta tiedottaminen; yleissivistävä tai ammatillinen koulutus; toimet, jotka helpottavat vapaaehtoista paluuta koskevien kansallisten ohjelmien järjestämistä ja täytäntöönpanoa.

Hädänalaisten henkilöiden tilanteen huomioon ottamista korostetaan erityisesti.

(2004/904/EY, 4–7 artikla)

Yhteisön toimet

Tukikelpoiset toimet koskevat seuraavia aloja: tutkimukset, kokemusten vaihto, yhteistyön edistäminen, toimien toteuttamisen arviointi ja tekninen apu.

(2000/596/EY, 5 artikla)

Yhteisön toimien yhteydessä korostetaan valtioiden rajat ylittäviä tai koko yhteisön edun mukaisia toimia.

(2004/904/EY, 8 artikla)

II   TÄYTÄNTÖÖNPANO- JA HALLINNOINTISÄÄNNÖKSET

| | Ohjelmakausi 2000–2004 | Ohjelmakausi 2005–2010 |
| --- | --- | --- |
| Täytäntöönpano | Jäsenvaltio vastaa rahastosta tuettavien toimien täytäntöönpanosta. Jäsenvaltio nimeää täytäntöönpanosta vastaavan (julkishallinnon) viranomaisen, joka hoitaa kaikki yhteydet komissioon. | Jäsenvaltio nimeää vastuuviranomaisen. Tämä viranomainen on jäsenvaltion hallintoyksikkö tai kansallinen julkishallinnon laitos. Vastuuviranomainen voi siirtää täytäntöönpanotehtävistään osan tai kaikki muulle julkishallinnon laitokselle tai jäsenvaltion lainsäädännön mukaan toimivalle yksityisoikeudelliselle laitokselle, jolla on julkisen palvelun tehtävä. |
| | Komission, jäsenvaltion ja vastuuviranomaisen vastuualueet on kuvattu yksityiskohtaisemmin. |
| Vastuuviranomaista koskevia vähimmäisvaatimuksia ei ole määritetty.
  (2000/596/EY, 7 artikla) | Vastuuviranomaista koskevat vähimmäisvaatimukset on määritetty.
  (2004/904/EY, 12–13 artikla) |
| Yhteisrahoituspyyntö | Jäsenvaltio esittää vuosittain yhteisrahoitusta koskevan hakemuksen.
  (2000/596/EY, 8 artikla) | Monivuotisen ohjelmatyön yhteydessä jäsenvaltio esittää komission laatimien suuntaviivojen perusteella ehdotuksen monivuotiseksi ohjelmaksi.
  (2004/904/EY, 15 artikla) |

Ohjelmakausi 2000–2004

Ohjelmakausi 2005–2010

Täytäntöönpano

Jäsenvaltio vastaa rahastosta tuettavien toimien täytäntöönpanosta. Jäsenvaltio nimeää täytäntöönpanosta vastaavan (julkishallinnon) viranomaisen, joka hoitaa kaikki yhteydet komissioon.

Jäsenvaltio nimeää vastuuviranomaisen. Tämä viranomainen on jäsenvaltion hallintoyksikkö tai kansallinen julkishallinnon laitos. Vastuuviranomainen voi siirtää täytäntöönpanotehtävistään osan tai kaikki muulle julkishallinnon laitokselle tai jäsenvaltion lainsäädännön mukaan toimivalle yksityisoikeudelliselle laitokselle, jolla on julkisen palvelun tehtävä.

Komission, jäsenvaltion ja vastuuviranomaisen vastuualueet on kuvattu yksityiskohtaisemmin.

Vastuuviranomaista koskevia vähimmäisvaatimuksia ei ole määritetty.

(2000/596/EY, 7 artikla)

Vastuuviranomaista koskevat vähimmäisvaatimukset on määritetty.

(2004/904/EY, 12–13 artikla)

Yhteisrahoituspyyntö

Jäsenvaltio esittää vuosittain yhteisrahoitusta koskevan hakemuksen.

(2000/596/EY, 8 artikla)

Monivuotisen ohjelmatyön yhteydessä jäsenvaltio esittää komission laatimien suuntaviivojen perusteella ehdotuksen monivuotiseksi ohjelmaksi.

(2004/904/EY, 15 artikla)

III   VARAINHOITO

| | Ohjelmakausi 2000–2004 | Ohjelmakausi 2005–2010 |
| --- | --- | --- |
| Rahoitussäännös | 216 miljoonaa euroa.
  (2000/596/EY, 2 artikla) | 114 miljoonaa euroa kaudelle 2005–2006. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa.
  (2004/904/EY, 2 artikla) |
| Rahoituksen rakenne | Rahastosta myönnettävä tuki saa olla enintään 50 prosenttia toimen kokonaiskustannuksista. Osuutta voidaan korottaa 75 prosenttiin koheesiorahastosta tukea saavien jäsenvaltioiden osalta.
  (2000/596/EY, 13 artikla) | Rahastosta myönnettävä rahoitustuki saa olla enintään 50 prosenttia yksittäisen toimen kokonaiskustannuksista. Osuutta voidaan korottaa 60 prosenttiin erityisen innovatiivisten toimien osalta ja 75 prosenttiin koheesiorahaston piiriin kuuluvissa jäsenvaltioissa.
  Tuki ei saa ylittää 80:tä prosenttia yhteisön yksittäisen toimen kokonaiskustannuksista.
  (2004/904/EY, 20 artikla) |
| Tekninen ja hallinnollinen tuki | Teknistä ja hallinnollista tukea varten voidaan varata summa, joka on enintään 5 prosenttia jäsenvaltion kokonaisosuudesta.
  (2000/596/EY, 12 artikla) | Tekniseen ja hallinnolliseen tukeen voidaan osoittaa vuosittain enintään 7 prosenttia vuotuisesta yhteisrahoitusosuudesta ja lisäksi
  30 000
  euroa.
  (2004/904/EY, 18 artikla) |
| Vuotuinen jakaantuminen | Ensimmäisessä vaiheessa kiinteä määrä oli vähenevä:
  500 000 euroa vuonna 2000 ja 100 000 euroa vuonna 2004.
  (2000/596/EY, 10 artikla) | Kiinteä 300 000 euron määrä, jonka myötä ensimmäiseen vaiheeseen liittynyt tuen asteittainen väheneminen jäi pois. Uusille jäsenvaltioille maksetaan 500 000 euron erityistukea toisen vaiheen kolmen ensimmäisen vuoden aikana.
  (2004/904/EY, 17 artikla) |
| Maksut | Etu-, väli- ja loppumaksut. | Ensimmäinen ennakkomaksu, toinen ennakkomaksu sekä loppumaksu. |
| Heti kun komissio on tehnyt päätöksen myönnettävän tuen määrästä, suoritetaan etumaksu, joka on 50 prosenttia myönnettävästä määrästä. | Määrästä maksetaan 50 prosenttia ennakkomaksuna 60 päivän kuluessa siitä kun yhteisrahoitusta koskeva päätös on tehty. |
| Välimaksuna suoritetaan enintään 30 prosenttia, kun jäsenvaltio ilmoittaa käyttäneensä puolet etumaksusta. | Toinen ennakkomaksu maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä kun komissio on hyväksynyt selvityksen vuotuisen työohjelman täytäntöönpanosta sekä menoilmoituksen, jonka mukaan toteutuneet menot kattavat vähintään 70 prosenttia ensimmäisestä ennakkomaksusta. Toinen ennakkomaksu voi olla enintään 50 prosenttia yhteisrahoituspäätöksessä myönnetystä kokonaismäärästä, eikä se missään tapauksessa voi olla enempää kuin erotus, joka saadaan, kun ensimmäisen ennakkomaksun määrä vähennetään niistä varoista, jotka on sidottu toimien toteuttamiseen. |
| | Loppumaksu suoritetaan kolmen kuukauden kuluessa jäsenvaltion toimittaman kirjanpidon sekä ohjelman toteuttamista koskevan vuosikertomuksen hyväksymisestä.
  (2000/596/EY, 17 artikla) | Loppumaksu on suoritettava viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on hyväksynyt vuosiohjelman lopullisen täytäntöönpanoselvityksen ja lopullisen menoilmoituksen.
  (2004/904/EY, 23 artikla) |
| Yhteisön toimiin liittyvät varat | Komission aloitteesta voidaan enintään 5 prosenttia rahaston käytettävissä olevista varoista käyttää innovatiivisten tai koko yhteisön edun mukaisten toimien rahoittamiseen. Lisäksi rahasto voi rahoittaa tällaiset hankkeet kokonaisuudessaan.
  (2000/596/EY, 5 artikla) | Rahaston käytettävissä olevista varoista enintään 7 prosenttia voidaan käyttää yhteisön toimien rahoittamiseen; painopisteenä on turvapaikkapolitiikkaa sekä pakolaisia ja siirtymään joutuneita henkilöitä koskevien, valtioiden rajat ylittävien tai koko yhteisön edun mukaisten toimien rahoittaminen. Rahastosta maksettava tuki voi olla enintään 80 prosenttia.
  (2004/904/EY, 8 artikla) |

Ohjelmakausi 2000–2004

Ohjelmakausi 2005–2010

Rahoitussäännös

216 miljoonaa euroa.

(2000/596/EY, 2 artikla)

114 miljoonaa euroa kaudelle 2005–2006. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa.

(2004/904/EY, 2 artikla)

Rahoituksen rakenne

Rahastosta myönnettävä tuki saa olla enintään 50 prosenttia toimen kokonaiskustannuksista. Osuutta voidaan korottaa 75 prosenttiin koheesiorahastosta tukea saavien jäsenvaltioiden osalta.

(2000/596/EY, 13 artikla)

Rahastosta myönnettävä rahoitustuki saa olla enintään 50 prosenttia yksittäisen toimen kokonaiskustannuksista. Osuutta voidaan korottaa 60 prosenttiin erityisen innovatiivisten toimien osalta ja 75 prosenttiin koheesiorahaston piiriin kuuluvissa jäsenvaltioissa.

Tuki ei saa ylittää 80:tä prosenttia yhteisön yksittäisen toimen kokonaiskustannuksista.

(2004/904/EY, 20 artikla)

Tekninen ja hallinnollinen tuki

Teknistä ja hallinnollista tukea varten voidaan varata summa, joka on enintään 5 prosenttia jäsenvaltion kokonaisosuudesta.

(2000/596/EY, 12 artikla)

Tekniseen ja hallinnolliseen tukeen voidaan osoittaa vuosittain enintään 7 prosenttia vuotuisesta yhteisrahoitusosuudesta ja lisäksi
  30 000
  euroa.

(2004/904/EY, 18 artikla)

Vuotuinen jakaantuminen

Ensimmäisessä vaiheessa kiinteä määrä oli vähenevä:

500 000 euroa vuonna 2000 ja 100 000 euroa vuonna 2004.

(2000/596/EY, 10 artikla)

Kiinteä 300 000 euron määrä, jonka myötä ensimmäiseen vaiheeseen liittynyt tuen asteittainen väheneminen jäi pois. Uusille jäsenvaltioille maksetaan 500 000 euron erityistukea toisen vaiheen kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

(2004/904/EY, 17 artikla)

Maksut

Etu-, väli- ja loppumaksut.

Ensimmäinen ennakkomaksu, toinen ennakkomaksu sekä loppumaksu.

Heti kun komissio on tehnyt päätöksen myönnettävän tuen määrästä, suoritetaan etumaksu, joka on 50 prosenttia myönnettävästä määrästä.

Määrästä maksetaan 50 prosenttia ennakkomaksuna 60 päivän kuluessa siitä kun yhteisrahoitusta koskeva päätös on tehty.

Välimaksuna suoritetaan enintään 30 prosenttia, kun jäsenvaltio ilmoittaa käyttäneensä puolet etumaksusta.

Toinen ennakkomaksu maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä kun komissio on hyväksynyt selvityksen vuotuisen työohjelman täytäntöönpanosta sekä menoilmoituksen, jonka mukaan toteutuneet menot kattavat vähintään 70 prosenttia ensimmäisestä ennakkomaksusta. Toinen ennakkomaksu voi olla enintään 50 prosenttia yhteisrahoituspäätöksessä myönnetystä kokonaismäärästä, eikä se missään tapauksessa voi olla enempää kuin erotus, joka saadaan, kun ensimmäisen ennakkomaksun määrä vähennetään niistä varoista, jotka on sidottu toimien toteuttamiseen.

Loppumaksu suoritetaan kolmen kuukauden kuluessa jäsenvaltion toimittaman kirjanpidon sekä ohjelman toteuttamista koskevan vuosikertomuksen hyväksymisestä.

(2000/596/EY, 17 artikla)

Loppumaksu on suoritettava viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun komissio on hyväksynyt vuosiohjelman lopullisen täytäntöönpanoselvityksen ja lopullisen menoilmoituksen.

(2004/904/EY, 23 artikla)

Yhteisön toimiin liittyvät varat

Komission aloitteesta voidaan enintään 5 prosenttia rahaston käytettävissä olevista varoista käyttää innovatiivisten tai koko yhteisön edun mukaisten toimien rahoittamiseen. Lisäksi rahasto voi rahoittaa tällaiset hankkeet kokonaisuudessaan.

(2000/596/EY, 5 artikla)

Rahaston käytettävissä olevista varoista enintään 7 prosenttia voidaan käyttää yhteisön toimien rahoittamiseen; painopisteenä on turvapaikkapolitiikkaa sekä pakolaisia ja siirtymään joutuneita henkilöitä koskevien, valtioiden rajat ylittävien tai koko yhteisön edun mukaisten toimien rahoittaminen. Rahastosta maksettava tuki voi olla enintään 80 prosenttia.

(2004/904/EY, 8 artikla)

IV   SEURANTA, ARVIOINTI JA SELVITYKSET

| | Ohjelmakausi 2000–2004 | Ohjelmakausi 2005–2010 |
| --- | --- | --- |
| Tarkastukset | Tarkastukset kattavat vähintään 20 prosenttia tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä.
  (2002/307/EY, 5 artikla) | Tarkastusten on katettava vähintään 10 prosenttia kunkin vuosiohjelman tukikelpoisista kokonaismenoista.
  (2004/904/EY, 25 artikla) |
| Seuranta ja arviointi | Vastuullinen viranomainen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet toimien seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi.
  (2000/596/EY, 20 artikla) | Komissio suorittaa rahaston seurantaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
  (2004/904/EY, 27 artikla) |
| Seurantajärjestelyt | Menojen tukikelpoisuutta ja täytäntöönpanoselvityksiä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
  (2001/275/EY) | |
| Jäsenvaltioiden selvitykset | Vastuullinen viranomainen






  1) | laatii vuosittain meneillään olevien toimien toteuttamisesta yhteenvedon |

Ohjelmakausi 2000–2004

Ohjelmakausi 2005–2010

Tarkastukset

Tarkastukset kattavat vähintään 20 prosenttia tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä.

(2002/307/EY, 5 artikla)

Tarkastusten on katettava vähintään 10 prosenttia kunkin vuosiohjelman tukikelpoisista kokonaismenoista.

(2004/904/EY, 25 artikla)

Seuranta ja arviointi

Vastuullinen viranomainen toteuttaa tarvittavat toimenpiteet toimien seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi.

(2000/596/EY, 20 artikla)

Komissio suorittaa rahaston seurantaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

(2004/904/EY, 27 artikla)

Seurantajärjestelyt

Menojen tukikelpoisuutta ja täytäntöönpanoselvityksiä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

(2001/275/EY)

Jäsenvaltioiden selvitykset

Vastuullinen viranomainen

1)

laatii vuosittain meneillään olevien toimien toteuttamisesta yhteenvedon

| 2) | toimittaa komissiolle kuuden kuukauden kuluessa yhteisrahoituspäätöksessä kustannusten maksamiselle asetetusta määräajasta loppukertomuksen, joka käsittää:






  — | kirjanpitoasiakirjat ja kertomuksen toimien täytäntöönpanosta |
| --- | --- | --- |

2)

toimittaa komissiolle kuuden kuukauden kuluessa yhteisrahoituspäätöksessä kustannusten maksamiselle asetetusta määräajasta loppukertomuksen, joka käsittää:

—

kirjanpitoasiakirjat ja kertomuksen toimien täytäntöönpanosta

| — | arviointikertomuksen täytäntöönpantujen toimien toteuttamisesta ja vaikutuksista. |
| --- | --- |

—

arviointikertomuksen täytäntöönpantujen toimien toteuttamisesta ja vaikutuksista.

Ohjelman vaikutuksista ei laadita erillistä arviointia.

(2000/596/EY, 20 artikla)

Vastuuviranomainen

| 1) | sisällyttää sopimuksiin lausekkeita, joissa edunsaajat velvoitetaan laatimaan selvityksiä toimien täytäntöönpanosta sekä yksityiskohtainen loppuselvitys. |
| --- | --- |

1)

sisällyttää sopimuksiin lausekkeita, joissa edunsaajat velvoitetaan laatimaan selvityksiä toimien täytäntöönpanosta sekä yksityiskohtainen loppuselvitys.

| 2) | toimittaa toimien toteuttamista koskevan loppuselvityksen sekä lopullisen menoilmoituksen yhdeksän kuukauden kuluessa siitä, kun kunkin vuosiohjelman yhteisrahoituspäätöksessä vahvistettu menojen tukikelpoisuusaika on päättynyt. |
| --- | --- |

2)

toimittaa toimien toteuttamista koskevan loppuselvityksen sekä lopullisen menoilmoituksen yhdeksän kuukauden kuluessa siitä, kun kunkin vuosiohjelman yhteisrahoituspäätöksessä vahvistettu menojen tukikelpoisuusaika on päättynyt.

Jäsenvaltioiden on toimitettava:

| 1) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006 arviointiraportti rahastosta yhteisrahoitettujen toimien täytäntöönpanosta |
| --- | --- |

1)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006 arviointiraportti rahastosta yhteisrahoitettujen toimien täytäntöönpanosta

| 2) | viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2009 arviointiraportti rahastosta yhteisrahoitettujen toimien tuloksista ja vaikutuksista |
| --- | --- |

2)

viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2009 arviointiraportti rahastosta yhteisrahoitettujen toimien tuloksista ja vaikutuksista

| 3) | viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2012 arviointiraportti rahastosta yhteisrahoitettujen toimien tuloksista ja vaikutuksista. |
| --- | --- |

3)

viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2012 arviointiraportti rahastosta yhteisrahoitettujen toimien tuloksista ja vaikutuksista.

(2004/904/EY, 28 artikla)

Komission laatimien selvitysten vastaanottajat ja luonne

Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle:

| 1) | välikertomuksen (2002); |
| --- | --- |

1)

välikertomuksen (2002);

| 2) | loppukertomuksen (2005). |
| --- | --- |

2)

loppukertomuksen (2005).

(2000/596/EY, 20 artikla)

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle seuraavat asiakirjat:

| 1) | viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2007 välikertomuksen rahaston toiminnan tuloksista ja siihen liittyvistä laadullisista ja määrällisistä näkökohdista sekä tarvittaessa ehdotuksia sen muuttamiseksi; |
| --- | --- |

1)

viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2007 välikertomuksen rahaston toiminnan tuloksista ja siihen liittyvistä laadullisista ja määrällisistä näkökohdista sekä tarvittaessa ehdotuksia sen muuttamiseksi;

| 2) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009 väliarviointikertomuksen ja ehdotuksen rahaston toiminnan jatkamisesta; |
| --- | --- |

2)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009 väliarviointikertomuksen ja ehdotuksen rahaston toiminnan jatkamisesta;

| 3) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 jälkiarviointikertomuksen. |
| --- | --- |

3)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 jälkiarviointikertomuksen.

(2004/904/EY, 28 artikla)

---

LIITE II

VAROJEN JAKAANTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN (2000–2004)

| (euroa) |
| --- |
| | ERF 2004 | ERF 2003 | ERF 2002 | ERF 2001 | ERF 2000 | ERF 2000–2004 yhteensä |
| Itävalta | 2 230 280 | 2 007 650 | 1 938 106 | 1 454 754 | 912 382 | 8 543 173 |
| Belgia | 2 131 527 | 2 381 192 | 2 729 083 | 1 869 725 | 1 233 201 | 10 344 727 |
| Suomi | 392 633 | 524 730 | 671 256 | 673 606 | 651 387 | 2 913 612 |
| Ranska | 4 041 961 | 5 067 825 | 4 133 681 | 3 156 228 | 2 255 055 | 18 654 750 |
| Saksa | 8 113 022 | 9 935 792 | 10 324 675 | 8 391 364 | 6 218 899 | 42 983 751 |
| Kreikka | 459 296 | 439 481 | 535 611 | 629 043 | 652 057 | 2 715 489 |
| Irlanti | 919 091 | 981 675 | 965 573 | 709 110 | 632 205 | 4 207 654 |
| Italia | 741 665 | 2 396 268 | 3 460 943 | 2 741 881 | 1 956 105 | 11 296 861 |
| Luxemburg | 171 648 | 299 703 | 411 195 | 481 073 | 528 972 | 1 892 591 |
| Alankomaat | 2 972 103 | 3 239 737 | 4 175 006 | 3 642 650 | 2 984 949 | 17 014 444 |
| Portugali | 123 370 | 304 394 | 457 006 | 518 816 | 534 238 | 1 937 823 |
| Espanja | 665 287 | 786 229 | 933 064 | 837 462 | 745 291 | 3 967 333 |
| Ruotsi | 2 691 652 | 2 869 672 | 3 326 823 | 2 555 672 | 1 808 621 | 13 252 440 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 10 877 221 | 8 923 101 | 8 764 928 | 4 819 118 | 2 902 640 | 36 287 008 |
| Liittyvät valtiot | 3 626 695 | | | | | 3 626 695 |
| Yhteisön toiminta | 2 113 550 | 2 113 550 | 2 254 050 | 1 709 500 | 1 264 000 | 9 454 650 |
| Yhteensä | 42 271 000 | 42 271 000 | 45 081 000 | 34 190 000 | 25 280 000 | 189 093 000 |
| Lähde: Komission päätökset kaudelle 2000–2004. |

(euroa)

ERF 2004

ERF 2003

ERF 2002

ERF 2001

ERF 2000

ERF 2000–2004 yhteensä

Itävalta

2 230 280

2 007 650

1 938 106

1 454 754

912 382

8 543 173

Belgia

2 131 527

2 381 192

2 729 083

1 869 725

1 233 201

10 344 727

Suomi

392 633

524 730

671 256

673 606

651 387

2 913 612

Ranska

4 041 961

5 067 825

4 133 681

3 156 228

2 255 055

18 654 750

Saksa

8 113 022

9 935 792

10 324 675

8 391 364

6 218 899

42 983 751

Kreikka

459 296

439 481

535 611

629 043

652 057

2 715 489

Irlanti

919 091

981 675

965 573

709 110

632 205

4 207 654

Italia

741 665

2 396 268

3 460 943

2 741 881

1 956 105

11 296 861

Luxemburg

171 648

299 703

411 195

481 073

528 972

1 892 591

Alankomaat

2 972 103

3 239 737

4 175 006

3 642 650

2 984 949

17 014 444

Portugali

123 370

304 394

457 006

518 816

534 238

1 937 823

Espanja

665 287

786 229

933 064

837 462

745 291

3 967 333

Ruotsi

2 691 652

2 869 672

3 326 823

2 555 672

1 808 621

13 252 440

Yhdistynyt kuningaskunta

10 877 221

8 923 101

8 764 928

4 819 118

2 902 640

36 287 008

Liittyvät valtiot

3 626 695

3 626 695

Yhteisön toiminta

2 113 550

2 113 550

2 254 050

1 709 500

1 264 000

9 454 650

Yhteensä

42 271 000

42 271 000

45 081 000

34 190 000

25 280 000

189 093 000

Lähde: Komission päätökset kaudelle 2000–2004.

---

LIITE III

Jäsenvaltioille Euroopan pakolaisrahastosta vuosina 2000–2001 suunnattujen väliaikaisten määrien myöntämismenettely

Image

Jäsenvaltioille Euroopan pakolaisrahastosta vuosina 2002–2003 suunnattujen väliaikaisten määrien myöntämismenettely

Image

Jäsenvaltioille Euroopan pakolaisrahastosta vuonna 2004 suunnattujen väliaikaisten määrien myöntämismenettely

Image

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| I. | Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan 1. toukokuuta 1999 perustettiin syyskuussa 2000 Euroopan pakolaisrahasto. Se on ensimmäinen uuden sopimuksen mukaisesti hyväksytty turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvä yhteisön säädös (EY:n perustamissopimuksen 63 artikla).
  Euroopan pakolaisrahasto on uudenlainen rahoitusväline, jonka tavoitteena on tukea ja edistää jäsenvaltioiden toimia pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamisessa ja siitä koituvien seurauksien kantamisessa tilanteessa Euroopassa, jossa kysymykseen on vastattava kiireellisesti. |
| --- | --- |

I.

Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan 1. toukokuuta 1999 perustettiin syyskuussa 2000 Euroopan pakolaisrahasto. Se on ensimmäinen uuden sopimuksen mukaisesti hyväksytty turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvä yhteisön säädös (EY:n perustamissopimuksen 63 artikla).

Euroopan pakolaisrahasto on uudenlainen rahoitusväline, jonka tavoitteena on tukea ja edistää jäsenvaltioiden toimia pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamisessa ja siitä koituvien seurauksien kantamisessa tilanteessa Euroopassa, jossa kysymykseen on vastattava kiireellisesti.

| II. | Komissiolla on sopimuksen mukaisesti Euroopan pakolaisrahaston täytäntöönpanoa koskeva yleisvastuu, ja rahoitusvälineen oikeudellisen perustan mukaan jäsenvaltiot vastaavat rahastosta tukea saavien toimien täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

II.

Komissiolla on sopimuksen mukaisesti Euroopan pakolaisrahaston täytäntöönpanoa koskeva yleisvastuu, ja rahoitusvälineen oikeudellisen perustan mukaan jäsenvaltiot vastaavat rahastosta tukea saavien toimien täytäntöönpanosta.

| IV. | Keräämällä tilastotietoja jäsenmaiden budjettimäärärahojen laskemiseksi varmistetaan, että varoja jaetaan todellisten tarpeiden mukaisesti. Oikeusperustan mukaan olisi käytettävä pakolaisia ja kotiseudultaan siirtymään joutuneita henkilöitä koskevia tietoja kolmen viime vuoden ajalta, mutta nämä tiedot muuttuvat jatkuvasti. Tämä aiheuttaa monimutkaisen ongelman, jota komissio ratkaisee vähitellen, mutta joka on edelleen ilmeinen. Vuosien 2000–2004 osalta komissio kuitenkin katsoo jakaneensa tasapuolisesti varoja jäsenmaiden kesken, minkä myös riippumaton ulkopuolinen arviointi vahvistaa. |
| --- | --- |

IV.

Keräämällä tilastotietoja jäsenmaiden budjettimäärärahojen laskemiseksi varmistetaan, että varoja jaetaan todellisten tarpeiden mukaisesti. Oikeusperustan mukaan olisi käytettävä pakolaisia ja kotiseudultaan siirtymään joutuneita henkilöitä koskevia tietoja kolmen viime vuoden ajalta, mutta nämä tiedot muuttuvat jatkuvasti. Tämä aiheuttaa monimutkaisen ongelman, jota komissio ratkaisee vähitellen, mutta joka on edelleen ilmeinen. Vuosien 2000–2004 osalta komissio kuitenkin katsoo jakaneensa tasapuolisesti varoja jäsenmaiden kesken, minkä myös riippumaton ulkopuolinen arviointi vahvistaa.

| V. | Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen oikeudellisesta perustasta käydyissä neuvotteluissa muutettiin yhteisrahoituspäätösmenettelyä jäsenmaiden hyväksi. Menettelyä hankaloittaa Euroopan unionin talousarviomenettelyn aikataulun ja Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen ohjelmoinnin aikataulun hienoinen yhteensopimattomuus. Oikeudellisen perustan noudattamiseksi ja erityisesti jäsenvaltioiden toimintasuunnittelun helpottamiseksi komissio päätti tehdä väliaikaiset päätökset edellisvuoden lopulla alustavan talousarvioesityksen pohjalta ja hyväksyä sitten muutetun päätöksen lopullisen talousarvion hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

V.

Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen oikeudellisesta perustasta käydyissä neuvotteluissa muutettiin yhteisrahoituspäätösmenettelyä jäsenmaiden hyväksi. Menettelyä hankaloittaa Euroopan unionin talousarviomenettelyn aikataulun ja Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen ohjelmoinnin aikataulun hienoinen yhteensopimattomuus. Oikeudellisen perustan noudattamiseksi ja erityisesti jäsenvaltioiden toimintasuunnittelun helpottamiseksi komissio päätti tehdä väliaikaiset päätökset edellisvuoden lopulla alustavan talousarvioesityksen pohjalta ja hyväksyä sitten muutetun päätöksen lopullisen talousarvion hyväksymisen jälkeen.

| VI. | Euroopan pakolaisrahaston oikeudellisen perustan mukaisesti komission on varmistettava, että jäsenvaltioilla on hyvin toimivat valvontajärjestelmät. Yhteishallinnoinnissa komissio voi puuttua tilanteeseen korjaavilla toimilla, joita ovat maksusuoritusten keskeyttäminen tai rahoitusoikaisu. Niiden toteuttaminen vie usein aikaa, koska jäsenvaltioilla on oikeus vastauksen esittämiseen, joten korjaavien toimien vaikutus tuntuu aikaisintaan keskipitkällä aikavälillä. Varainhoitoasetuksen päivityksessä, joka astui voimaan vuoden 2007 alussa, korostetaan aiempaa selkeämmin mukana olevien toimijoiden vastuuta yhteishallintamenettelyssä. |
| --- | --- |

VI.

Euroopan pakolaisrahaston oikeudellisen perustan mukaisesti komission on varmistettava, että jäsenvaltioilla on hyvin toimivat valvontajärjestelmät. Yhteishallinnoinnissa komissio voi puuttua tilanteeseen korjaavilla toimilla, joita ovat maksusuoritusten keskeyttäminen tai rahoitusoikaisu. Niiden toteuttaminen vie usein aikaa, koska jäsenvaltioilla on oikeus vastauksen esittämiseen, joten korjaavien toimien vaikutus tuntuu aikaisintaan keskipitkällä aikavälillä. Varainhoitoasetuksen päivityksessä, joka astui voimaan vuoden 2007 alussa, korostetaan aiempaa selkeämmin mukana olevien toimijoiden vastuuta yhteishallintamenettelyssä.

| VII. | Komissio katsoo, että erot toimenpiteiden toteuttamisessa heijastavat Euroopan pakolaisrahaston toiminta-ajatusta, joka perustuu yhteisiin suuntaviivoihin ja toimenpiteiden sovittamiseen vastaamaan kansallisia tavoitteita ja tarpeita. Ottaen huomioon Euroopan pakolaisrahaston rajoitetut keinot ei ole ollut mahdollista saavuttaa kaikkia tavoitteita samalla tavoin kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio katsookin, että kaikki yleisten suuntaviivojen mukaiset tulkinnat ovat hyväksyttäviä.
  Yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman hyväksymisen myötä Euroopan unioni saa neljä rahoitusvälinettä, joilla on yksityiskohtaisemmat tavoitteet ja laajuus ja joiden avulla on mahdollista vastata useimpiin tilintarkastustuomioistuimen esittämiin haasteisiin. |
| --- | --- |

VII.

Komissio katsoo, että erot toimenpiteiden toteuttamisessa heijastavat Euroopan pakolaisrahaston toiminta-ajatusta, joka perustuu yhteisiin suuntaviivoihin ja toimenpiteiden sovittamiseen vastaamaan kansallisia tavoitteita ja tarpeita. Ottaen huomioon Euroopan pakolaisrahaston rajoitetut keinot ei ole ollut mahdollista saavuttaa kaikkia tavoitteita samalla tavoin kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio katsookin, että kaikki yleisten suuntaviivojen mukaiset tulkinnat ovat hyväksyttäviä.

Yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman hyväksymisen myötä Euroopan unioni saa neljä rahoitusvälinettä, joilla on yksityiskohtaisemmat tavoitteet ja laajuus ja joiden avulla on mahdollista vastata useimpiin tilintarkastustuomioistuimen esittämiin haasteisiin.

| VIII. | Mitä tulee Euroopan pakolaisrahaston 2000–2004 vaikutuksen arviointiin, komissio julkaisi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen riippumattomien asiantuntijoiden tutkimukseen perustuvan arvioinnin, jossa tarkastellaan hyvin myönteisellä tavalla rahaston saavutuksia sen rajoitetuista määrärahoista huolimatta kyseisellä viisivuotiskaudella. |
| --- | --- |

VIII.

Mitä tulee Euroopan pakolaisrahaston 2000–2004 vaikutuksen arviointiin, komissio julkaisi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen riippumattomien asiantuntijoiden tutkimukseen perustuvan arvioinnin, jossa tarkastellaan hyvin myönteisellä tavalla rahaston saavutuksia sen rajoitetuista määrärahoista huolimatta kyseisellä viisivuotiskaudella.

JOHDANTO

| 2. | Euroopan pakolaisrahasto on ensimmäinen uuden sopimuksen mukaisesti hyväksytty turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvä yhteisön säädös. |
| --- | --- |

2.

Euroopan pakolaisrahasto on ensimmäinen uuden sopimuksen mukaisesti hyväksytty turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvä yhteisön säädös.

| 6. | Valitsemalla Euroopan pakolaisrahaston yhteishallinnointi haluttiin korostaa sitä, kuinka tällä välineellä toimitettu tuki on tehokkaampaa ja paremmin kohdistettua, jos yhteisrahoitetuissa toimissa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion tilanteen ja tarpeet. Neuvoston päätöksen mukaisesti komissiota avustaa jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea erityisesti menojen tukikelpoisuutta sääntelevien sääntöjen toimeenpanemisessa. |
| --- | --- |

6.

Valitsemalla Euroopan pakolaisrahaston yhteishallinnointi haluttiin korostaa sitä, kuinka tällä välineellä toimitettu tuki on tehokkaampaa ja paremmin kohdistettua, jos yhteisrahoitetuissa toimissa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion tilanteen ja tarpeet. Neuvoston päätöksen mukaisesti komissiota avustaa jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea erityisesti menojen tukikelpoisuutta sääntelevien sääntöjen toimeenpanemisessa.

| 10.–11. | Komissio on ehdottanut, että neuvosto hyväksyisi joitakin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen toivomista parannuksista, joita on esitetty aikaisempien vuosien vuosikertomuksissa. Neuvosto hyväksyi komission ehdotusten pohjalta vuosille 2005–2010 lakimuutokset, jotka helpottavat soveltamista koskevia sääntöjä.
  Kohderyhmien määritys on voitu tehdä tarkemmin Euroopan pakolaisrahaston toista vaihetta varten yhteisön uusien turvapaikka-asioita koskevien direktiivien ansiosta. |
| --- | --- |

10.–11.

Komissio on ehdottanut, että neuvosto hyväksyisi joitakin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen toivomista parannuksista, joita on esitetty aikaisempien vuosien vuosikertomuksissa. Neuvosto hyväksyi komission ehdotusten pohjalta vuosille 2005–2010 lakimuutokset, jotka helpottavat soveltamista koskevia sääntöjä.

Kohderyhmien määritys on voitu tehdä tarkemmin Euroopan pakolaisrahaston toista vaihetta varten yhteisön uusien turvapaikka-asioita koskevien direktiivien ansiosta.

| 13. | Komissio esitteli uudet rahoitusvälineet vuosille 2007–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman hyväksymistä. Näiden rahoitusvälineiden hallinnan säännöt selventävät useita tilintarkastustuomioistuimen raportissaan esittämiä ongelmia. |
| --- | --- |

13.

Komissio esitteli uudet rahoitusvälineet vuosille 2007–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman hyväksymistä. Näiden rahoitusvälineiden hallinnan säännöt selventävät useita tilintarkastustuomioistuimen raportissaan esittämiä ongelmia.

| 16. | Euroopan pakolaisrahaston 2000–2004 lopullinen arviointi perustuu jäsenvaltioiden ja komission tekemiin moniin analyyseihin. Komissio käytti ulkopuolisia asiantuntijoita kokonaisarvion laatimisessa Euroopan pakolaisrahastosta 2000–2004. Asiantuntijoiden 1 125-sivuinen selvitys valmistui maaliskuussa 2006.
  Komissio kuitenkin myöntää, että joulukuussa 2006 julkaistu loppuselvitys olisi pitänyt lähettää muihin toimielimiin ennen syyskuuta 2005. |
| --- | --- |

16.

Euroopan pakolaisrahaston 2000–2004 lopullinen arviointi perustuu jäsenvaltioiden ja komission tekemiin moniin analyyseihin. Komissio käytti ulkopuolisia asiantuntijoita kokonaisarvion laatimisessa Euroopan pakolaisrahastosta 2000–2004. Asiantuntijoiden 1 125-sivuinen selvitys valmistui maaliskuussa 2006.

Komissio kuitenkin myöntää, että joulukuussa 2006 julkaistu loppuselvitys olisi pitänyt lähettää muihin toimielimiin ennen syyskuuta 2005.

JAETTIINKO VARAT JÄSENVALTIOILLE ASIANMUKAISESTI?

| 20.–22. | Komissio jakoi talousarviomäärärahat saatavilla olleiden tietojen pohjalta ja käyden jatkuvaa vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa. Vuonna 2000 ei ollut yleistä tilastollista määritelmää kohderyhmistä ja turvapaikkahakemuksia koskevien tilastojen keruumenetelmistä. Jäsenvaltioiden vuotuinen tilastotietojen keruu ei liittynyt nimenomaisesti komission vaatimuksiin.
  Yhdenmukaistaminen tällä alalla (termien määrittely, tiedonkeruumenettely) kesti odotettua kauemmin. Komissio otti käyttöön välineitä tiedonkeruun laadun ja luotettavuuden parantamiseksi. Kehitystä tapahtui vähitellen vuosien 2000 ja 2004 välillä ja suunta jatkuu edelleen. Tämä heijastaa turvapaikkajärjestelmien monimutkaisuutta ja jäsenvaltioiden välisiä suuria eroja siinä, miten turvapaikkahakemuksia ja -päätöksiä määritetään ja lasketaan. Varojen jakamisen edellytyksenä oleva tilastotietojen saatavuus heikkeni, koska ei ollut olemassa erityistä tilastotietoja koskevaa lainsäädäntöä, joka olisi velvoittanut jäsenvaltioita toimittamaan turvapaikka-asioita koskevia tilastotietoja Eurostatiin. On selvää, että tiedonkeruun ensimmäisinä vuosina monet jäsenvaltiot eivät toimittaneet tietoja järjestelmällisesti ja ajoissa. Väliaikaisia menetelmiä oli siis jatkettava odotettua pitempään.
  Tänä aikana komissio valmisteli ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista ja esitti sen syyskuussa 2005 (KOM(2005) 375 lopullinen). Tämä ehdotus on tärkeä askel kohti yhdenmukaisia yhteisön tilastoja muuttoliikkeistä ja turvapaikka-asioista ja sen tulisi viedä tilastojen yhdenmukaistamista eteenpäin.
  Komissiolla ei ollut valtuuksia tarkastaa turvapaikkajärjestelmiä tai toimitettuja tilastotietoja. |
| --- | --- |

20.–22.

Komissio jakoi talousarviomäärärahat saatavilla olleiden tietojen pohjalta ja käyden jatkuvaa vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa. Vuonna 2000 ei ollut yleistä tilastollista määritelmää kohderyhmistä ja turvapaikkahakemuksia koskevien tilastojen keruumenetelmistä. Jäsenvaltioiden vuotuinen tilastotietojen keruu ei liittynyt nimenomaisesti komission vaatimuksiin.

Yhdenmukaistaminen tällä alalla (termien määrittely, tiedonkeruumenettely) kesti odotettua kauemmin. Komissio otti käyttöön välineitä tiedonkeruun laadun ja luotettavuuden parantamiseksi. Kehitystä tapahtui vähitellen vuosien 2000 ja 2004 välillä ja suunta jatkuu edelleen. Tämä heijastaa turvapaikkajärjestelmien monimutkaisuutta ja jäsenvaltioiden välisiä suuria eroja siinä, miten turvapaikkahakemuksia ja -päätöksiä määritetään ja lasketaan. Varojen jakamisen edellytyksenä oleva tilastotietojen saatavuus heikkeni, koska ei ollut olemassa erityistä tilastotietoja koskevaa lainsäädäntöä, joka olisi velvoittanut jäsenvaltioita toimittamaan turvapaikka-asioita koskevia tilastotietoja Eurostatiin. On selvää, että tiedonkeruun ensimmäisinä vuosina monet jäsenvaltiot eivät toimittaneet tietoja järjestelmällisesti ja ajoissa. Väliaikaisia menetelmiä oli siis jatkettava odotettua pitempään.

Tänä aikana komissio valmisteli ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista ja esitti sen syyskuussa 2005 (KOM(2005) 375 lopullinen). Tämä ehdotus on tärkeä askel kohti yhdenmukaisia yhteisön tilastoja muuttoliikkeistä ja turvapaikka-asioista ja sen tulisi viedä tilastojen yhdenmukaistamista eteenpäin.

Komissiolla ei ollut valtuuksia tarkastaa turvapaikkajärjestelmiä tai toimitettuja tilastotietoja.

| 23. | Jotkut tilastotietojen tulkintaerot selittyvät erilaisilla kansallisilla lainsäädännöillä, joten tietojen luotettavuutta ei tarvitse kyseenalaistaa. Komissio myöntää, että tilastotietojen keruuta vaikeuttivat useat tekijät, mutta arvioi kuitenkin tehneensä kaiken mahdollisen budjettimäärärahojen tasapuoliseksi jakamiseksi. Tämän vahvistaa Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen riippumaton ulkopuolinen arviointi. |
| --- | --- |

23.

Jotkut tilastotietojen tulkintaerot selittyvät erilaisilla kansallisilla lainsäädännöillä, joten tietojen luotettavuutta ei tarvitse kyseenalaistaa. Komissio myöntää, että tilastotietojen keruuta vaikeuttivat useat tekijät, mutta arvioi kuitenkin tehneensä kaiken mahdollisen budjettimäärärahojen tasapuoliseksi jakamiseksi. Tämän vahvistaa Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen riippumaton ulkopuolinen arviointi.

| 24. | Joissakin tapauksissa Eurostat totesi, ettei se pysty esittämään huomautuksia tai tarkistamaan vaihtoehtoisia tietoja, joita jäsenvaltiot esittivät Euroopan pakolaisrahaston varojen jakamiseksi. Näin tapahtui vain silloin, kun jäsenvaltiot eivät toimittaneet asianmukaisia metatietoja, kun ne eivät antaneet kuukausi- ja/tai kansalaisuuskohtaisia jakoja (minkä vuoksi tietojen sisäistä yhtenäisyyttä ei voitu arvioida) tai kun tiedoissa esiintyi selittämättömiä ristiriitaisuuksia aikaisemmin toimitettuihin tietoihin verrattuna.
  Komissio katsoo, että budjettimäärärahojen laskemisessa jäsenvaltioiden välillä se otti huomioon tilastojen vaihtelevuuden, koska määrärahat perustuvat kolmelle edelliselle vuodelle, toisin sanoen jälkitarkastusten vaikutus jakaantui pidemmälle aikavälille. Komissio katsoo, ettei ole jälkikäteen mahdollista tarkistaa jäsenvaltioille myönnettyjen varojen jakautumista.
  Komissio myöntää, että luotaessa tilastoja, joita käytettiin määrärahojen jaossa Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen aikana, jäsenvaltioiden ja komission välinen tietojenvaihto olisi pitänyt dokumentoida paremmin. Kuitenkin tarkistukset pyrittiin tekemään parhaalla mahdollisella tavalla, kuten Italian tapaus osoittaa. Käytössä olleet tiedottamismenettelyt turvapaikka-asioita koskevista tilastoista Eurostatin ja jäsenvaltioiden välillä vastaavat muiden tilastojen kohdalla omaksuttuja käytäntöjä. Kyseessä on avoin prosessi, joka tarjoaa jäsenvaltioille asianmukaisia mahdollisuuksia tarkistaa ja validoida/tarkistaa omia kansallisia tietojaan. |
| --- | --- |

24.

Joissakin tapauksissa Eurostat totesi, ettei se pysty esittämään huomautuksia tai tarkistamaan vaihtoehtoisia tietoja, joita jäsenvaltiot esittivät Euroopan pakolaisrahaston varojen jakamiseksi. Näin tapahtui vain silloin, kun jäsenvaltiot eivät toimittaneet asianmukaisia metatietoja, kun ne eivät antaneet kuukausi- ja/tai kansalaisuuskohtaisia jakoja (minkä vuoksi tietojen sisäistä yhtenäisyyttä ei voitu arvioida) tai kun tiedoissa esiintyi selittämättömiä ristiriitaisuuksia aikaisemmin toimitettuihin tietoihin verrattuna.

Komissio katsoo, että budjettimäärärahojen laskemisessa jäsenvaltioiden välillä se otti huomioon tilastojen vaihtelevuuden, koska määrärahat perustuvat kolmelle edelliselle vuodelle, toisin sanoen jälkitarkastusten vaikutus jakaantui pidemmälle aikavälille. Komissio katsoo, ettei ole jälkikäteen mahdollista tarkistaa jäsenvaltioille myönnettyjen varojen jakautumista.

Komissio myöntää, että luotaessa tilastoja, joita käytettiin määrärahojen jaossa Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen aikana, jäsenvaltioiden ja komission välinen tietojenvaihto olisi pitänyt dokumentoida paremmin. Kuitenkin tarkistukset pyrittiin tekemään parhaalla mahdollisella tavalla, kuten Italian tapaus osoittaa. Käytössä olleet tiedottamismenettelyt turvapaikka-asioita koskevista tilastoista Eurostatin ja jäsenvaltioiden välillä vastaavat muiden tilastojen kohdalla omaksuttuja käytäntöjä. Kyseessä on avoin prosessi, joka tarjoaa jäsenvaltioille asianmukaisia mahdollisuuksia tarkistaa ja validoida/tarkistaa omia kansallisia tietojaan.

| 25. | Euroopan unionissa ei ollut yhdenmukaistettuja tilastotietoja saatavilla silloin, kun Euroopan pakolaisrahasto perustettiin. Komissio ehdotti neuvostolle ja Euroopan parlamentille käytännöllistä ja tasapuolista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

25.

Euroopan unionissa ei ollut yhdenmukaistettuja tilastotietoja saatavilla silloin, kun Euroopan pakolaisrahasto perustettiin. Komissio ehdotti neuvostolle ja Euroopan parlamentille käytännöllistä ja tasapuolista lähestymistapaa.

OLIKO HALLINNOINTI ASIANMUKAISTA KOMISSIOSSA JA JÄSENVALTIOISSA?

| 26. | Täytäntöönpanosääntöjen käyttöönottamisesta johtuvat viiveet ovat väistämättömiä uuden ohjelman alkuvaiheessa. Komissio myöntää, että tapahtui tiettyä viivästymistä (1), joka johtui välttämättömistä neuvotteluista jäsenvaltioiden kanssa ja käännösaikatauluista. Komissio kuitenkin työskenteli kiinteästi jäsenvaltioiden kanssa täytäntöönpanosääntöjä luotaessa, ja sen vuoksi viivästykset tekstien viimeistelyssä eivät lisänneet jäsenvaltioiden vaikeuksia ohjelman hallinnoinnissa. |
| --- | --- |

26.

Täytäntöönpanosääntöjen käyttöönottamisesta johtuvat viiveet ovat väistämättömiä uuden ohjelman alkuvaiheessa. Komissio myöntää, että tapahtui tiettyä viivästymistä (1), joka johtui välttämättömistä neuvotteluista jäsenvaltioiden kanssa ja käännösaikatauluista. Komissio kuitenkin työskenteli kiinteästi jäsenvaltioiden kanssa täytäntöönpanosääntöjä luotaessa, ja sen vuoksi viivästykset tekstien viimeistelyssä eivät lisänneet jäsenvaltioiden vaikeuksia ohjelman hallinnoinnissa.

| 27. | Euroopan pakolaisrahaston periaatteena oli vuosittain toteutettava tuen jakaminen ja ohjelmasuunnittelu jäsenmaissa. Niinpä komission oli sovitettava aikaisempi kansallinen ohjelmasuunnittelu tarpeeseen mukauttaa jakoa budjettivallan käyttäjän hyväksymien rahamäärien mukaisesti. Ohjelmasuunnittelun periaatteita parannettiin myöhempää Euroopan pakolaisrahastovaihetta 2005–2013 varten, mutta lähtökohta säilyi samana. Ottaen huomioon kansallisten ohjelmien tarkastelun ja hyväksymisen vaatiman ajan komission oli pyydettävä jäsenvaltioita laatimaan ohjelmansa väliaikaisten talousarviotietojen pohjalta ja sovittamaan ne lopullisten tietojen mukaan. |
| --- | --- |

27.

Euroopan pakolaisrahaston periaatteena oli vuosittain toteutettava tuen jakaminen ja ohjelmasuunnittelu jäsenmaissa. Niinpä komission oli sovitettava aikaisempi kansallinen ohjelmasuunnittelu tarpeeseen mukauttaa jakoa budjettivallan käyttäjän hyväksymien rahamäärien mukaisesti. Ohjelmasuunnittelun periaatteita parannettiin myöhempää Euroopan pakolaisrahastovaihetta 2005–2013 varten, mutta lähtökohta säilyi samana. Ottaen huomioon kansallisten ohjelmien tarkastelun ja hyväksymisen vaatiman ajan komission oli pyydettävä jäsenvaltioita laatimaan ohjelmansa väliaikaisten talousarviotietojen pohjalta ja sovittamaan ne lopullisten tietojen mukaan.

| 28. | Oikeusperustan mukaan yhteisrahoitusmenettelyn ansiosta jäsenvaltiot voivat määrittää pakolaisrahaston mukaiset vuosittaiset tukikelpoiset toimenpideohjelmansa ottaen huomioon myös kansalliset tarpeet eikä pelkästään yleiset budjettimäärärahat. |
| --- | --- |

28.

Oikeusperustan mukaan yhteisrahoitusmenettelyn ansiosta jäsenvaltiot voivat määrittää pakolaisrahaston mukaiset vuosittaiset tukikelpoiset toimenpideohjelmansa ottaen huomioon myös kansalliset tarpeet eikä pelkästään yleiset budjettimäärärahat.

| 29. | Komissio arvioi, että vuoden 2003 esimerkki osoittaa EU:n budjettimenettelyn aikataulun ja Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen ohjelmasuunnittelun aikataulun yhteensovittamattomuuden. Komission aluksi ehdottamaa aikataulua muutettiin oikeusperustasta käytyjen neuvottelujen aikana.
  Ennen kuin päätös yksittäisten jäsenvaltioiden yhteisrahoituksesta tehdään, on päätettävä, kuinka paljon määrärahoja jäsenmaille kohdennetaan. Tätä varten jäsenvaltioiden vuosiohjelmat analysoidaan, ja jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa komiteaa kuullaan. Jokainen vaihe kestää useita viikkoja. |
| --- | --- |

29.

Komissio arvioi, että vuoden 2003 esimerkki osoittaa EU:n budjettimenettelyn aikataulun ja Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen ohjelmasuunnittelun aikataulun yhteensovittamattomuuden. Komission aluksi ehdottamaa aikataulua muutettiin oikeusperustasta käytyjen neuvottelujen aikana.

Ennen kuin päätös yksittäisten jäsenvaltioiden yhteisrahoituksesta tehdään, on päätettävä, kuinka paljon määrärahoja jäsenmaille kohdennetaan. Tätä varten jäsenvaltioiden vuosiohjelmat analysoidaan, ja jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa komiteaa kuullaan. Jokainen vaihe kestää useita viikkoja.

| 31.–33. | Euroopan pakolaisrahaston toiseen vaiheen mukaisesti komissio suorittaa maksuja 100 prosenttiin asti jäsenvaltioille annettavasta toisesta ennakkomaksusta. Jäsenvaltiot voivat siis suorittaa maksuja 100 prosenttiin asti lopulliselle edunsaajalle ilman että tällä on vaikutusta niiden omiin maksusuorituksiin. Maksujen uusi aikataulu hyödyttää kaikenkokoisia organisaatioita. |
| --- | --- |

31.–33.

Euroopan pakolaisrahaston toiseen vaiheen mukaisesti komissio suorittaa maksuja 100 prosenttiin asti jäsenvaltioille annettavasta toisesta ennakkomaksusta. Jäsenvaltiot voivat siis suorittaa maksuja 100 prosenttiin asti lopulliselle edunsaajalle ilman että tällä on vaikutusta niiden omiin maksusuorituksiin. Maksujen uusi aikataulu hyödyttää kaikenkokoisia organisaatioita.

| 34.–35. | Jaettuun hallinnointiin perustuvan rahoitusvälineen tavoitteena oli antaa jäsenvaltioille mahdollisuus sovittaa yleiset toimenpiteet kansallisiin tarpeisiin. Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden erilaiset tavoitteet Euroopan pakolaisrahaston oikeusperustan mukaisesti ovat osoituksena siitä, että jäsenvaltiot ovat käyttäneet rahastoa oikein ja tehokkaasti. Komission toteuttama arviointi, joka perustuu ulkopuolisten asiantuntijoiden laatimaan raporttiin jaksolta 2000–2004, osoitti tämän menettelyn tehokkuuden ja myönteisen arvon. Komissio katsoo, että paluulennot voitiin yhteisrahoittaa kotimaahan paluuta koskevista toimenpiteistä. Oikeusperustaan liitetty toimenpideluettelo, johon kuului ennakkotiedottaminen ja neuvonta, oli vain suuntaa-antava.
  Joissakin jäsenvaltioissa kotimaahan paluuseen liittyvät toimenpiteet olivat aluksi pilottitoimintaa ennen kuin niistä tuli yleinen käytäntö.
  Turvapaikanhakijoiden vapaaehtoisen paluun yhteisrahoitus on Euroopan pakolaisrahaston oikeusperustan mukaan tukikelpoinen. Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan (ECRE) lausunto heijastaa kantaa, joka ei liity Euroopan pakolaisrahaston soveltamisalaan ja toteuttamissääntöihin. |
| --- | --- |

34.–35.

Jaettuun hallinnointiin perustuvan rahoitusvälineen tavoitteena oli antaa jäsenvaltioille mahdollisuus sovittaa yleiset toimenpiteet kansallisiin tarpeisiin. Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden erilaiset tavoitteet Euroopan pakolaisrahaston oikeusperustan mukaisesti ovat osoituksena siitä, että jäsenvaltiot ovat käyttäneet rahastoa oikein ja tehokkaasti. Komission toteuttama arviointi, joka perustuu ulkopuolisten asiantuntijoiden laatimaan raporttiin jaksolta 2000–2004, osoitti tämän menettelyn tehokkuuden ja myönteisen arvon. Komissio katsoo, että paluulennot voitiin yhteisrahoittaa kotimaahan paluuta koskevista toimenpiteistä. Oikeusperustaan liitetty toimenpideluettelo, johon kuului ennakkotiedottaminen ja neuvonta, oli vain suuntaa-antava.

Joissakin jäsenvaltioissa kotimaahan paluuseen liittyvät toimenpiteet olivat aluksi pilottitoimintaa ennen kuin niistä tuli yleinen käytäntö.

Turvapaikanhakijoiden vapaaehtoisen paluun yhteisrahoitus on Euroopan pakolaisrahaston oikeusperustan mukaan tukikelpoinen. Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan (ECRE) lausunto heijastaa kantaa, joka ei liity Euroopan pakolaisrahaston soveltamisalaan ja toteuttamissääntöihin.

| 36. | Yleisesti ottaen komissio katsoo, että määritelmä henkilöistä, joiden paluu kotimaahan voidaan rahoittaa, on riittävä.
  Kaikkien kolmansista maista tulevien kansalaisten kotimaahan paluun yhteisrahoitus on yhdenmukainen Euroopan pakolaisrahaston sääntöjen kanssa. Näihin maihin kuuluvat liittymisneuvotteluja käyvät valtiot ennen kuin liittymisasiakirjan määräykset astuvat voimaan.
  Kaikkia kolmansista maista tulevia kansalaisia kohdeltiin samalla tavalla huolimatta siitä, tulivatko he liittymisneuvotteluja käyvistä valtioista tai kuuluivatko he kohderyhmiin, joita koskevia toimenpiteitä Euroopan pakolaisrahasto yhteisrahoitti (vastaanotto, kotouttaminen, palauttaminen). |
| --- | --- |

36.

Yleisesti ottaen komissio katsoo, että määritelmä henkilöistä, joiden paluu kotimaahan voidaan rahoittaa, on riittävä.

Kaikkien kolmansista maista tulevien kansalaisten kotimaahan paluun yhteisrahoitus on yhdenmukainen Euroopan pakolaisrahaston sääntöjen kanssa. Näihin maihin kuuluvat liittymisneuvotteluja käyvät valtiot ennen kuin liittymisasiakirjan määräykset astuvat voimaan.

Kaikkia kolmansista maista tulevia kansalaisia kohdeltiin samalla tavalla huolimatta siitä, tulivatko he liittymisneuvotteluja käyvistä valtioista tai kuuluivatko he kohderyhmiin, joita koskevia toimenpiteitä Euroopan pakolaisrahasto yhteisrahoitti (vastaanotto, kotouttaminen, palauttaminen).

| 37. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat myönteiset esimerkit kertovat siitä, että oikeudelliset säännökset ja komission ohjaus ovat auttaneet halukkaita jäsenvaltioita luomaan moitteettoman valvontajärjestelmän. |
| --- | --- |

37.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat myönteiset esimerkit kertovat siitä, että oikeudelliset säännökset ja komission ohjaus ovat auttaneet halukkaita jäsenvaltioita luomaan moitteettoman valvontajärjestelmän.

| 39. | Komissio katsoo, että valvontatoimet koskevat kaikkia yhteyksiä jäsenvaltioihin eivätkä vain paikalla tehtyjä käyntejä. Esimerkiksi jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean kokoukset ovat antaneet mahdollisuuden antaa erityisohjausta Euroopan pakolaisrahaston säännöistä.
  Jäsenvaltioiden auttamiseksi komissio perusti ohjelman paikalla tehtävistä käynneistä käytettävissä olevien voimavarojen puitteissa, vaikka Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen oikeudellinen perusta ei tätä edellyttänyt.
  Komissio havaitsi Yhdistyneessä kuningaskunnassa vakavia ongelmia, ja oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto esitti varauman tilanteesta vuosien 2004 ja 2005 vuosikertomuksissa. Komissio esitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 5 prosentin rahoitusoikaisua vuosille 2000 ja 2001, ja Yhdistynyt kuningaskunta hyväksyi tämän. Periaatteen soveltaminen on osoitus jäsenvaltion vastuusta havaittujen puutteiden korjaamisessa. Vuosien 2002–2004 päättämismenettely on vielä kesken.
  Komissio havaitsi valvontakäynnillään Itävallassa, että maalla oli liikaa delegoituja tehtäviä, ja ilmoitti asiasta välittömästi kansallisille viranomaisille. Delegoitujen tehtävien luonnetta muutettiin uudessa tarjouskilpailumenettelyssä, kun sopimuksia uusittiin.
  Tilintarkastustuomioistuimen Italiaa koskevien havaintojen seurauksena komissio suunnitteli kahta toimenpidettä: Euroopan pakolaisrahaston 2000–2004 jälkitarkastus ja valvontakäynti Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen tarkastamiseksi. Jälkitarkastuksessa, jota ollaan parhaillaan päättämässä, tutkitaan yksityiskohtaisesti Euroopan pakolaisrahaston täytäntöönpanoa ja tarkastetaan, että ehdotuspyyntöjä koskevat menettelyt ovat yhdenmukaisia pakolaisrahaston oikeusperustan määräysten kanssa.
  Komissio varmistaa yleisesti, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet korjataan vuosiohjelmia päätettäessä, ja tarvittaessa sen suorittamien valvontakäyntien aikana. |
| --- | --- |

39.

Komissio katsoo, että valvontatoimet koskevat kaikkia yhteyksiä jäsenvaltioihin eivätkä vain paikalla tehtyjä käyntejä. Esimerkiksi jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean kokoukset ovat antaneet mahdollisuuden antaa erityisohjausta Euroopan pakolaisrahaston säännöistä.

Jäsenvaltioiden auttamiseksi komissio perusti ohjelman paikalla tehtävistä käynneistä käytettävissä olevien voimavarojen puitteissa, vaikka Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen oikeudellinen perusta ei tätä edellyttänyt.

Komissio havaitsi Yhdistyneessä kuningaskunnassa vakavia ongelmia, ja oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto esitti varauman tilanteesta vuosien 2004 ja 2005 vuosikertomuksissa. Komissio esitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 5 prosentin rahoitusoikaisua vuosille 2000 ja 2001, ja Yhdistynyt kuningaskunta hyväksyi tämän. Periaatteen soveltaminen on osoitus jäsenvaltion vastuusta havaittujen puutteiden korjaamisessa. Vuosien 2002–2004 päättämismenettely on vielä kesken.

Komissio havaitsi valvontakäynnillään Itävallassa, että maalla oli liikaa delegoituja tehtäviä, ja ilmoitti asiasta välittömästi kansallisille viranomaisille. Delegoitujen tehtävien luonnetta muutettiin uudessa tarjouskilpailumenettelyssä, kun sopimuksia uusittiin.

Tilintarkastustuomioistuimen Italiaa koskevien havaintojen seurauksena komissio suunnitteli kahta toimenpidettä: Euroopan pakolaisrahaston 2000–2004 jälkitarkastus ja valvontakäynti Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen tarkastamiseksi. Jälkitarkastuksessa, jota ollaan parhaillaan päättämässä, tutkitaan yksityiskohtaisesti Euroopan pakolaisrahaston täytäntöönpanoa ja tarkastetaan, että ehdotuspyyntöjä koskevat menettelyt ovat yhdenmukaisia pakolaisrahaston oikeusperustan määräysten kanssa.

Komissio varmistaa yleisesti, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet korjataan vuosiohjelmia päätettäessä, ja tarvittaessa sen suorittamien valvontakäyntien aikana.

MITEN EUROOPAN PAKOLAISRAHASTO VAIKUTTI KANSALLISIIN TOIMIIN TURVAPAIKKAKYSYMYKSISSÄ?

| 41. | Euroopan pakolaisrahaston perustana on ennen kaikkea jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus, jotta pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamiseen, kotouttamiseen ja palauttamiseen liittyvät kustannukset jaetaan tasapuolisesti EU:n sisällä. Neuvoston päätöksessä 2000/596/EY ei ole viittauksia julkisten menojen velvoitteisiin, ja sen vuoksi Euroopan pakolaisrahaston ensimmäiseen vaiheeseen ei sovelleta tuen täydentävyyttä. |
| --- | --- |

41.

Euroopan pakolaisrahaston perustana on ennen kaikkea jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus, jotta pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamiseen, kotouttamiseen ja palauttamiseen liittyvät kustannukset jaetaan tasapuolisesti EU:n sisällä. Neuvoston päätöksessä 2000/596/EY ei ole viittauksia julkisten menojen velvoitteisiin, ja sen vuoksi Euroopan pakolaisrahaston ensimmäiseen vaiheeseen ei sovelleta tuen täydentävyyttä.

| 42. | Komissio ei tehnyt järjestelmällistä vertailua mutta julkaisi joulukuussa 2006 valmisteluasiakirjan (2), jossa tehdään yhteenveto useita kuukausia kattavasta analyysistä Euroopan pakolaisrahaston ohjelmista jäsenvaltioissa. Asiakirjan johtopäätökset perustuvat riippumattomien asiantuntijoiden suorittamaan arviointiin. Asiantuntijoilla on hyvin myönteinen näkemys pakolaisrahaston saavutuksista huolimatta sen rajallisista määrärahoista kyseisenä viiden vuoden jaksona. |
| --- | --- |

42.

Komissio ei tehnyt järjestelmällistä vertailua mutta julkaisi joulukuussa 2006 valmisteluasiakirjan (2), jossa tehdään yhteenveto useita kuukausia kattavasta analyysistä Euroopan pakolaisrahaston ohjelmista jäsenvaltioissa. Asiakirjan johtopäätökset perustuvat riippumattomien asiantuntijoiden suorittamaan arviointiin. Asiantuntijoilla on hyvin myönteinen näkemys pakolaisrahaston saavutuksista huolimatta sen rajallisista määrärahoista kyseisenä viiden vuoden jaksona.

| 43. | Komission suorittama arviointi osoitti, että






  — | vaikeissa olosuhteissa annettiin toimeentulotukea sekä materiaali- ja lääkintäapua suoraan yli 600 000 henkilölle, |
| --- | --- | --- |

43.

Komission suorittama arviointi osoitti, että

—

vaikeissa olosuhteissa annettiin toimeentulotukea sekä materiaali- ja lääkintäapua suoraan yli 600 000 henkilölle,

| — | ohjelmista huolehtineilla organisaatioilla on hyvin myönteinen käsitys pakolaisrahastosta, |
| --- | --- |

—

ohjelmista huolehtineilla organisaatioilla on hyvin myönteinen käsitys pakolaisrahastosta,

| — | koska toimenpiteitä toteuttavilla jäsenvaltioilla on erilaiset määrärahavalmiudet hoitaa turvapaikka-asioita, pakolaisrahastolla on vähitellen kyetty luomaan yhteinen turvapaikkamenettely, jota yhteisön lainsäädäntö säätelee. |
| --- | --- |

—

koska toimenpiteitä toteuttavilla jäsenvaltioilla on erilaiset määrärahavalmiudet hoitaa turvapaikka-asioita, pakolaisrahastolla on vähitellen kyetty luomaan yhteinen turvapaikkamenettely, jota yhteisön lainsäädäntö säätelee.

PÄÄTELMÄT

| 45. | Komissio katsoo, että se on kyennyt turvaamaan Euroopan pakolaisrahaston määrärahojen tasapuolisen jaon vuosina 2000–2004 huolimatta tilastoista johtuvista rajoitteista. Viime kädessä tilastotietojen keruun tavoitteena on arvioida oikein jäsenvaltioiden kokema rasite, niin että Euroopan pakolaisrahaston ohjelmien kustannukset voidaan jakaa tasaisesti Euroopan unionin sisällä. Tilastotietojen laatu on vähitellen paranemassa. |
| --- | --- |

45.

Komissio katsoo, että se on kyennyt turvaamaan Euroopan pakolaisrahaston määrärahojen tasapuolisen jaon vuosina 2000–2004 huolimatta tilastoista johtuvista rajoitteista. Viime kädessä tilastotietojen keruun tavoitteena on arvioida oikein jäsenvaltioiden kokema rasite, niin että Euroopan pakolaisrahaston ohjelmien kustannukset voidaan jakaa tasaisesti Euroopan unionin sisällä. Tilastotietojen laatu on vähitellen paranemassa.

| 46. | Komissio myöntää, että joitakin Euroopan pakolaisrahaston toteuttamissääntöjä julkaistiin huomattavan myöhässä. Toteuttamissäännöt esitettiin ja niistä keskusteltiin jäsenvaltioiden edustajista koostuvassa komiteassa hyvissä ajoin ennen niiden hyväksymistä. Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen aikana määrärahojen jakomenettely oli puutteellinen, ja joitakin selvennyksiä on jo tehty. Komissio katsoo, että vain nykyisellä menettelyllä voidaan varmistaa Euroopan pakolaisrahaston määrärahojen käyttö mahdollisimman nopeasti jäsenvaltioissa yksityiskohtaisten vuosiohjelmien pohjalta, jotka komissio on etukäteen hyväksynyt. |
| --- | --- |

46.

Komissio myöntää, että joitakin Euroopan pakolaisrahaston toteuttamissääntöjä julkaistiin huomattavan myöhässä. Toteuttamissäännöt esitettiin ja niistä keskusteltiin jäsenvaltioiden edustajista koostuvassa komiteassa hyvissä ajoin ennen niiden hyväksymistä. Euroopan pakolaisrahaston ensimmäisen vaiheen aikana määrärahojen jakomenettely oli puutteellinen, ja joitakin selvennyksiä on jo tehty. Komissio katsoo, että vain nykyisellä menettelyllä voidaan varmistaa Euroopan pakolaisrahaston määrärahojen käyttö mahdollisimman nopeasti jäsenvaltioissa yksityiskohtaisten vuosiohjelmien pohjalta, jotka komissio on etukäteen hyväksynyt.

| 47. | Komissio jatkaa pyrkimyksiään selventää Euroopan pakolaisrahaston sääntöjä ja tarjota ohjausta jäsenmaille. Se kuitenkin katsoo, että jäsenvaltioiden erilaiset tavat toteuttaa kansallisia ohjelmia heijastavat ennemminkin eroja toimenpiteiden soveltamisessa kansallisiin tarpeisiin kuin erilaisia tulkintoja rahaston oikeusperustasta. |
| --- | --- |

47.

Komissio jatkaa pyrkimyksiään selventää Euroopan pakolaisrahaston sääntöjä ja tarjota ohjausta jäsenmaille. Se kuitenkin katsoo, että jäsenvaltioiden erilaiset tavat toteuttaa kansallisia ohjelmia heijastavat ennemminkin eroja toimenpiteiden soveltamisessa kansallisiin tarpeisiin kuin erilaisia tulkintoja rahaston oikeusperustasta.

| 48. | Komissio ohjasi ja valvoi jäsenvaltioita, vaikka valvonta ei ollutkaan oikeusperustassa määritetty velvoite. Ensisijainen vastuu ohjelmien toteuttamisesta on kuitenkin jäsenvaltioilla. Komissio voi harjoittaa valvontaa ja jopa määrätä seuraamuksia, mutta se ei itse voi oikaista jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien puutteita tai ongelmia. Tarvittaessa komissio ryhtyy oikeusperustassa määritettyihin kiinteämääräisiin oikaisuihin. |
| --- | --- |

48.

Komissio ohjasi ja valvoi jäsenvaltioita, vaikka valvonta ei ollutkaan oikeusperustassa määritetty velvoite. Ensisijainen vastuu ohjelmien toteuttamisesta on kuitenkin jäsenvaltioilla. Komissio voi harjoittaa valvontaa ja jopa määrätä seuraamuksia, mutta se ei itse voi oikaista jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien puutteita tai ongelmia. Tarvittaessa komissio ryhtyy oikeusperustassa määritettyihin kiinteämääräisiin oikaisuihin.

| 49.–50. | Komissio myöntää julkaisseensa myöhässä Euroopan pakolaisrahaston vuosia 2000–2004 koskevan arvioinnin päätelmät. Jokaisessa jäsenvaltiossa kuitenkin tehtiin vuotuinen arviointi. Euroopan pakolaisrahaston avulla on sen rajallisista määrärahoista huolimatta autettu huomattavaa määrää ihmisiä (600 000). Monissa jäsenmaissa sillä on tuettu turvapaikka-asioita koskevan lainsäädännön ja käytäntöjen sovittamista tai vahvistamista. |
| --- | --- |

49.–50.

Komissio myöntää julkaisseensa myöhässä Euroopan pakolaisrahaston vuosia 2000–2004 koskevan arvioinnin päätelmät. Jokaisessa jäsenvaltiossa kuitenkin tehtiin vuotuinen arviointi. Euroopan pakolaisrahaston avulla on sen rajallisista määrärahoista huolimatta autettu huomattavaa määrää ihmisiä (600 000). Monissa jäsenmaissa sillä on tuettu turvapaikka-asioita koskevan lainsäädännön ja käytäntöjen sovittamista tai vahvistamista.

SUOSITUKSET

| 51. | Komissio jatkaa suosituksen mukaisesti pyrkimyksiään tilastotietojen yhdenmukaistamiseksi. Se pyrkii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan tietojen tehokkaamman tarkistamisen. Komissio katsoo, että on kuitenkin hyväksyttävä vähäinen riski, että tiedot eivät ole laadultaan hyviä ottaen huomioon kerätyn tiedon luonteen.
  Komissio esitti syyskuussa 2005 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista, jonka pitäisi ratkaista tämä ongelma, kunhan sen vaikutus alkaa tuntua turvapaikka-asioita koskevien tietojen keruussa. Komission ja jäsenvaltioiden on vahvistettava yhteistyötään.
  Uusi Euroopan pakolaisrahasto (2008–2013) sisältää toimenpiteitä, jotka lisäävät kykyä tilastojen keräämiseen, analysointiin ja levittämiseen. |
| --- | --- |

51.

Komissio jatkaa suosituksen mukaisesti pyrkimyksiään tilastotietojen yhdenmukaistamiseksi. Se pyrkii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan tietojen tehokkaamman tarkistamisen. Komissio katsoo, että on kuitenkin hyväksyttävä vähäinen riski, että tiedot eivät ole laadultaan hyviä ottaen huomioon kerätyn tiedon luonteen.

Komissio esitti syyskuussa 2005 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista, jonka pitäisi ratkaista tämä ongelma, kunhan sen vaikutus alkaa tuntua turvapaikka-asioita koskevien tietojen keruussa. Komission ja jäsenvaltioiden on vahvistettava yhteistyötään.

Uusi Euroopan pakolaisrahasto (2008–2013) sisältää toimenpiteitä, jotka lisäävät kykyä tilastojen keräämiseen, analysointiin ja levittämiseen.

| 52. | Komissio hyväksyy suosituksen päivitettyjen tilastotietojen käyttämisestä. Se kuitenkin katsoo ottavansa huomioon edellisvuosien tietojen jälkipäivitykset käyttäessään uusinta tietoa viimeisten kolmen vuoden ajalta tarkasteluvuoden määrärahojen kohdentamisessa. Tämä menettely on Euroopan pakolaisrahaston oikeusperustan ja yhteisön talousarvion luonteen mukainen. |
| --- | --- |

52.

Komissio hyväksyy suosituksen päivitettyjen tilastotietojen käyttämisestä. Se kuitenkin katsoo ottavansa huomioon edellisvuosien tietojen jälkipäivitykset käyttäessään uusinta tietoa viimeisten kolmen vuoden ajalta tarkasteluvuoden määrärahojen kohdentamisessa. Tämä menettely on Euroopan pakolaisrahaston oikeusperustan ja yhteisön talousarvion luonteen mukainen.

| 53. | Määrärahojen kohdentamisessa nykyisin käytettävä tilastomenetelmä on tulos neuvoston kanssa käydyistä laajoista ja vaikeista keskusteluista oikeusperustasta käytyjen neuvottelujen aikana. Kiinteämääräisiä summia käytetään jo nyt jossakin määrin (vähimmäismäärä jäsenvaltiota kohden). Komissio arvioi, ettei se voi sitoutua tähän menettelyyn enempää; määrärahoja ei voida kokonaan kohdentaa kiinteämääräisinä, koska silloin asetetaan kyseenalaiseksi Euroopan pakolaisrahaston perustavoite, jonka mukaan pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden aiheuttamien kustannusten rasite jaetaan Euroopan unionin sisällä. |
| --- | --- |

53.

Määrärahojen kohdentamisessa nykyisin käytettävä tilastomenetelmä on tulos neuvoston kanssa käydyistä laajoista ja vaikeista keskusteluista oikeusperustasta käytyjen neuvottelujen aikana. Kiinteämääräisiä summia käytetään jo nyt jossakin määrin (vähimmäismäärä jäsenvaltiota kohden). Komissio arvioi, ettei se voi sitoutua tähän menettelyyn enempää; määrärahoja ei voida kokonaan kohdentaa kiinteämääräisinä, koska silloin asetetaan kyseenalaiseksi Euroopan pakolaisrahaston perustavoite, jonka mukaan pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden aiheuttamien kustannusten rasite jaetaan Euroopan unionin sisällä.

| 54. | Komissio hyväksyy suosituksen neuvottelujen aloittamisesta neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa tukikelpoisuussääntöjen selkeydestä ja täsmällisyydestä. Komissio kuitenkin painottaa sitä, että jo Euroopan pakolaisrahaston oikeusperustasta vuosille 2008–2013 käytyjen neuvottelujen aikana käytiin perinpohjaisia keskusteluja tukikelpoisista ohjelmista ja kohderyhmistä. Kun Euroopan palauttamisrahaston määräykset astuvat voimaan, selviävät kysymykset niistä henkilöistä, joiden paluu kotimaahan voidaan rahoittaa. |
| --- | --- |

54.

Komissio hyväksyy suosituksen neuvottelujen aloittamisesta neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa tukikelpoisuussääntöjen selkeydestä ja täsmällisyydestä. Komissio kuitenkin painottaa sitä, että jo Euroopan pakolaisrahaston oikeusperustasta vuosille 2008–2013 käytyjen neuvottelujen aikana käytiin perinpohjaisia keskusteluja tukikelpoisista ohjelmista ja kohderyhmistä. Kun Euroopan palauttamisrahaston määräykset astuvat voimaan, selviävät kysymykset niistä henkilöistä, joiden paluu kotimaahan voidaan rahoittaa.

---

(1)  Päätös 2000/596/EY, jolla Euroopan pakolaisrahasto perustettiin, tehtiin 28. syyskuuta 2000. Komissio hyväksyi päätöksen K(2001) 736 menojen tukikelpoisuudesta ja kertomukset Euroopan pakolaisrahaston yhteisrahoituksella tehdystä toimenpiteiden toteuttamisesta 20. maaliskuuta 2001. Komissio hyväksyi päätöksen K(2001) 4372 hallinnointi- ja valvontajärjestelmistä sekä rahoituksellisten oikaisujen toteuttamismenettelystä 18. joulukuuta 2001.

(2)  SEC(2006) 1636 Final evaluation of the European Refugee Fund for the period 2000–2004.

---

Oikaisuja

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 178/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 178/24

---

OIKAISUJA

Oikaistaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 2 toimielinten kiinteistömenoista sekä toimielinten vastaukset

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 148, 2. heinäkuuta 2007
  )

(2007/C 178/02)

Sivulla 8, 28 kohdassa:

korvataan:

”Muut toimielimet eivät toimineet tällä tavoin ja komiteat käyttävät yhä hankintaperusteena indeksisidonnaisia vuokria eivätkä kiinteistöjen arvoa.”

seuraavasti:

”Muille toimielimille ei tiedotettu asiasta, ja komiteat käyttävät yhä hankintaperusteena indeksisidonnaisia vuokria eivätkä kiinteistöjen arvoa.”

Sivulla 11, alaviitteessä 31:

korvataan:

”Euroopan parlamentin ja komission asetus (EY) N:o 761/2001”

seuraavasti:

”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 761/2001”.

---