# Europeiska unionens C 145/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 145 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången30 juni 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 145

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången30 juni 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2007/C 145/01 | Rådets resolution av den 25 juni 2007 om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2007–2012) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2007/C 145/01

Rådets resolution av den 25 juni 2007 om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2007–2012)

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | GEMENSAMMA FÖRKLARINGAR |
| | EuropaparlamentetRådetKommissionen |
| 2007/C 145/02 | Gemensam förklaring om praktiska bestämmelser för medbeslutandeförfarandet (artikel 251 i EG-fördraget) | 5 |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 145/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4693 – Veolia/Sulo) (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 145/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4663 – voestalpine/Böhler-Uddeholm) (
  1
  ) | 10 |
| 2007/C 145/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4704 – Bridgepoint/Gambro Healthcare) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 145/06 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 12 |

II   Meddelanden

GEMENSAMMA FÖRKLARINGAR

EuropaparlamentetRådetKommissionen

2007/C 145/02

Gemensam förklaring om praktiska bestämmelser för medbeslutandeförfarandet (artikel 251 i EG-fördraget)

5

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 145/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4693 – Veolia/Sulo) (
  1
  )

1

10

2007/C 145/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4663 – voestalpine/Böhler-Uddeholm) (
  1
  )

1

10

2007/C 145/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4704 – Bridgepoint/Gambro Healthcare) (
  1
  )

1

11

2007/C 145/06

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

12

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 145/07 | Eurons växelkurs | 14 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2007/C 145/08 | Bindande klassificeringsbesked | 15 |
| 2007/C 145/09 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 90/396/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (
  1
  ) | 20 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 145/07

Eurons växelkurs

14

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2007/C 145/08

Bindande klassificeringsbesked

15

2007/C 145/09

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 90/396/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (
  1
  )

1

20

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 145/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4771 – Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 31 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 145/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4771 – Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/1

---

RÅDETS RESOLUTION

av den 25 juni 2007

om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2007–2012)

(2007/C 145/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD BEAKTAR FÖLJANDE

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 februari 2007 om bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: en arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2007–2012), som utgör en av punkterna på den europeiska sociala agendan, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 137 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen har lett till antagandet av en omfattande gemenskapslagstiftning om arbetsmiljö. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 137 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen har lett till antagandet av en omfattande gemenskapslagstiftning om arbetsmiljö.

| (2) | En god arbetsmiljö har inte bara har betydande konsekvenser för den enskilda individen, utan även effekter på ekonomin och medlemsstaterna har i enlighet med Lissabonstrategin bekräftat att arbetsmiljöpolitiken utgör ett viktigt bidrag för att uppnå ekonomisk tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

En god arbetsmiljö har inte bara har betydande konsekvenser för den enskilda individen, utan även effekter på ekonomin och medlemsstaterna har i enlighet med Lissabonstrategin bekräftat att arbetsmiljöpolitiken utgör ett viktigt bidrag för att uppnå ekonomisk tillväxt och sysselsättning.

| (3) | Den europeiska sociala modellen grundas på en väl fungerande ekonomi, en hög nivå på det sociala skyddet och en hög utbildningsnivå samt dialog mellan arbetsmarknadens parter och omfattar således en förstärkning av sysselsättningens kvalitet, särskilt arbetsmiljön. |
| --- | --- |

(3)

Den europeiska sociala modellen grundas på en väl fungerande ekonomi, en hög nivå på det sociala skyddet och en hög utbildningsnivå samt dialog mellan arbetsmarknadens parter och omfattar således en förstärkning av sysselsättningens kvalitet, särskilt arbetsmiljön.

| (4) | Europeiska unionen måste förbättra företagens konkurrenskraft mot bakgrund av de pågående demografiska förändringarna, med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 23 och 24 mars 2001, i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 och i Bryssel den 8 och 9 mars 2007. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska unionen måste förbättra företagens konkurrenskraft mot bakgrund av de pågående demografiska förändringarna, med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Stockholm den 23 och 24 mars 2001, i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 och i Bryssel den 8 och 9 mars 2007.

| (5) | Den nya arbetsmiljöstrategin för gemenskapen (2007–2012) (nedan kallad ”gemenskapsstrategin”) bör främja ytterligare framsteg genom att bygga på resultaten av gemenskapens tidigare arbetsmiljöstrategi (2002–2006), vilken grundades på en helhetssyn på välbefinnande i arbetet och ledde till en nystart för den förebyggande politiken och betydande förbättringar. |
| --- | --- |

(5)

Den nya arbetsmiljöstrategin för gemenskapen (2007–2012) (nedan kallad ”gemenskapsstrategin”) bör främja ytterligare framsteg genom att bygga på resultaten av gemenskapens tidigare arbetsmiljöstrategi (2002–2006), vilken grundades på en helhetssyn på välbefinnande i arbetet och ledde till en nystart för den förebyggande politiken och betydande förbättringar.

| (6) | Genomförandet av befintlig lagstiftning förblir en av de viktigaste skyldigheterna för samtliga medlemsstater, som ett sätt att stimulera skapandet av en hälsosam och säker arbetsmiljö. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandet av befintlig lagstiftning förblir en av de viktigaste skyldigheterna för samtliga medlemsstater, som ett sätt att stimulera skapandet av en hälsosam och säker arbetsmiljö.

| (7) | Siffrorna för olycksfall i arbetet och förekomsten av ohälsa relaterad till arbetet varierar mellan olika medlemsstater och är fortfarande alltför höga i absoluta tal inom vissa sektorer och vissa kategorier arbetstagare, och det är därför viktigt att situationen åtgärdas genom den nya strategin. |
| --- | --- |

(7)

Siffrorna för olycksfall i arbetet och förekomsten av ohälsa relaterad till arbetet varierar mellan olika medlemsstater och är fortfarande alltför höga i absoluta tal inom vissa sektorer och vissa kategorier arbetstagare, och det är därför viktigt att situationen åtgärdas genom den nya strategin.

RÅDET ANTAR DENNA RESOLUTION.

I.

| 1. | Rådet noterar kommissionens uppfattning att de berörda aktörerna, för att kunna uppnå en fortlöpande, hållbar och konstant minskning av antalet arbetsolyckor och ohälsa relaterad till arbetet, bör sträva efter att förverkliga följande:






  a) | Ytterligare tonvikt bör läggas vid genomförandet av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

1.

Rådet noterar kommissionens uppfattning att de berörda aktörerna, för att kunna uppnå en fortlöpande, hållbar och konstant minskning av antalet arbetsolyckor och ohälsa relaterad till arbetet, bör sträva efter att förverkliga följande:

a)

Ytterligare tonvikt bör läggas vid genomförandet av gemenskapslagstiftningen.

| b) | Stöd till efterlevnad av gemenskapslagstiftningen, särskilt i de sektorer och företag som anses riskfyllda och för de mest sårbara kategorierna av arbetstagare. |
| --- | --- |

b)

Stöd till efterlevnad av gemenskapslagstiftningen, särskilt i de sektorer och företag som anses riskfyllda och för de mest sårbara kategorierna av arbetstagare.

| c) | En anpassning av lagstiftningen till den utveckling som skett i arbetslivet och en förenkling av densamma. |
| --- | --- |

c)

En anpassning av lagstiftningen till den utveckling som skett i arbetslivet och en förenkling av densamma.

| d) | Främjande av utarbetandet och genomförandet av nationella strategier. |
| --- | --- |

d)

Främjande av utarbetandet och genomförandet av nationella strategier.

| e) | Skapande av ett klimat där förebyggande folkhälsoarbete och riskminskning värdesätts genom uppmuntran till förändringar i arbetstagarnas beteende samtidigt som arbetsgivarna uppmuntras till att inta en attityd där hälsofrågorna är i fokus. |
| --- | --- |

e)

Skapande av ett klimat där förebyggande folkhälsoarbete och riskminskning värdesätts genom uppmuntran till förändringar i arbetstagarnas beteende samtidigt som arbetsgivarna uppmuntras till att inta en attityd där hälsofrågorna är i fokus.

| f) | Fastställande av metoder för att kartlägga och bedöma nya potentiella risker. |
| --- | --- |

f)

Fastställande av metoder för att kartlägga och bedöma nya potentiella risker.

| g) | Utvärdering av genomförandet av denna gemenskapsstrategi. |
| --- | --- |

g)

Utvärdering av genomförandet av denna gemenskapsstrategi.

| h) | Främjande på internationell nivå av en god arbetsmiljö. |
| --- | --- |

h)

Främjande på internationell nivå av en god arbetsmiljö.

| 2. | Rådet noterar kommissionens uppfattning att en övergripande strategi måste vidareutvecklas för att dessa mål skall uppnås, med beaktande av följande åtgärdsområden:






  a) | De nationella strategierna bör prioritera genomförandet av ett antal instrument som garanterar att lagstiftningen efterlevs i hög utsträckning, särskilt bland de små och medelstora företagen och i högrisksektorer, nämligen






  — | spridning av goda rutiner på lokal nivå, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Rådet noterar kommissionens uppfattning att en övergripande strategi måste vidareutvecklas för att dessa mål skall uppnås, med beaktande av följande åtgärdsområden:

a)

De nationella strategierna bör prioritera genomförandet av ett antal instrument som garanterar att lagstiftningen efterlevs i hög utsträckning, särskilt bland de små och medelstora företagen och i högrisksektorer, nämligen

—

spridning av goda rutiner på lokal nivå,

| — | utbildning, |
| --- | --- |

—

utbildning,

| — | utveckling av enkla verktyg och riktlinjer, |
| --- | --- |

—

utveckling av enkla verktyg och riktlinjer,

| — | bättre tillgång till högkvalitativa tjänster för förebyggande arbete, |
| --- | --- |

—

bättre tillgång till högkvalitativa tjänster för förebyggande arbete,

| — | tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser för yrkesinspektioner, |
| --- | --- |

—

tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser för yrkesinspektioner,

| — | användning av ekonomiska incitament nationellt och på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

—

användning av ekonomiska incitament nationellt och på gemenskapsnivå.

I dessa strategier bör man, om lämpligt och i enlighet med nationella prioriteringar och omständigheter, särskilt ta upp den demografiska utvecklingen, den förebyggande hälsovårdens effektivitet, rehabilitering och återintegrering av arbetstagare, bättre och effektivare genomförande samt att politiken bör göras mer enhetlig.

| b) | I de nationella strategierna bör man försöka fastställa mätbara mål för att minska förekomsten av olycksfall och ohälsa relaterad till arbetet för relevanta kategorier av arbetstagare, typer av företag och/eller sektorer. |
| --- | --- |

b)

I de nationella strategierna bör man försöka fastställa mätbara mål för att minska förekomsten av olycksfall och ohälsa relaterad till arbetet för relevanta kategorier av arbetstagare, typer av företag och/eller sektorer.

| c) | Förbättringen av det administrativa och institutionella regelverket kommer även i fortsättningen att prioriteras nationellt och på gemenskapsnivå och utvärdering har en viktig roll att spela härvidlag. |
| --- | --- |

c)

Förbättringen av det administrativa och institutionella regelverket kommer även i fortsättningen att prioriteras nationellt och på gemenskapsnivå och utvärdering har en viktig roll att spela härvidlag.

| d) | Enhetligheten mellan relevanta politikområden som folkhälsa och sysselsättning och arbetsmiljöstrategin måste förstärkas. |
| --- | --- |

d)

Enhetligheten mellan relevanta politikområden som folkhälsa och sysselsättning och arbetsmiljöstrategin måste förstärkas.

| e) | Nya och befintliga risker på arbetsplatsen leder till ett behov av mer forskning inom exempelvis följande områden:






  — | psykosociala frågor och muskuloskeletala besvär, |
| --- | --- | --- |

e)

Nya och befintliga risker på arbetsplatsen leder till ett behov av mer forskning inom exempelvis följande områden:

—

psykosociala frågor och muskuloskeletala besvär,

| — | farliga ämnen, risker för fortplantningen och risker orsakade av ny teknik, t.ex. nanoteknik, |
| --- | --- |

—

farliga ämnen, risker för fortplantningen och risker orsakade av ny teknik, t.ex. nanoteknik,

| — | risker som uppkommer till följd av nya former för organisationen av arbetet, och |
| --- | --- |

—

risker som uppkommer till följd av nya former för organisationen av arbetet, och

| — | arbetsmiljöstyrning, |
| --- | --- |

—

arbetsmiljöstyrning,

| — | med beaktande av jämställdhetsaspekter. |
| --- | --- |

—

med beaktande av jämställdhetsaspekter.

| f) | Arbetsplatser måste därför utformas på ett sådant sätt att arbetstagarnas anställbarhet säkerställs genom hela arbetslivet. Samtidigt bör arbetsplatser skräddarsys så att äldre och invalidiserade arbetstagares individuella behov kan beaktas. |
| --- | --- |

f)

Arbetsplatser måste därför utformas på ett sådant sätt att arbetstagarnas anställbarhet säkerställs genom hela arbetslivet. Samtidigt bör arbetsplatser skräddarsys så att äldre och invalidiserade arbetstagares individuella behov kan beaktas.

| g) | Förändringar i beteendemönster med avseende på arbetsmiljön behöver främjas på alla utbildningsnivåer och alla områden. |
| --- | --- |

g)

Förändringar i beteendemönster med avseende på arbetsmiljön behöver främjas på alla utbildningsnivåer och alla områden.

| h) | Nya instrument för att mäta de resultat som uppnåtts och de insatser som gjorts av alla intressenter på både nationell och europeisk nivå behöver vidareutvecklas, särskilt genom användning av resultattavlor. |
| --- | --- |

h)

Nya instrument för att mäta de resultat som uppnåtts och de insatser som gjorts av alla intressenter på både nationell och europeisk nivå behöver vidareutvecklas, särskilt genom användning av resultattavlor.

| i) | Det är nödvändigt att öka det internationella samarbetet och att fortsätta att aktivt samarbeta med Internationella arbetsorganisationen, Världshälsoorganisationen och andra internationella organisationer. |
| --- | --- |

i)

Det är nödvändigt att öka det internationella samarbetet och att fortsätta att aktivt samarbeta med Internationella arbetsorganisationen, Världshälsoorganisationen och andra internationella organisationer.

II.

Rådet

| 1. | välkomnar kommissionens meddelande om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2007-2012), |
| --- | --- |

1.

välkomnar kommissionens meddelande om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2007-2012),

| 2. | anser att detta meddelande utgör en värdefull ram för ett fortsatt effektivt genomförande av artikel 137 i EG-fördraget på gemenskapsnivå, |
| --- | --- |

2.

anser att detta meddelande utgör en värdefull ram för ett fortsatt effektivt genomförande av artikel 137 i EG-fördraget på gemenskapsnivå,

| 3. | instämmer i kommissionens åsikt att arbetsmiljön inte bara skyddar arbetstagarnas hälsa och ökar arbetstagarnas motivation utan också är av avgörande betydelse för att stärka företagens konkurrenskraft och produktivitet och bidrar till de sociala trygghetssystemens hållbarhet genom att sänka de sociala och ekonomiska kostnaderna för arbetsolycksfall, incidenter och sjukdomar, |
| --- | --- |

3.

instämmer i kommissionens åsikt att arbetsmiljön inte bara skyddar arbetstagarnas hälsa och ökar arbetstagarnas motivation utan också är av avgörande betydelse för att stärka företagens konkurrenskraft och produktivitet och bidrar till de sociala trygghetssystemens hållbarhet genom att sänka de sociala och ekonomiska kostnaderna för arbetsolycksfall, incidenter och sjukdomar,

| 4. | framhåller att kollektiva skyddsåtgärder och bekämpning av risker vid källan är grundläggande principer för förebyggande, |
| --- | --- |

4.

framhåller att kollektiva skyddsåtgärder och bekämpning av risker vid källan är grundläggande principer för förebyggande,

| 5. | anser att målet för gemenskapens arbetsmiljöstrategi, som grundar sig på en helhetssyn på välbefinnande i arbetet, bör vara en fortlöpande, hållbar och konstant minskning av arbetsolycksfall och ohälsa relaterad till arbetet, |
| --- | --- |

5.

anser att målet för gemenskapens arbetsmiljöstrategi, som grundar sig på en helhetssyn på välbefinnande i arbetet, bör vara en fortlöpande, hållbar och konstant minskning av arbetsolycksfall och ohälsa relaterad till arbetet,

| 6. | stöder kommissionen i dess strävan att minska antalet arbetsolycksfall med 25 % på gemenskapsnivå, med beaktande av medlemsstaternas erfarenheter, omständigheter och möjligheter. |
| --- | --- |

6.

stöder kommissionen i dess strävan att minska antalet arbetsolycksfall med 25 % på gemenskapsnivå, med beaktande av medlemsstaternas erfarenheter, omständigheter och möjligheter.

| 7. | betonar behovet av att






  a) | erkänna betydelsen av ”gott arbete” tillsammans med de principer som detta bygger på, dvs. arbetstagares rättigheter och inflytande, lika möjligheter, skydd av arbetsmiljön och en organisation av arbetet som medger kombination av familjeliv och arbete, |
| --- | --- | --- |

7.

betonar behovet av att

a)

erkänna betydelsen av ”gott arbete” tillsammans med de principer som detta bygger på, dvs. arbetstagares rättigheter och inflytande, lika möjligheter, skydd av arbetsmiljön och en organisation av arbetet som medger kombination av familjeliv och arbete,

| b) | beakta nya utmaningar, till exempel de demografiska förändringarna och den allt äldre arbetskraften, nya sysselsättningstendenser och nya och ökande strömmar av migranter till och inom Europa, |
| --- | --- |

b)

beakta nya utmaningar, till exempel de demografiska förändringarna och den allt äldre arbetskraften, nya sysselsättningstendenser och nya och ökande strömmar av migranter till och inom Europa,

| c) | — | säkerställa en modern och effektiv lagstiftningsram för arbetsmiljön |
| --- | --- | --- |

c)

—

säkerställa en modern och effektiv lagstiftningsram för arbetsmiljön

| — | garantera ett korrekt genomförande av gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

—

garantera ett korrekt genomförande av gemenskapslagstiftningen,

| — | förenkla gemenskapslagstiftningen utan någon sänkning av den redan införda skyddsnivån, och |
| --- | --- |

—

förenkla gemenskapslagstiftningen utan någon sänkning av den redan införda skyddsnivån, och

| — | anpassa gemenskapslagstiftningen till förändringar på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

anpassa gemenskapslagstiftningen till förändringar på arbetsplatsen,

| d) | öka medvetenheten hos de berörda om behovet av rehabilitering och återintegrering av arbetstagare som under en längre tid varit frånvarande från arbetet till följd av arbetsolycksfall, ohälsa eller funktionshinder, |
| --- | --- |

d)

öka medvetenheten hos de berörda om behovet av rehabilitering och återintegrering av arbetstagare som under en längre tid varit frånvarande från arbetet till följd av arbetsolycksfall, ohälsa eller funktionshinder,

| e) | göra ytterligare insatser, inklusive lämna ekonomiska incitament, för att bidra till ändrade attityder till förmån för en integrerad hantering av arbetsmiljöfrågor vid företagen som präglas av större delaktighet, |
| --- | --- |

e)

göra ytterligare insatser, inklusive lämna ekonomiska incitament, för att bidra till ändrade attityder till förmån för en integrerad hantering av arbetsmiljöfrågor vid företagen som präglas av större delaktighet,

| f) | uppmana Europeiska arbetsmiljöbyrån att främja utbyte av information och goda lösningar och att vid sitt riskcentrum ta fram högkvalitativ information om de specifika utmaningarna. Bredare samhällsekonomiska trender och idéer bör beaktas i ökad utsträckning, |
| --- | --- |

f)

uppmana Europeiska arbetsmiljöbyrån att främja utbyte av information och goda lösningar och att vid sitt riskcentrum ta fram högkvalitativ information om de specifika utmaningarna. Bredare samhällsekonomiska trender och idéer bör beaktas i ökad utsträckning,

| 8. | uppmanar medlemsstaterna att






  a) | utveckla och genomföra enhetliga nationella arbetsmiljöstrategier som är anpassade till nationella omständigheter, i samarbete med arbetsmarknadens parter och, när så är lämpligt, med mätbara mål som skall fastställas i detta sammanhang för att ytterligare minska antalet arbetsolycksfall och förekomsten av ohälsa relaterad till arbetet särskilt inom de verksamhetssektorer där den ligger över genomsnittet, |
| --- | --- | --- |

8.

uppmanar medlemsstaterna att

a)

utveckla och genomföra enhetliga nationella arbetsmiljöstrategier som är anpassade till nationella omständigheter, i samarbete med arbetsmarknadens parter och, när så är lämpligt, med mätbara mål som skall fastställas i detta sammanhang för att ytterligare minska antalet arbetsolycksfall och förekomsten av ohälsa relaterad till arbetet särskilt inom de verksamhetssektorer där den ligger över genomsnittet,

| b) | i lämplig utsträckning ge de nationella systemen för socialt skydd och för sjuk- och hälsovård en aktivare roll när det gäller att förbättra förebyggande insatser och att rehabilitera och återintegrera arbetstagare, |
| --- | --- |

b)

i lämplig utsträckning ge de nationella systemen för socialt skydd och för sjuk- och hälsovård en aktivare roll när det gäller att förbättra förebyggande insatser och att rehabilitera och återintegrera arbetstagare,

| c) | överväga att använda sig av de möjligheter som gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet (Progress), Europeiska socialfonden och andra gemenskapsfonder erbjuder för att främja gemenskapens strategi, |
| --- | --- |

c)

överväga att använda sig av de möjligheter som gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet (Progress), Europeiska socialfonden och andra gemenskapsfonder erbjuder för att främja gemenskapens strategi,

| d) | uppmuntra nationella forskningscentrum att utbyta information och samarbeta om sina program på nationell och europeisk nivå, med tyngdpunkt på problemlösning och snabb förmedling av resultaten till företagen, särskilt små och medelstora företag, |
| --- | --- |

d)

uppmuntra nationella forskningscentrum att utbyta information och samarbeta om sina program på nationell och europeisk nivå, med tyngdpunkt på problemlösning och snabb förmedling av resultaten till företagen, särskilt små och medelstora företag,

| e) | öka medvetenheten genom att förbättra information, utbildning och deltagande för arbetstagare, tillhandahålla enkel vägledning, särskilt för små företag, och genom att analysera och sprida exempel på god praxis, särskilt genom att de berörda parterna arbetar i nätverk på lokal nivå, |
| --- | --- |

e)

öka medvetenheten genom att förbättra information, utbildning och deltagande för arbetstagare, tillhandahålla enkel vägledning, särskilt för små företag, och genom att analysera och sprida exempel på god praxis, särskilt genom att de berörda parterna arbetar i nätverk på lokal nivå,

| f) | främja en systematisk taktik för välbefinnande i arbetet genom initiativ för att uppnå kvalitet i arbetet och genom att särskilt integrera arbetsmiljöfrågor, livslångt lärande och jämställdhetsfrågor i företagsstyrning och på alla utbildningsnivåer, |
| --- | --- |

f)

främja en systematisk taktik för välbefinnande i arbetet genom initiativ för att uppnå kvalitet i arbetet och genom att särskilt integrera arbetsmiljöfrågor, livslångt lärande och jämställdhetsfrågor i företagsstyrning och på alla utbildningsnivåer,

| g) | säkerställa bättre och effektivare genomförande i alla medlemsstater och vidta lämpliga åtgärder för att ge yrkesinspektionerna tillräckliga resurser, |
| --- | --- |

g)

säkerställa bättre och effektivare genomförande i alla medlemsstater och vidta lämpliga åtgärder för att ge yrkesinspektionerna tillräckliga resurser,

| h) | fortsätta genomförandet av Internationella arbetsorganisationens övergripande strategi på arbetsmiljöområdet, som antogs under 2003, med alla lämpliga medel, |
| --- | --- |

h)

fortsätta genomförandet av Internationella arbetsorganisationens övergripande strategi på arbetsmiljöområdet, som antogs under 2003, med alla lämpliga medel,

| i) | ägna särskild uppmärksamhet åt nya tendenser i arbetslivet, som ökat egenföretagande, ökat utnyttjande av outsourcing, underleverantörer och migrerande och utstationerade arbetstagare, |
| --- | --- |

i)

ägna särskild uppmärksamhet åt nya tendenser i arbetslivet, som ökat egenföretagande, ökat utnyttjande av outsourcing, underleverantörer och migrerande och utstationerade arbetstagare,

| 9. | uppmanar kommissionen att






  a) | främja arbetsmiljön genom att vidta lämpliga åtgärder med tanke på förändringar i arbetsvärlden, |
| --- | --- | --- |

9.

uppmanar kommissionen att

a)

främja arbetsmiljön genom att vidta lämpliga åtgärder med tanke på förändringar i arbetsvärlden,

| b) | sörja för bättre samarbete med och mellan olika organisationer och kommittéer, t.ex. rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, yrkesinspektörskommittén, Europeiska arbetsmiljöbyrån och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor och beakta information från dessa organisationer och kommittéer vid utvecklingen av ny politik och lagstiftning på detta område, |
| --- | --- |

b)

sörja för bättre samarbete med och mellan olika organisationer och kommittéer, t.ex. rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, yrkesinspektörskommittén, Europeiska arbetsmiljöbyrån och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor och beakta information från dessa organisationer och kommittéer vid utvecklingen av ny politik och lagstiftning på detta område,

| c) | fortsätta att övervaka och stödja genomförandet av lagstiftningen i samtliga medlemsstater, |
| --- | --- |

c)

fortsätta att övervaka och stödja genomförandet av lagstiftningen i samtliga medlemsstater,

| d) | tillsammans med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor och arbetsmarknadens parter utarbeta handledningar, särskilt för små och medelstora företag, om hur direktiven bör tillämpas, |
| --- | --- |

d)

tillsammans med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor och arbetsmarknadens parter utarbeta handledningar, särskilt för små och medelstora företag, om hur direktiven bör tillämpas,

| e) | förbättra samordningen med annan gemenskapspolitik, särskilt i fråga om tillverkning och marknadsföring av arbetsutrustning och kemikalier samt folkhälsopolitik, utbildningspolitik och politik mot diskriminering, |
| --- | --- |

e)

förbättra samordningen med annan gemenskapspolitik, särskilt i fråga om tillverkning och marknadsföring av arbetsutrustning och kemikalier samt folkhälsopolitik, utbildningspolitik och politik mot diskriminering,

| f) | uppmuntra utbyte av åsikter och erfarenheter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor när det gäller nationella strategier, |
| --- | --- |

f)

uppmuntra utbyte av åsikter och erfarenheter i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor när det gäller nationella strategier,

| g) | genom stöd från rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor förbättra genomförandet av artikel 7 i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (1) vad avser de förebyggande åtgärdernas kvalitet, omfattning och tillgänglighet, |
| --- | --- |

g)

genom stöd från rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor förbättra genomförandet av artikel 7 i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (1) vad avser de förebyggande åtgärdernas kvalitet, omfattning och tillgänglighet,

| h) | fastställa gemensamma metoder för utvärdering av de särskilda arbetsmiljödirektiven i nära samarbete med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor och intensifiera ansträngningarna att ytterligare förbättra och förenkla den administrativa ramen och regelverket, med beaktande av de mål som fastställdes av Europeiska rådet i Bryssel den 8 och 9 mars 2007 och kommissionens verksamhet för att minska de administrativa bördorna, utan att sänka den nuvarande skyddsnivån, med lämplig uppmärksamhet på mikroföretagens behov inom ramen för denna lagstiftning, |
| --- | --- |

h)

fastställa gemensamma metoder för utvärdering av de särskilda arbetsmiljödirektiven i nära samarbete med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor och intensifiera ansträngningarna att ytterligare förbättra och förenkla den administrativa ramen och regelverket, med beaktande av de mål som fastställdes av Europeiska rådet i Bryssel den 8 och 9 mars 2007 och kommissionens verksamhet för att minska de administrativa bördorna, utan att sänka den nuvarande skyddsnivån, med lämplig uppmärksamhet på mikroföretagens behov inom ramen för denna lagstiftning,

| i) | säkerställa att ny lagstiftning som följer av denna gemenskapsstrategi är förenlig med de principer om bättre lagstiftning som bekräftades av Europeiska rådet den 8 och 9 mars 2007 och därför om lämpligt åtföljs av en effektiv konsekvensbedömning, |
| --- | --- |

i)

säkerställa att ny lagstiftning som följer av denna gemenskapsstrategi är förenlig med de principer om bättre lagstiftning som bekräftades av Europeiska rådet den 8 och 9 mars 2007 och därför om lämpligt åtföljs av en effektiv konsekvensbedömning,

| j) | samarbeta med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för att utreda hur arbetsgivarna kan samarbeta när flera nivåer av underleverantörer förekommer samtidigt på en arbetsplats, |
| --- | --- |

j)

samarbeta med rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor för att utreda hur arbetsgivarna kan samarbeta när flera nivåer av underleverantörer förekommer samtidigt på en arbetsplats,

| k) | samarbeta med de lagstiftande myndigheterna vid inrättandet av ett lämpligt europeiskt statistiskt system på arbetsmiljöområdet, varvid hänsyn skall tas till de olika nationella systemen och ytterligare administrativa bördor undvikas, |
| --- | --- |

k)

samarbeta med de lagstiftande myndigheterna vid inrättandet av ett lämpligt europeiskt statistiskt system på arbetsmiljöområdet, varvid hänsyn skall tas till de olika nationella systemen och ytterligare administrativa bördor undvikas,

| 10. | uppmanar arbetsmarknadens parter att






  a) | i samband med den sektoriella dialogen mellan arbetsmarknadens parter utarbeta initiativ och se till att arbetstagarrepresentanterna ges större möjligheter att delta i den systematiska hanteringen av arbetsmiljörisker, |
| --- | --- | --- |

10.

uppmanar arbetsmarknadens parter att

a)

i samband med den sektoriella dialogen mellan arbetsmarknadens parter utarbeta initiativ och se till att arbetstagarrepresentanterna ges större möjligheter att delta i den systematiska hanteringen av arbetsmiljörisker,

| b) | ta aktiv del i spridandet av de grundläggande principerna i gemenskapsstrategin på europeisk, nationell och regional nivå samt vid de enskilda företagen, |
| --- | --- |

b)

ta aktiv del i spridandet av de grundläggande principerna i gemenskapsstrategin på europeisk, nationell och regional nivå samt vid de enskilda företagen,

| c) | aktivt samarbeta med de egna ländernas myndigheter i frågor som rör utveckling och genomförande av nationella arbetsmiljöstrategier, |
| --- | --- |

c)

aktivt samarbeta med de egna ländernas myndigheter i frågor som rör utveckling och genomförande av nationella arbetsmiljöstrategier,

| d) | på arbetsplatsen främja och ge publicitet åt korrekt tillämpning av principerna för förebyggande av arbetsmiljörisker, |
| --- | --- |

d)

på arbetsplatsen främja och ge publicitet åt korrekt tillämpning av principerna för förebyggande av arbetsmiljörisker,

| e) | fortsätta med förhandlingarna om förebyggande av våld och trakasserier på arbetsplatsen och beakta slutsatserna av utvärderingen av tillämpningen av det europeiska ramavtalet om arbetsrelaterad stress, |
| --- | --- |

e)

fortsätta med förhandlingarna om förebyggande av våld och trakasserier på arbetsplatsen och beakta slutsatserna av utvärderingen av tillämpningen av det europeiska ramavtalet om arbetsrelaterad stress,

| f) | både nationellt och på gemenskapsnivå utöka det tekniska biståndet till och utbildningen av arbetstagarrepresentanter med arbetsmiljöuppgifter och arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

f)

både nationellt och på gemenskapsnivå utöka det tekniska biståndet till och utbildningen av arbetstagarrepresentanter med arbetsmiljöuppgifter och arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag.

---

(1)  EUT L 183, 29.6.1989, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

---

II Meddelanden

GEMENSAMMA FÖRKLARINGAR

Europaparlamentet Rådet Kommissionen

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/5

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM PRAKTISKA BESTÄMMELSER FÖR MEDBESLUTANDEFÖRFARANDET (ARTIKEL 251 I EG-FÖRDRAGET)

(2007/C 145/02)

ALLMÄNNA PRINCIPER

| 1. | Europaparlamentet, rådet och kommissionen, nedan gemensamt kallade ”institutionerna”, konstaterar att det nuvarande förfarandet med kontakter mellan rådets ordförandeskap, kommissionen och ordförandena i behöriga utskott och/eller Europaparlamentets föredragande och mellan ordförandena i förlikningskommittén, har visat sig vara effektivt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen, nedan gemensamt kallade ”institutionerna”, konstaterar att det nuvarande förfarandet med kontakter mellan rådets ordförandeskap, kommissionen och ordförandena i behöriga utskott och/eller Europaparlamentets föredragande och mellan ordförandena i förlikningskommittén, har visat sig vara effektivt.

| 2. | Institutionerna bekräftar att detta förfarande, som har utvecklats under alla skeden i medbeslutandeförfarandet, även i fortsättningen måste främjas. Institutionerna åtar sig att se över sina arbetsmetoder för att ännu mer effektivt utnyttja alla de möjligheter som medbeslutandeförfarandet ger, såsom detta fastställs i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Institutionerna bekräftar att detta förfarande, som har utvecklats under alla skeden i medbeslutandeförfarandet, även i fortsättningen måste främjas. Institutionerna åtar sig att se över sina arbetsmetoder för att ännu mer effektivt utnyttja alla de möjligheter som medbeslutandeförfarandet ger, såsom detta fastställs i EG-fördraget.

| 3. | Denna gemensamma förklaring förtydligar dessa arbetsmetoder och förklarar hur de skall tillämpas i praktiken. Den kompletterar det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” (1), särskilt dess bestämmelser om medbeslutandeförfarandet. Institutionerna åtar sig att fullt ut respektera dessa åtaganden i linje med principerna om öppenhet, ansvarighet och effektivitet. Institutionerna bör i detta avseende ägna särskild uppmärksamhet åt att framsteg görs när det gäller förenklingsförslag, med full respekt för gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

3.

Denna gemensamma förklaring förtydligar dessa arbetsmetoder och förklarar hur de skall tillämpas i praktiken. Den kompletterar det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” (1), särskilt dess bestämmelser om medbeslutandeförfarandet. Institutionerna åtar sig att fullt ut respektera dessa åtaganden i linje med principerna om öppenhet, ansvarighet och effektivitet. Institutionerna bör i detta avseende ägna särskild uppmärksamhet åt att framsteg görs när det gäller förenklingsförslag, med full respekt för gemenskapens regelverk.

| 4. | Institutionerna skall samarbeta lojalt under hela förfarandet för att så långt möjligt närma sina respektive ståndpunkter till varandra, så att rättsakten i fråga, när det är lämpligt, kan antas i ett tidigt skede av förfarandet. |
| --- | --- |

4.

Institutionerna skall samarbeta lojalt under hela förfarandet för att så långt möjligt närma sina respektive ståndpunkter till varandra, så att rättsakten i fråga, när det är lämpligt, kan antas i ett tidigt skede av förfarandet.

| 5. | För att uppnå detta mål skall de samarbeta genom lämpliga interinstitutionella kontakter för att följa hur arbetet utvecklas och analysera graden av överensstämmelse i alla skeden av medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

5.

För att uppnå detta mål skall de samarbeta genom lämpliga interinstitutionella kontakter för att följa hur arbetet utvecklas och analysera graden av överensstämmelse i alla skeden av medbeslutandeförfarandet.

| 6. | Institutionerna åtar sig att, i enlighet med sina arbetsordningar, regelbundet utbyta information om hur medbeslutandeärendena utvecklas. De skall i största möjliga utsträckning se till att deras respektive arbetsscheman samordnas, så att förfarandena kan genomföras på ett sammanhängande och överensstämmande sätt. De kommer därför att sträva efter att inrätta en vägledande tidtabell över de olika steg som leder fram till det slutliga antagandet av olika lagstiftningsförslag, med full respekt för beslutsfattandets politiska karaktär. |
| --- | --- |

6.

Institutionerna åtar sig att, i enlighet med sina arbetsordningar, regelbundet utbyta information om hur medbeslutandeärendena utvecklas. De skall i största möjliga utsträckning se till att deras respektive arbetsscheman samordnas, så att förfarandena kan genomföras på ett sammanhängande och överensstämmande sätt. De kommer därför att sträva efter att inrätta en vägledande tidtabell över de olika steg som leder fram till det slutliga antagandet av olika lagstiftningsförslag, med full respekt för beslutsfattandets politiska karaktär.

| 7. | Institutionernas samarbete inom ramen för medbeslutandeförfarandet sker ofta som trepartsmöten. Detta system med trepartsmöten har visat sig vara effektivt och flexibelt eftersom det avsevärt ökar möjligheterna att uppnå enighet vid första och andra behandlingen och bidrar till att förbereda arbetet i förlikningskommittén. |
| --- | --- |

7.

Institutionernas samarbete inom ramen för medbeslutandeförfarandet sker ofta som trepartsmöten. Detta system med trepartsmöten har visat sig vara effektivt och flexibelt eftersom det avsevärt ökar möjligheterna att uppnå enighet vid första och andra behandlingen och bidrar till att förbereda arbetet i förlikningskommittén.

| 8. | Sådana trepartsmöten är vanligtvis informella. De kan anordnas i alla skeden av förfarandet och med olika företrädare beroende på den diskussion som skall föras. Varje institution kommer att i enlighet med sin arbetsordning utse sina företrädare för varje möte, fastställa sina förhandlingsmandat och i god tid informera övriga institutioner om de praktiska detaljerna för mötena. |
| --- | --- |

8.

Sådana trepartsmöten är vanligtvis informella. De kan anordnas i alla skeden av förfarandet och med olika företrädare beroende på den diskussion som skall föras. Varje institution kommer att i enlighet med sin arbetsordning utse sina företrädare för varje möte, fastställa sina förhandlingsmandat och i god tid informera övriga institutioner om de praktiska detaljerna för mötena.

| 9. | Varje utkast till kompromisstext som läggs fram för diskussion vid ett kommande möte skall, så långt det är möjligt, i förväg översändas till samtliga deltagare. För att öka insynen skall trepartsmöten som anordnas inom Europaparlamentet och rådet kungöras, i den mån detta är praktiskt möjligt. |
| --- | --- |

9.

Varje utkast till kompromisstext som läggs fram för diskussion vid ett kommande möte skall, så långt det är möjligt, i förväg översändas till samtliga deltagare. För att öka insynen skall trepartsmöten som anordnas inom Europaparlamentet och rådet kungöras, i den mån detta är praktiskt möjligt.

| 10. | Rådets ordförandeskap kommer att sträva efter att delta i sammanträdena i parlamentsutskotten. Det kommer att ingående behandla varje begäran det mottar om att tillhandahålla information beträffande rådets ståndpunkt, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

10.

Rådets ordförandeskap kommer att sträva efter att delta i sammanträdena i parlamentsutskotten. Det kommer att ingående behandla varje begäran det mottar om att tillhandahålla information beträffande rådets ståndpunkt, när så är lämpligt.

FÖRSTA BEHANDLINGEN

| 11. | Institutionerna skall samarbeta lojalt för att så långt som möjligt närma sina respektive ståndpunkter till varandra så att rättsakter om möjligt kan antas vid första behandlingen. |
| --- | --- |

11.

Institutionerna skall samarbeta lojalt för att så långt som möjligt närma sina respektive ståndpunkter till varandra så att rättsakter om möjligt kan antas vid första behandlingen.

Enighet vid första behandlingen i Europaparlamentet

| 12. | Lämpliga kontakter skall etableras för att underlätta arbetet vid första behandlingen. |
| --- | --- |

12.

Lämpliga kontakter skall etableras för att underlätta arbetet vid första behandlingen.

| 13. | Kommissionen skall underlätta sådana kontakter och utöva sin initiativrätt på ett konstruktivt sätt i syfte att närma Europaparlamentets och rådets ståndpunkter till varandra, med vederbörlig hänsyn till den interinstitutionella balansen och den roll fördraget tilldelar den. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen skall underlätta sådana kontakter och utöva sin initiativrätt på ett konstruktivt sätt i syfte att närma Europaparlamentets och rådets ståndpunkter till varandra, med vederbörlig hänsyn till den interinstitutionella balansen och den roll fördraget tilldelar den.

| 14. | Om enighet uppnås genom informella förhandlingar i trepartsmöten, skall Corepers ordförande, i en skrivelse till ordföranden för det berörda parlamentsutskottet, i detalj redogöra för innehållet i överenskommelsen i form av ändringar av kommissionens förslag. I skrivelsen skall det anges att rådet är villigt att acceptera denna överenskommelse, med förbehåll för juristlingvisternas granskning, om den bekräftas vid omröstningen i plenum. En kopia av skrivelsen skall vidarebefordras till kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Om enighet uppnås genom informella förhandlingar i trepartsmöten, skall Corepers ordförande, i en skrivelse till ordföranden för det berörda parlamentsutskottet, i detalj redogöra för innehållet i överenskommelsen i form av ändringar av kommissionens förslag. I skrivelsen skall det anges att rådet är villigt att acceptera denna överenskommelse, med förbehåll för juristlingvisternas granskning, om den bekräftas vid omröstningen i plenum. En kopia av skrivelsen skall vidarebefordras till kommissionen.

| 15. | I detta sammanhang bör, när ett ärende är på väg att avslutas vid första behandlingen, information om avsikten att ingå en överenskommelse lämnas så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

15.

I detta sammanhang bör, när ett ärende är på väg att avslutas vid första behandlingen, information om avsikten att ingå en överenskommelse lämnas så snabbt som möjligt.

Enighet i samband med utarbetandet av rådets gemensamma ståndpunkt

| 16. | Om enighet inte har uppnåtts vid Europaparlamentets första behandling kan kontakterna fortsätta för att uppnå enighet i samband med utarbetandet av den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

16.

Om enighet inte har uppnåtts vid Europaparlamentets första behandling kan kontakterna fortsätta för att uppnå enighet i samband med utarbetandet av den gemensamma ståndpunkten.

| 17. | Kommissionen skall underlätta sådana kontakter och utöva sin initiativrätt på ett konstruktivt sätt i syfte att närma Europaparlamentets och rådets ståndpunkter till varandra, med vederbörlig hänsyn till den interinstitutionella balansen och den roll fördraget tilldelar den. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen skall underlätta sådana kontakter och utöva sin initiativrätt på ett konstruktivt sätt i syfte att närma Europaparlamentets och rådets ståndpunkter till varandra, med vederbörlig hänsyn till den interinstitutionella balansen och den roll fördraget tilldelar den.

| 18. | Om enighet uppnås i detta skede skall det berörda parlamentsutskottets ordförande i en skrivelse till Corepers ordförande ange sin rekommendation till plenarsammanträdet att godkänna rådets gemensamma ståndpunkt utan ändringar, med förbehåll för rådets bekräftelse av den gemensamma ståndpunkten och juristlingvisternas granskning. En kopia av skrivelsen skall vidarebefordras till kommissionen. |
| --- | --- |

18.

Om enighet uppnås i detta skede skall det berörda parlamentsutskottets ordförande i en skrivelse till Corepers ordförande ange sin rekommendation till plenarsammanträdet att godkänna rådets gemensamma ståndpunkt utan ändringar, med förbehåll för rådets bekräftelse av den gemensamma ståndpunkten och juristlingvisternas granskning. En kopia av skrivelsen skall vidarebefordras till kommissionen.

ANDRA BEHANDLINGEN

| 19. | Rådet skall så klart och tydligt som möjligt i sin motivering redogöra för grunderna för antagandet av dess gemensamma ståndpunkt. Europaparlamentet skall vid sin andra behandling ta största möjliga hänsyn till dessa grunder och till kommissionens ståndpunkt. |
| --- | --- |

19.

Rådet skall så klart och tydligt som möjligt i sin motivering redogöra för grunderna för antagandet av dess gemensamma ståndpunkt. Europaparlamentet skall vid sin andra behandling ta största möjliga hänsyn till dessa grunder och till kommissionens ståndpunkt.

| 20. | Innan rådet översänder den gemensamma ståndpunkten skall det sträva efter att i samråd med Europaparlamentet och kommissionen fastställa datum för när den skall översändas i syfte att garantera att lagstiftningsförfarandet blir så effektivt som möjligt vid andra behandlingen. |
| --- | --- |

20.

Innan rådet översänder den gemensamma ståndpunkten skall det sträva efter att i samråd med Europaparlamentet och kommissionen fastställa datum för när den skall översändas i syfte att garantera att lagstiftningsförfarandet blir så effektivt som möjligt vid andra behandlingen.

Enighet vid andra behandlingen i Europaparlamentet

| 21. | Lämpliga kontakter kommer att fortsätta så snart rådets gemensamma ståndpunkt översänts till Europaparlamentet i syfte att öka förståelsen av de respektive ståndpunkterna och därigenom kunna avsluta lagstiftningsförfarandet så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

21.

Lämpliga kontakter kommer att fortsätta så snart rådets gemensamma ståndpunkt översänts till Europaparlamentet i syfte att öka förståelsen av de respektive ståndpunkterna och därigenom kunna avsluta lagstiftningsförfarandet så snabbt som möjligt.

| 22. | Kommissionen skall underlätta sådana kontakter och yttra sig i syfte att närma Europaparlamentets och rådets ståndpunkter till varandra, med vederbörlig hänsyn till den interinstitutionella balansen och den roll fördraget tilldelar den. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen skall underlätta sådana kontakter och yttra sig i syfte att närma Europaparlamentets och rådets ståndpunkter till varandra, med vederbörlig hänsyn till den interinstitutionella balansen och den roll fördraget tilldelar den.

| 23. | Om enighet uppnås genom informella förhandlingar i trepartsmöten, skall Corepers ordförande, i en skrivelse till ordföranden för det berörda parlamentsutskottet, i detalj redogöra för innehållet i överenskommelsen, i form av ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt. I skrivelsen skall det anges att rådet är villigt att acceptera denna överenskommelse, med förbehåll för juristlingvisternas granskning, om den bekräftas vid omröstningen i plenum. En kopia av skrivelsen skall vidarebefordras till kommissionen. |
| --- | --- |

23.

Om enighet uppnås genom informella förhandlingar i trepartsmöten, skall Corepers ordförande, i en skrivelse till ordföranden för det berörda parlamentsutskottet, i detalj redogöra för innehållet i överenskommelsen, i form av ändringar av rådets gemensamma ståndpunkt. I skrivelsen skall det anges att rådet är villigt att acceptera denna överenskommelse, med förbehåll för juristlingvisternas granskning, om den bekräftas vid omröstningen i plenum. En kopia av skrivelsen skall vidarebefordras till kommissionen.

FÖRLIKNING

| 24. | Om det klart framgår att rådet inte kommer att kunna godkänna alla Europaparlamentets ändringar vid andra behandlingen, och när rådet är berett att tillkännage sin ståndpunkt, kommer ett första trepartsmöte att anordnas. Varje institution kommer att i enlighet med sin arbetsordning utse sina företrädare för varje möte och fastställa sina förhandlingsmandat. Kommissionen kommer att så snart som möjligt underrätta de båda delegationerna om hur den avser att yttra sig om Europaparlamentets ändringar vid andra behandlingen. |
| --- | --- |

24.

Om det klart framgår att rådet inte kommer att kunna godkänna alla Europaparlamentets ändringar vid andra behandlingen, och när rådet är berett att tillkännage sin ståndpunkt, kommer ett första trepartsmöte att anordnas. Varje institution kommer att i enlighet med sin arbetsordning utse sina företrädare för varje möte och fastställa sina förhandlingsmandat. Kommissionen kommer att så snart som möjligt underrätta de båda delegationerna om hur den avser att yttra sig om Europaparlamentets ändringar vid andra behandlingen.

| 25. | Trepartsmöten skall hållas under hela förlikningsförfarandet för att lösa de frågor som kvarstår och utarbeta ett underlag för att uppnå enighet i förlikningskommittén. Resultatet av trepartsmötena skall diskuteras och om möjligt godkännas vid de respektive institutionernas sammanträden. |
| --- | --- |

25.

Trepartsmöten skall hållas under hela förlikningsförfarandet för att lösa de frågor som kvarstår och utarbeta ett underlag för att uppnå enighet i förlikningskommittén. Resultatet av trepartsmötena skall diskuteras och om möjligt godkännas vid de respektive institutionernas sammanträden.

| 26. | Förlikningskommittén skall sammankallas av rådets ordförande i samförstånd med Europaparlamentets talman och med vederbörlig hänsyn till fördragets bestämmelser. |
| --- | --- |

26.

Förlikningskommittén skall sammankallas av rådets ordförande i samförstånd med Europaparlamentets talman och med vederbörlig hänsyn till fördragets bestämmelser.

| 27. | Kommissionen skall delta i förlikningsförfarandet och ta alla nödvändiga initiativ för att främja ett närmande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter. Sådana initiativ kan inbegripa utkast till kompromisstexter mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter, med vederbörlig hänsyn till den roll fördraget tilldelar kommissionen. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen skall delta i förlikningsförfarandet och ta alla nödvändiga initiativ för att främja ett närmande av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter. Sådana initiativ kan inbegripa utkast till kompromisstexter mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets ståndpunkter, med vederbörlig hänsyn till den roll fördraget tilldelar kommissionen.

| 28. | Ordförandeskapet i förlikningskommittén skall utövas gemensamt av Europaparlamentets talman och rådets ordförande. Ordförandena skall växelvis leda förlikningskommitténs sammanträden. |
| --- | --- |

28.

Ordförandeskapet i förlikningskommittén skall utövas gemensamt av Europaparlamentets talman och rådets ordförande. Ordförandena skall växelvis leda förlikningskommitténs sammanträden.

| 29. | Datum och dagordningar för förlikningskommitténs sammanträden skall fastställas gemensamt av ordförandena för att säkra ett välfungerande arbete inom förlikningskommittén under hela förlikningsförfarandet. Kommissionen skall rådfrågas angående de datum som föreslagits. Europaparlamentet och rådet skall som en vägledning reservera lämpliga datum för förlikningsförfarandet och informera kommissionen om dessa. |
| --- | --- |

29.

Datum och dagordningar för förlikningskommitténs sammanträden skall fastställas gemensamt av ordförandena för att säkra ett välfungerande arbete inom förlikningskommittén under hela förlikningsförfarandet. Kommissionen skall rådfrågas angående de datum som föreslagits. Europaparlamentet och rådet skall som en vägledning reservera lämpliga datum för förlikningsförfarandet och informera kommissionen om dessa.

| 30. | Ordförandena kan föra upp flera ärenden på dagordningen för ett möte i förlikningskommittén. Utöver huvudfrågan (B-punkt), där enighet ännu inte uppnåtts, kan förlikningsförfaranden beträffande andra frågor inledas och/eller avslutas utan diskussion om dessa punkter (A-punkt). |
| --- | --- |

30.

Ordförandena kan föra upp flera ärenden på dagordningen för ett möte i förlikningskommittén. Utöver huvudfrågan (B-punkt), där enighet ännu inte uppnåtts, kan förlikningsförfaranden beträffande andra frågor inledas och/eller avslutas utan diskussion om dessa punkter (A-punkt).

| 31. | Med beaktande av fördragets bestämmelser om tidsfrister skall Europaparlamentet och rådet, så långt som möjligt, ta hänsyn till de krav som tidsscheman ställer, särskilt vad gäller avbrott inom en institutions verksamhet och val till Europaparlamentet. Avbrott i verksamheten skall under alla omständigheter vara så korta som möjligt. |
| --- | --- |

31.

Med beaktande av fördragets bestämmelser om tidsfrister skall Europaparlamentet och rådet, så långt som möjligt, ta hänsyn till de krav som tidsscheman ställer, särskilt vad gäller avbrott inom en institutions verksamhet och val till Europaparlamentet. Avbrott i verksamheten skall under alla omständigheter vara så korta som möjligt.

| 32. | Förlikningskommittén skall växelvis sammanträda i Europaparlamentets och rådets lokaler för att garantera att de båda institutionerna på ett rättvist sätt bidrar med den utrustning som behövs, inbegripet för tolkning. |
| --- | --- |

32.

Förlikningskommittén skall växelvis sammanträda i Europaparlamentets och rådets lokaler för att garantera att de båda institutionerna på ett rättvist sätt bidrar med den utrustning som behövs, inbegripet för tolkning.

| 33. | Förlikningskommittén skall ha tillgång till kommissionens förslag, rådets gemensamma ståndpunkt, kommissionens yttrande över denna, Europaparlamentets föreslagna ändringar, kommissionens yttrande över dessa samt ett gemensamt arbetsdokument från Europaparlamentets och rådets delegationer. Detta arbetsdokument bör göra det möjligt för användarna att lätt identifiera de frågor som skall diskuteras och att hänvisa till dem på ett effektivt sätt. Kommissionen skall, som en allmän regel, yttra sig inom tre veckor efter den tidpunkt när den officiellt erhållit resultatet från Europaparlamentets omröstning och senast när förlikningsförfarandet inleds. |
| --- | --- |

33.

Förlikningskommittén skall ha tillgång till kommissionens förslag, rådets gemensamma ståndpunkt, kommissionens yttrande över denna, Europaparlamentets föreslagna ändringar, kommissionens yttrande över dessa samt ett gemensamt arbetsdokument från Europaparlamentets och rådets delegationer. Detta arbetsdokument bör göra det möjligt för användarna att lätt identifiera de frågor som skall diskuteras och att hänvisa till dem på ett effektivt sätt. Kommissionen skall, som en allmän regel, yttra sig inom tre veckor efter den tidpunkt när den officiellt erhållit resultatet från Europaparlamentets omröstning och senast när förlikningsförfarandet inleds.

| 34. | Ordförandena får förelägga förlikningskommittén texter för godkännande. |
| --- | --- |

34.

Ordförandena får förelägga förlikningskommittén texter för godkännande.

| 35. | Enighet om ett gemensamt utkast skall fastställas på ett sammanträde i förlikningskommittén eller senare genom skriftväxling mellan ordförandena. En kopia av dessa skrivelser skall vidarebefordras till kommissionen. |
| --- | --- |

35.

Enighet om ett gemensamt utkast skall fastställas på ett sammanträde i förlikningskommittén eller senare genom skriftväxling mellan ordförandena. En kopia av dessa skrivelser skall vidarebefordras till kommissionen.

| 36. | Om förlikningskommittén uppnår enighet om ett gemensamt utkast skall den texten, efter juristlingvisternas slutgranskning, föreläggas ordförandena för formellt godkännande. För att respektera tidsfristerna kan emellertid i undantagsfall ett förslag till gemensamt utkast föreläggas ordförandena för godkännande. |
| --- | --- |

36.

Om förlikningskommittén uppnår enighet om ett gemensamt utkast skall den texten, efter juristlingvisternas slutgranskning, föreläggas ordförandena för formellt godkännande. För att respektera tidsfristerna kan emellertid i undantagsfall ett förslag till gemensamt utkast föreläggas ordförandena för godkännande.

| 37. | Ordförandena skall översända det godkända gemensamma utkastet till Europaparlamentets talman och rådets ordförande i en gemensamt undertecknad skrivelse. Om förlikningskommittén inte kan enas om ett gemensamt utkast, skall ordförandena meddela Europaparlamentets talman och rådets ordförande detta i en gemensamt undertecknad skrivelse. Sådana skrivelser skall betraktas som officiella handlingar. Kopior av sådana skrivelser skall översändas till kommissionen för kännedom. De arbetsdokument som används i förlikningsarbetet kommer att finnas tillgängliga i varje institutions arkiv så snart förfarandet har avslutats. |
| --- | --- |

37.

Ordförandena skall översända det godkända gemensamma utkastet till Europaparlamentets talman och rådets ordförande i en gemensamt undertecknad skrivelse. Om förlikningskommittén inte kan enas om ett gemensamt utkast, skall ordförandena meddela Europaparlamentets talman och rådets ordförande detta i en gemensamt undertecknad skrivelse. Sådana skrivelser skall betraktas som officiella handlingar. Kopior av sådana skrivelser skall översändas till kommissionen för kännedom. De arbetsdokument som används i förlikningsarbetet kommer att finnas tillgängliga i varje institutions arkiv så snart förfarandet har avslutats.

| 38. | Europaparlamentets sekretariat och rådets generalsekretariat skall gemensamt och tillsammans med kommissionens generalsekretariat fungera som förlikningskommitténs sekretariat. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentets sekretariat och rådets generalsekretariat skall gemensamt och tillsammans med kommissionens generalsekretariat fungera som förlikningskommitténs sekretariat.

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| 39. | Om Europaparlamentet eller rådet bedömer det som absolut nödvändigt att förlänga de tidsfrister som avses i artikel 251 i fördraget, skall de meddela detta till ordföranden respektive talmannen i den andra institutionen och kommissionen. |
| --- | --- |

39.

Om Europaparlamentet eller rådet bedömer det som absolut nödvändigt att förlänga de tidsfrister som avses i artikel 251 i fördraget, skall de meddela detta till ordföranden respektive talmannen i den andra institutionen och kommissionen.

| 40. | Om enighet uppnås vid första eller andra behandlingen eller vid förlikningen, skall juristlingvistavdelningarna vid Europaparlamentet och rådet i nära samarbete och gemensamt samförstånd slutgranska den överenskomna texten. |
| --- | --- |

40.

Om enighet uppnås vid första eller andra behandlingen eller vid förlikningen, skall juristlingvistavdelningarna vid Europaparlamentet och rådet i nära samarbete och gemensamt samförstånd slutgranska den överenskomna texten.

| 41. | Inga ändringar får göras i en text som man uppnått enighet om utan uttryckligt och på vederbörlig nivå avgivet godkännande från såväl Europaparlamentet som rådet. |
| --- | --- |

41.

Inga ändringar får göras i en text som man uppnått enighet om utan uttryckligt och på vederbörlig nivå avgivet godkännande från såväl Europaparlamentet som rådet.

| 42. | Slutgranskningen skall göras med vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets och rådets olika förfaranden, särskilt i fråga om tidsfrister för avslutande av interna förfaranden. Institutionerna åtar sig att inte utnyttja de tidsfrister som fastställts för juristlingvisternas slutgranskning av rättsakterna för att på nytt ta upp diskussioner om sakfrågor. |
| --- | --- |

42.

Slutgranskningen skall göras med vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets och rådets olika förfaranden, särskilt i fråga om tidsfrister för avslutande av interna förfaranden. Institutionerna åtar sig att inte utnyttja de tidsfrister som fastställts för juristlingvisternas slutgranskning av rättsakterna för att på nytt ta upp diskussioner om sakfrågor.

| 43. | Europaparlamentet och rådet skall komma överens om en gemensam utformning av de texter som utarbetats gemensamt av dessa institutioner. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet och rådet skall komma överens om en gemensam utformning av de texter som utarbetats gemensamt av dessa institutioner.

| 44. | Institutionerna åtar sig att i största möjliga utsträckning använda gemensamt godkända standardformuleringar i de rättsakter som antagits enligt medbeslutandeförfarandet, särskilt när det gäller bestämmelser om utövande av genomförandebefogenheter (i enlighet med beslutet om kommittéförfarandet (2)), ikraftträdande, införlivande och tillämpning av rättsakter och respekt för kommissionens initiativrätt. |
| --- | --- |

44.

Institutionerna åtar sig att i största möjliga utsträckning använda gemensamt godkända standardformuleringar i de rättsakter som antagits enligt medbeslutandeförfarandet, särskilt när det gäller bestämmelser om utövande av genomförandebefogenheter (i enlighet med beslutet om kommittéförfarandet (2)), ikraftträdande, införlivande och tillämpning av rättsakter och respekt för kommissionens initiativrätt.

| 45. | Institutionerna kommer att sträva efter att hålla en gemensam presskonferens för att meddela att lagstiftningsprocessen har utmynnat i ny lagstiftning vid första eller andra behandlingen eller vid förlikningen. De kommer också att sträva efter att utarbeta gemensamma pressmeddelanden. |
| --- | --- |

45.

Institutionerna kommer att sträva efter att hålla en gemensam presskonferens för att meddela att lagstiftningsprocessen har utmynnat i ny lagstiftning vid första eller andra behandlingen eller vid förlikningen. De kommer också att sträva efter att utarbeta gemensamma pressmeddelanden.

| 46. | När Europaparlamentet och rådet har antagit en rättsakt i enlighet med medbeslutandeförfarandet skall texten för undertecknande översändas till Europaparlamentets talman och rådets ordförande och till dessa institutioners generalsekreterare. |
| --- | --- |

46.

När Europaparlamentet och rådet har antagit en rättsakt i enlighet med medbeslutandeförfarandet skall texten för undertecknande översändas till Europaparlamentets talman och rådets ordförande och till dessa institutioners generalsekreterare.

| 47. | Europaparlamentets talman och rådets ordförande skall erhålla texten för undertecknande på sina respektive språk och skall i den utsträckning det är möjligt underteckna texten samtidigt vid en gemensam ceremoni, som skall anordnas varje månad för att underteckna viktiga rättsakter i närvaro av medierna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentets talman och rådets ordförande skall erhålla texten för undertecknande på sina respektive språk och skall i den utsträckning det är möjligt underteckna texten samtidigt vid en gemensam ceremoni, som skall anordnas varje månad för att underteckna viktiga rättsakter i närvaro av medierna.

| 48. | Den gemensamt undertecknade texten skall översändas för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Offentliggörandet skall normalt ske inom två månader efter det att Europaparlamentet och rådet har antagit rättsakten. |
| --- | --- |

48.

Den gemensamt undertecknade texten skall översändas för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Offentliggörandet skall normalt ske inom två månader efter det att Europaparlamentet och rådet har antagit rättsakten.

| 49. | Om en institution finner ett skrivfel eller uppenbart fel i en text (eller i någon av språkversionerna) skall den genast underrätta de övriga institutionerna. I de fall då felet berör en rättsakt som ännu inte är antagen av vare sig Europaparlamentet eller rådet, skall Europaparlamentets och rådets juristlingvister, i nära samarbete, utarbeta ett nödvändigt corrigendum. I de fall då felet berör en rättsakt som redan är antagen av den ena eller båda av dessa institutioner, oavsett om den är offentliggjord eller inte, skall Europaparlamentet och rådet, efter gemensam överenskommelse, anta ett corrigendum eller en rättelse, som utarbetas enligt deras respektive förfaranden. |
| --- | --- |

49.

Om en institution finner ett skrivfel eller uppenbart fel i en text (eller i någon av språkversionerna) skall den genast underrätta de övriga institutionerna. I de fall då felet berör en rättsakt som ännu inte är antagen av vare sig Europaparlamentet eller rådet, skall Europaparlamentets och rådets juristlingvister, i nära samarbete, utarbeta ett nödvändigt corrigendum. I de fall då felet berör en rättsakt som redan är antagen av den ena eller båda av dessa institutioner, oavsett om den är offentliggjord eller inte, skall Europaparlamentet och rådet, efter gemensam överenskommelse, anta ett corrigendum eller en rättelse, som utarbetas enligt deras respektive förfaranden.

Utfärdat i Bryssel, den trettonde juni tjugohundrasju.

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

Image

För Europeiska unionens råd

Ordförande

Image

På Europeiska gemenskapernas kommissions vägnar

Ordförande

Image

---

(1)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23). Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 27.7.2006, s. 11).

2

---

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/10

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4693 – Veolia/Sulo)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 145/03)

Kommissionen beslutade den 19 juni 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4693. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4693. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/10

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4663 – voestalpine/Böhler-Uddeholm)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 145/04)

Kommissionen beslutade den 18 juni 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4663. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4663. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/11

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4704 – Bridgepoint/Gambro Healthcare)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 145/05)

Kommissionen beslutade den 26 juni 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4704. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4704. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/12

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 145/06)

| Datum för antagande av beslutet | 21.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | NN 53/06 |
| Medlemsstat | Malta |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Għajnuna mil-Istat (obbligi ta' servizz pubbliku) għall-operaturi tal-karozzi tal-linja f'Malta |
| Rättslig grund | Ftehim bejn il-Gvern ta' Malta u l-ATP ta' l-1995 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Ersättning för allmännyttiga tjänster |
| Det föreslagna stödets form | Ersättning för allmännyttiga tjänster |
| Budget | Mellan 1,25 och 2,0 miljoner MTL |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | — |
| Sektorer som berörs | Persontransporter per buss |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Il-Gvern Malti |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

21.3.2007

Stöd nr

NN 53/06

Medlemsstat

Malta

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Għajnuna mil-Istat (obbligi ta' servizz pubbliku) għall-operaturi tal-karozzi tal-linja f'Malta

Rättslig grund

Ftehim bejn il-Gvern ta' Malta u l-ATP ta' l-1995

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Ersättning för allmännyttiga tjänster

Det föreslagna stödets form

Ersättning för allmännyttiga tjänster

Budget

Mellan 1,25 och 2,0 miljoner MTL

Stödnivå

100 %

Varaktighet

—

Sektorer som berörs

Persontransporter per buss

Den beviljande myndighetens namn och adress

Il-Gvern Malti

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 21.2.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 738/06 |
| Medlemsstat | Tjeckien |
| Region | Celé území státu |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Pomoc státu při odstraňovaní škod vzniklých povodní v roce 2006 na majetku subjektů provozujících veřejné přístavy a vnitrozemskou vodní dopravu |
| Rättslig grund | Usnesení vlády č. 604 ze dne 24. května 2006 o Strategii obnovy území postiženého mimořádnými záplavami na jaře 2006 a ke zlepšení podpory operativního řízení ochrany před povodněmi |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer |
| Det föreslagna stödets form | Bidrag |
| Budget | 47 388 000 CZK (1 675 000 EUR) |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | T.o.m. 2007 |
| Sektorer som berörs | Transportsektorn (inre vattenvägar) |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerstvo dopravy |
| Nábřeží Ludvika Svobody 12/222 |
| CZ-110 15 Praha |

Datum för antagande av beslutet

21.2.2007

Stöd nr

N 738/06

Medlemsstat

Tjeckien

Region

Celé území státu

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Pomoc státu při odstraňovaní škod vzniklých povodní v roce 2006 na majetku subjektů provozujících veřejné přístavy a vnitrozemskou vodní dopravu

Rättslig grund

Usnesení vlády č. 604 ze dne 24. května 2006 o Strategii obnovy území postiženého mimořádnými záplavami na jaře 2006 a ke zlepšení podpory operativního řízení ochrany před povodněmi

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer

Det föreslagna stödets form

Bidrag

Budget

47 388 000 CZK (1 675 000 EUR)

Stödnivå

100 %

Varaktighet

T.o.m. 2007

Sektorer som berörs

Transportsektorn (inre vattenvägar)

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerstvo dopravy

Nábřeží Ludvika Svobody 12/222

CZ-110 15 Praha

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/14

---

Eurons växelkurs (1)

29 juni 2007

(2007/C 145/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3505 |
| JPY | japansk yen | 166,63 |
| DKK | dansk krona | 7,4422 |
| GBP | pund sterling | 0,674 |
| SEK | svensk krona | 9,2525 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6553 |
| ISK | isländsk krona | 84,26 |
| NOK | norsk krona | 7,9725 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5837 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,718 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 246,15 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6963 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,7677 |
| RON | rumänsk leu | 3,134 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,635 |
| TRY | turkisk lira | 1,774 |
| AUD | australisk dollar | 1,5885 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4245 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,5569 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7502 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0664 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 247,73 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,5531 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,2816 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3035 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 201,77 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6626 |
| PHP | filippinsk peso | 62,461 |
| RUB | rysk rubel | 34,807 |
| THB | thailändsk baht | 42,615 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3505

JPY

japansk yen

166,63

DKK

dansk krona

7,4422

GBP

pund sterling

0,674

SEK

svensk krona

9,2525

CHF

schweizisk franc

1,6553

ISK

isländsk krona

84,26

NOK

norsk krona

7,9725

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5837

CZK

tjeckisk koruna

28,718

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

246,15

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6963

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,7677

RON

rumänsk leu

3,134

SKK

slovakisk koruna

33,635

TRY

turkisk lira

1,774

AUD

australisk dollar

1,5885

CAD

kanadensisk dollar

1,4245

HKD

Hongkongdollar

10,5569

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7502

SGD

singaporiansk dollar

2,0664

KRW

sydkoreansk won

1 247,73

ZAR

sydafrikansk rand

9,5531

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,2816

HRK

kroatisk kuna

7,3035

IDR

indonesisk rupiah

12 201,77

MYR

malaysisk ringgit

4,6626

PHP

filippinsk peso

62,461

RUB

rysk rubel

34,807

THB

thailändsk baht

42,615

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/15

---

BINDANDE KLASSIFICERINGSBESKED

(2007/C 145/08)

Förteckning över tullmyndigheter som medlemsstaterna utsett för att ta emot ansökningar om bindande klassificeringsbesked eller att utfärda bindande klassificeringsbesked enligt artikel 6.5 i förordning (EEG) nr 2454/93 (1), ändrad genom förordning (EG) nr 214/2007 (2).

| Medlemsstat | Tullmyndighet |
| --- | --- |
| BELGIEN | Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa |
| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy – Gebouw A – 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| B-1030 Brussel |

Medlemsstat

Tullmyndighet

BELGIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy – Gebouw A – 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

B-1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A – 8ième étage |
| 33, Avenue Albert II |
| B-1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A – 8ième étage

33, Avenue Albert II

B-1030 Bruxelles

BULGARIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Агенция ”Митници” |
| --- |
| Централно Митническо Управление |
| ул. ”Г. С. Раковски” No. 47 |
| BG-София 1202 |

Агенция ”Митници”

Централно Митническо Управление

ул. ”Г. С. Раковски” No. 47

BG-София 1202

CYPERN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| CY-1440 Λευκωσία |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

CY-1440 Λευκωσία

DANMARK

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

Alla regionala tull-och skattemyndigheter

ESTLAND

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Maksu-ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| EE-15176 Tallinn |

Maksu-ja Tolliamet

Narva mnt 9j

EE-15176 Tallinn

FINLAND

Tullmyndigheter utsedda att utfärda bindande tulltaxeupplysningar

| Tullihallitus – Tariffiyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2, PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |

Tullihallitus – Tariffiyksikkö

Erottajankatu 2, PL 512

FIN-00101 Helsinki

| Tullstyrelsen Tariffenhet |
| --- |
| Skillnadsgatan 2, PB 512 |
| FIN-00101 Helsingfors |

Tullstyrelsen Tariffenhet

Skillnadsgatan 2, PB 512

FIN-00101 Helsingfors

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar

Generaltullstyrelsen och alla tullkontor

FÖRENADE KUNGARIKET

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Frontiers, Duty Liability Team |
| 2nd Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex SS99 1AA |
| United Kingdom |

HM Revenue and Customs

Frontiers, Duty Liability Team

2nd Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex SS99 1AA

United Kingdom

FRANKRIKE

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4, |
| --- |
| 8 rue de la Tour des Dames |
| F-75436 Paris Cédex 09 |

Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4,

8 rue de la Tour des Dames

F-75436 Paris Cédex 09

GREKLAND

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Φορολογικών & Τελωνειακών Θεμάτων |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17) |
| Τμήμα Α' (Δασμολογικό) |
| Ταχ. Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40 |
| GR-105 58 Αθήνα |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ

Γενική Γραμματεία Φορολογικών & Τελωνειακών Θεμάτων

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων & Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική (Δ.17)

Τμήμα Α' (Δασμολογικό)

Ταχ. Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40

GR-105 58 Αθήνα

IRLAND

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification Unit |
| Customs Procedures Branch |
| Government Offices |
| Nenagh |
| Co. Tipperary |
| Ireland |

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

Ireland

ITALIEN

Tullmyndigheter utsedda att utfärda bindande tulltaxeupplysningar

| Agenzia delle Dogane |
| --- |
| Ufficio Applicazione Tributi |
| Via Mario Carucci, 71 |
| I-00143 Roma |

Agenzia delle Dogane

Ufficio Applicazione Tributi

Via Mario Carucci, 71

I-00143 Roma

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar

Alla tullkontor

LETTLAND

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Galvenā muitas pārvalde |
| 11.novembra krastmala 17 |
| LV-1841 Rīga |

Valsts ieņēmumu dienests

Galvenā muitas pārvalde

11.novembra krastmala 17

LV-1841 Rīga

LITAUEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1/25, |
| LT-01105, Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25,

LT-01105, Vilnius

LUXEMBURG

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| L-1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

L-1016 Luxembourg

MALTA

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs House |
| Valletta CMR 02 |
| Malta |

Binding Tariff Information Unit

Customs House

Valletta CMR 02

Malta

NEDERLÄNDERNA

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid |
| --- |
| t.a.v. Afdeling bindende tarief inlichtingen |
| Postbus 50966 |
| 3007 BJ Rotterdam |
| Nederland |

Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid

t.a.v. Afdeling bindende tarief inlichtingen

Postbus 50966

3007 BJ Rotterdam

Nederland

ÖSTERRIKE

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| --- |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| A-1030 Wien |

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

A-1030 Wien

POLEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| ul. Erazma Ciołka 14A |
| PL-01-443 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

ul. Erazma Ciołka 14A

PL-01-443 Warszawa

PORTUGAL

Tullmyndigheter utsedda att utfärda bindande tulltaxeupplysningar

| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo |
| --- |
| Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira |
| Rua da Alfândega, n.o 5 |
| P-1149-006 Lisboa |

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo

Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira

Rua da Alfândega, n.o 5

P-1149-006 Lisboa

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar

Alla tullkontor

RUMÄNIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Autoritatea Naţională a Vămilor |
| --- |
| Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1, |
| RO-Bucureşti |

Autoritatea Naţională a Vămilor

Strada Matei Millo, nr. 13, sector 1,

RO-Bucureşti

SLOVAKISKA REPUBLIKEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Colny urad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colnych tarif |
| Mileticova 42 |
| SK-824 59 Bratislava |

Colny urad Bratislava

Oddelenie colnych tarif

Mileticova 42

SK-824 59 Bratislava

SLOVENIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Republika Slovenija |
| --- |
| Ministrstvo za finance |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni carinski urad |
| Šmartinska 55 |
| SLO-1523 Ljubljana |

Republika Slovenija

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni carinski urad

Šmartinska 55

SLO-1523 Ljubljana

SPANIEN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano 17 |
| E-28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano 17

E-28071 Madrid

SVERIGE

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| S-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

S-112 98 Stockholm

TJECKISKA REPUBLIKEN

Tullmyndigheter usedda att utfärda bindande tulltaxeupplysningar

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Oddělení závazných informací |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Oddělení závazných informací

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

TYSKLAND

Tullmyndigheter utsedda att utfärda bindande tulltaxeupplysningar

| Oberfinanzdirektion Cottbus |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin |
| Grellstraße 18-24 |
| D-10409 Berlin |

Oberfinanzdirektion Cottbus

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin

Grellstraße 18-24

D-10409 Berlin

för varor enligt kapitel 10, 11, 20, 22, 23 såväl som kapitel 86 till 92 och 94 till 97 i tullnomenklaturen

| Oberfinanzdirektion Hamburg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Baumacker 3 |
| D-22523 Hamburg |

Oberfinanzdirektion Hamburg

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Baumacker 3

D-22523 Hamburg

för varor enligt kapitel 2, 3, 5, 9, 12 till 16, 18, 24 och 27, nr. 3505 och 3506 såväl som kapitel 38 till 40, 45 och 46 i tullnomenklaturen

| Oberfinanzdirektion Koblenz |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main |
| Gutleutstraße 185 |
| D-60327 Frankfurt am Main |

Oberfinanzdirektion Koblenz

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main

Gutleutstraße 185

D-60327 Frankfurt am Main

för varor enligt kapitel 25, 32, 34 till 37 (förutom nr. 3505 och 3506), 41 till 43 och 50 till 70 i tullnomenklaturen

| Oberfinanzdirektion Köln |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Merianstraße 110 |
| D-50765 Köln |
| för varor enligt kapitel 17, 26, 28 till 31, 33, 47 till 49, 71 till 83 och 93 i |

Oberfinanzdirektion Köln

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Merianstraße 110

D-50765 Köln

för varor enligt kapitel 17, 26, 28 till 31, 33, 47 till 49, 71 till 83 och 93 i

tullnomenklaturen

| Oberfinanzdirektion Nürnberg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München |
| Lilienthalstraße 3, D-85570 Markt Schwaben |

Oberfinanzdirektion Nürnberg

Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München

Lilienthalstraße 3, D-85570 Markt Schwaben

för varor enligt kapitel 1, 4, 7, 8, 19, 21 i tullnomenklaturen

| Sophienstraße 6 |
| --- |
| D-80333 München |

Sophienstraße 6

D-80333 München

för varor enligt kapitel 6, 44, 84 och 85 i tullnomenklaturen

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar

Alla tullkontor

UNGERN

Tullmyndigheter utsedda att ta emot ansökningar om bindande tulltaxeupplysningar samt utfärda dessa

| Vám- és Pénzügyőrség |
| --- |
| Vegyvizsgáló Intézete |
| Hősök fasora 20-24 |
| H-1163 Budapest |

Vám- és Pénzügyőrség

Vegyvizsgáló Intézete

Hősök fasora 20-24

H-1163 Budapest

---

(1)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

(2)  EGT L 62, 1.3.2007, s. 6.

---

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/20

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 90/396/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

(2007/C 145/09)

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då standarden upphör att gälla
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 26:1997
  Gasutrustning-Varmvattensberedare av genomströmningstyp med atmosfärbrännare | – | |
| EN 26:1997/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (18.7.2001) |
| EN 26:1997/A3:2006 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.4.2007) |
| EN 26:1997/AC:1998 | | |
| CEN | EN 30-1-1:1998
  Gasutrustning – Gasspisar – Del 1-1: Säkerhetskrav – Allmänt | – | |
| EN 30-1-1:1998/A1:1999 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.9.1999) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (29.2.2004) |
| EN 30-1-1:1998/A3:2005 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.12.2005) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-2:1999
  Gasutrustning – Gasspisar – Del 1-2: Säkerhetskrav – Spis med fläktförsedd ugn och/eller grill | – | |
| CEN | EN 30-1-3:2003+A1:2006
  Gasutrustning – Gasspisar – Del 1-3: Säkerhetskrav – Spis med keramikhäll | EN 30-1-3:2003 | Datum passerat
  (30.4.2007) |
| CEN | EN 30-1-4:2002
  Gasutrustning – Gasspisar – Del 1-4: Säkerhetskrav – Utrustning med en eller flera brännare och med automatiskt brännarkontrollsystem | – | |
| EN 30-1-4:2002/A1:2006 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.5.2007) |
| CEN | EN 30-2-1:1998
  Gasutrustning – Gasspisar – Del 2-1: Verkningsgrad – Allmänt | – | |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (10.12.2004) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (11.11.2005) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-2-2:1999
  Gasutrustning – Gasspisar – Del 2-2: Verkningsgrad – Spis med fläktförsedd ugn och/eller grill | – | |
| CEN | EN 88:1991
  Gasutrustningar – Tryckregulatorer för inloppstryck mindre än 20 kPa (200 mbar) – Krav – Ändring | – | |
| EN 88:1991/A1:1996 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 89:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade förrådsberedare för tappvarmvatten | – | |
| EN 89:1999/A1:1999 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (17.10.2000) |
| EN 89:1999/A2:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (18.7.2001) |
| EN 89:1999/A3:2006 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.4.2007) |
| EN 89:1999/A4:2006 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.5.2007) |
| CEN | EN 125:1991
  Gasutrustningar – Termoelektriska flamövervakningsutrustningar – Krav och provning | – | |
| EN 125:1991/A1:1996 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 126:2004
  Gasutrustning – Reglerdon med flera funktioner | EN 126:1995 | Datum passerat
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 161:2007
  Gasapparater och gaseldade brännare – Automatiska avstängningsventiler | EN 161:2001 | 31.7.2007 |
| CEN | EN 203-1:2005
  Gasutrustning – Gaseldad utrustning för storkök – Del 2: Energiförbrukning | EN 203-1:1992 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-1:2005
  Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-1: Särskilda krav på öppna gasbrännare och woktillsatser | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-2:2006
  Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-2: Särskilda krav på ugnar | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-3:2005
  Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-3: Särskilda krav på kokgrytor | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-4:2005
  Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 4: Särskilda krav på fritöser | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-6:2005
  Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-6: Särskilda krav på tillsats för tillagning av drycker | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-8:2005
  Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-8: Särskilda krav på stekpannor och paella pannor | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-9:2005
  Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-9: Särskilda krav på spishällar, värmehällar och stekhällar | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 203-2-11:2006
  Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-11: Särskilda krav – Pastakokare | EN 203-2:1995 | 31.12.2008 |
| CEN | EN 257:1992
  Gasutrustningar – Mekaniska termostater – Ändring 1 | – | |
| EN 257:1992/A1:1996 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (17.7.1997) |
| CEN | EN 297:1994
  Gaseldade pannor av typ B11 och B11BS utrustade med atmosfäriska gasbrännare med nominell effekttillförsel ej överstigande 70 kW | – | |
| EN 297:1994/A3:1996 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (24.2.1998) |
| EN 297:1994/A5:1998 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.12.1998) |
| EN 297:1994/A2:1996 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (29.10.2002) |
| EN 297:1994/A6:2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (23.12.2003) |
| EN 297:1994/A4:2004 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (11.6.2005) |
| EN 297:1994/A2:1996/AC:2006 | | |
| CEN | EN 298:2003
  Gasutrustningar – Automatiska styrsystem för gasbrännare och gastillbehör med eller utan fläktar | EN 298:1993 | Datum passerat
  (30.9.2006) |
| CEN | EN 303-3:1998
  Värmepannor – Del 3: Gaseldade värmepannor – Aggregat bestående av panna och fläktbrännare | – | |
| EN 303-3:1998/A2:2004 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (11.6.2005) |
| EN 303-3:1998/AC:2006 | | |
| CEN | EN 303-7:2006
  Värmepannor – Del 7: Hetvattenpannor med forcerat drag avsedda för centrala uppvärmningssystem, utrustade med gasbrännare för en nominell eldningseffekt ej överstigande 1000kW | – | |
| CEN | EN 377:1993
  Gasutrustningar – Smörjmedel för utrustningar till gasapparater förannat bruk än industriella processer – Ändring 1 | – | |
| EN 377:1993/A1:1996 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (11.6.2005) |
| CEN | EN 416-1:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare (ej lysande) med en brännare för montering vid tak – Del 1: Säkerhet | – | |
| EN 416-1:1999/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (18.7.2001) |
| EN 416-1:1999/A2:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2002) |
| EN 416-1:1999/A3:2002 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 416-2:2006
  Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare (ej lysande) med en brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 2: Effektiv energianvändning | – | |
| CEN | EN 419-1:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare (lysande) för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 1: Säkerhet | – | |
| EN 419-1:1999/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (18.7.2001) |
| EN 419-1:1999/A2:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2002) |
| EN 419-1:1999/A3:2002 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (9.9.2003) |
| CEN | EN 419-2:2006
  Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare (lysande) för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 2: Effektiv energianvändning | – | |
| CEN | EN 437:2003
  Referensgaser – Referenstryck – Apparatkategorier | EN 437:1993 | Datum passerat
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 449:2002
  Gasutrustningar – Gasolkaminer utan skorstensanslutning för bostäder – Krav och provningsmetoder | EN 449:1996 | Datum passerat
  (2.7.2003) |
| CEN | EN 461:1999
  Gasutrustningar – Varmluftsaggregat för gasol, max. 10 kW, utan skorstensanslutning, för andra ändamål än bostäder – Fordringar | – | |
| EN 461:1999/A1:2004 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.9.2004) |
| CEN | EN 483:1999
  Gaseldade värmepannor – Typ C pannor med effekt ej överstigande 70 kW | – | |
| EN 483:1999/A2:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2002) |
| EN 483:1999/A2:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 484:1997
  Gasutrustningar – Gasolutrustning – Gasolkök med eller utan grill för utomhusbruk – Fordringar | – | |
| CEN | EN 497:1997
  Gasutrustning – Gasolutrustning – Brännare för olika ändamål för utomhusbruk | – | |
| CEN | EN 498:1997
  Gasapparater – Gasolgrillar för utomhusbruk | – | |
| CEN | EN 509:1999
  Gasutrustningar – Värmeutrustning – Konstgjorda brasor | – | |
| EN 509:1999/A1:2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.12.2003) |
| EN 509:1999/A2:2004 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.6.2005) |
| CEN | EN 521: 2006
  Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning | EN 521:1998 | Datum passerat
  (31.8.2006) |
| CEN | EN 525:1997
  Gasutrustning – Gaseldade varmluftsaggregat med tvångscirkulationför annan rumsuppvärmning än bostadsuppvärmning, max 300 kW | – | |
| CEN | EN 549:1994
  Gasutrustning – Gummimaterial för tätningar och membran för andraändamål än industriella processer | EN 291:1992
  EN 279:1991 | Datum passerat
  (31.12.1995) |
| CEN | EN 613:2000
  Gasutrustningar – Gaseldade konvektorer | – | |
| EN 613:2000/A1:2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 621:1998
  Gasutrustning – Varmluftsaggregat, max 300 kW, för andra ändamål än bostäder, utan rökgasfläkt | – | |
| EN 621:1998/A1:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 624:2000
  Gasutrustningar – Specifikation för LPG- anordningar – Gasolbrännare i fordon och båtar | – | |
| CEN | EN 625:1995
  Gaseldade pannor – Särskilda krav för kombinationspannor för hushållsändamål med effekt max 70 kW | – | |
| CEN | EN 656:1999
  Gaseldade värmepannor – Typ B pannor med effekt över 70 kW men ej överstigande 300 kW | – | |
| CEN | EN 676:2003
  Gasapparater – Fläktbrännare för gas | EN 676:1996 | Datum passerat
  (8.4.2004) |
| CEN | EN 677:1998
  Gaseldade värmepannor – Särskilda krav för kondenspannor med effekt max 70 kW | – | |
| CEN | EN 732:1998
  Gasutrustningar – Gasolutrustningar – Absorptionskylskåp | – | |
| CEN | EN 751-1:1996
  Gasutrustningar – Tätningsmaterial för gängade anslutningar i kontakt med gasfamiljerna 1, 2 och 3 eller varmvatten – Del 1: Anaeroba tätningsmedel | – | |
| CEN | EN 751-2:1996
  Gasutrustningar – Tätningsmaterial för gängade anslutningar i kontakt med gasfamiljerna 1, 2 och 3 eller varmvatten – Del 2: Icke-härdade tätningsmedel | – | |
| CEN | EN 751-3:1996
  Gasutrustningar – Tätningsmaterial för gängade anslutningar i kontakt med gasfamiljerna 1, 2 och 3 eller varmvatten – Del 3: Osintrade PTFE(polytetrafluoreten) band | – | |
| EN 751-3:1996/AC:1997 | | |
| CEN | EN 777-1:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare med flera brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 1: System D – Säkerhet | – | |
| EN 777-1:1999/A1:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.8.2001) |
| EN 777-1:1999/A2:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2002) |
| EN 777-1:1999/A3:2002 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-2:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare med flera brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 2: System E – Säkerhet | – | |
| EN 777-2:1999/A1:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.8.2001) |
| EN 777-2:1999/A2:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2002) |
| EN 777-2:1999/A3:2002 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-3:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare med flera brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 3: System F – Säkerhet | – | |
| EN 777-3:1999/A1:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.8.2001) |
| EN 777-3:1999/A2:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2002) |
| EN 777-3:1999/A3:2002 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 777-4:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare med flera brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk- Del 4: System H – Säkerhet | – | |
| EN 777-4:1999/A1:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.8.2001) |
| EN 777-4:1999/A2:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.1.2002) |
| EN 777-4:1999/A3:2002 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.10.2002) |
| CEN | EN 778:1998
  Gasutrustning – Varmluftsaggregat, max 70 kW, förbostadsuppvärmning, utan rökgasfläkt | – | |
| EN 778:1998/A1:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1020:1997
  Gasutrustning – Varmluftsaggregat, max 300 kW, för andra ändamål än bostäder, med rökgasfläkt | – | |
| EN 1020:1997/A1:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1106:2001
  Gasutrustningar – Handmanövrerade ventiler – Krav och provning | – | |
| CEN | EN 1196:1998
  Gasapparater – Varmluftsaggregat med kondensation – Krav och provning | – | |
| CEN | EN 1266:2002
  Gasapparater – Gaseldade konvektorer med fläkt för transport av förbränningsluft och/eller avgaser | – | |
| EN 1266:2002/A1:2005 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (28.2.2006) |
| CEN | EN 1319:1998
  Gasutrustning- Varmluftsaggregat, max 70 kW, med tvångscirkulation, för bostadsuppvärmning med fläktbrännare | – | |
| EN 1319:1998/A2:1999 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (17.10.2000) |
| EN 1319:1998/A1:2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2002) |
| CEN | EN 1458-1:1999
  Gasutrustningar – Torktumlare för hushållsbruk med direkt gasuppvärmning med max effekt 6 kW, av typ B22D och B23D – Del 1: Säkerhet | – | |
| CEN | EN 1458-2:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade torktumlare för hushåll – Del 2: Verkningsgrad | – | |
| CEN | EN 1596:1998
  Gasutrustning – Flyttbara gasoleldade värmare för andra ändamål än hushållsbruk – Fordringar | – | |
| EN 1596:1998/A1:2004 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (10.12.2004) |
| CEN | EN 1643:2000
  Gasutrustning – Övervakningssystem för automatiska stängventiler för gasbrännare och gastillbehör | – | |
| CEN | EN 1854:2006
  Gasutrustning – Anordningar för tryckavkänning för gasapparater och gastillbehör | EN 1854:1997 | Datum passerat
  (4.11.2006) |
| CEN | EN 12067-1:1998
  Gasutrustning – Utrustning för reglering av förhållandet gas/luft för gasbrännare och gasapparater – Del 1: Pneumatiskt utförande | – | |
| EN 12067-1:1998/A1:2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (23.12.2003) |
| CEN | EN 12067-2:2004
  Gasutrustning – Utrustning för reglering av förhållandet gas/luft för gasbrännare och gasapparater – Del 2: Elektroniskt utförande | – | |
| CEN | EN 12078:1998
  Gasutrustning – Nolltrycksregulator – Krav och provning | – | |
| CEN | EN 12244-1:1998
  Gasapparater – Tvättmaskiner för hushållsbruk meddirekt gasuppvärmning med max effekt 20 kW – Del 1: Säkerhet | – | |
| CEN | EN 12244-2:1998
  Gasapparater – Tvättmaskiner för hushållsbruk meddirekt gasuppvärmning med max effekt 20 kW – Del 2: Verkningsgrad | – | |
| CEN | EN 12309-1:1999
  Gaseldade absorptions- och adsorptionsvärmepumpar för luftkonditionering med högsta effekt 70 kW – Del 1: Säkerhet | – | |
| CEN | EN 12309-2:2000
  Gaseldade absorptions- och adsorptionsvärmepumpar för luftkonditionering med effekt högst 70 kW – Del 2: Bestämning av verkningsgrad och energiförbrukning | – | |
| CEN | EN 12669:2000
  Gasutrustningar – Gaseldade varmluftsfläktar för användning i växthus och som tillsatsvärme för andra ändamål än hushållsbruk | – | |
| CEN | EN 12752-1:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade torktumlare av typ B, max 20 kW – Del 1: Säkerhet | – | |
| CEN | EN 12752-2:1999
  Gasutrustningar – Gaseldade torktumlare av typ B, max 20 kW – Del 2: Bestämning av verkningsgrad och energiförbrukning | – | |
| CEN | EN 12864:2001
  Gasutrustningar – Icke justerbara lågtrycksregulatorer med max utloppstryck 200 mbar, och max kapacitet 4 kg/h, med ingående säkerhetsdon för butan, propan jämte blandningar | – | |
| EN 12864:2001/A1:2003 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (10.12.2004) |
| EN 12864:2001/A2:2005 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (28.2.2006) |
| CEN | EN 13278:2003
  Gaseldade kaminer med öppen förbränningskammare för rumsuppvärmning | – | |
| CEN | EN 13611:2000
  Säkerhets- och kontrollanordningar för gasbrännare och gasbrännartillbehör – Allmänna krav | – | |
| EN 13611:2000/A1:2004 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.6.2005) |
| CEN | EN 13785:2005
  Regulatorer med max kapacitet 100 kg/h och med max utloppstryck 4 bar, andra än de som beskrivs i EN 12864 med ingående säkerhetsdon för butan, propan jämte blandningar | – | |
| EN 13785:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13786:2004
  Gasutrustningar – Automatiska omkastare med max utloppstryck 4 bar och max kapacitet 100 kg/h, med ingående säkerhetsdon för butan, propan jämte blandningar | – | |
| CEN | EN 13836:2006
  Gaseldade värmepannor – Typ B pannor med effect över 300 kW, men ej överstigande 1 000 kW | – | |
| CEN | EN 14438:2006
  Gaseldade insatser för uppvärmning av flera rum | – | |
| CEN | EN 14543:2005
  Gasutrustningar – Gasolvärmare utan skorstensanslutning för användning utomhus och i välventilerade rum | – | |
| CEN | EN 15033:2006
  Gaseldade varmvattenberedare för fordon och båtar | – | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då standarden upphör att gälla

Anm. 1

CEN

EN 26:1997

Gasutrustning-Varmvattensberedare av genomströmningstyp med atmosfärbrännare

–

EN 26:1997/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(18.7.2001)

EN 26:1997/A3:2006

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.4.2007)

EN 26:1997/AC:1998

CEN

EN 30-1-1:1998

Gasutrustning – Gasspisar – Del 1-1: Säkerhetskrav – Allmänt

–

EN 30-1-1:1998/A1:1999

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.9.1999)

EN 30-1-1:1998/A2:2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(29.2.2004)

EN 30-1-1:1998/A3:2005

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.12.2005)

EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-2:1999

Gasutrustning – Gasspisar – Del 1-2: Säkerhetskrav – Spis med fläktförsedd ugn och/eller grill

–

CEN

EN 30-1-3:2003+A1:2006

Gasutrustning – Gasspisar – Del 1-3: Säkerhetskrav – Spis med keramikhäll

EN 30-1-3:2003

Datum passerat

(30.4.2007)

CEN

EN 30-1-4:2002

Gasutrustning – Gasspisar – Del 1-4: Säkerhetskrav – Utrustning med en eller flera brännare och med automatiskt brännarkontrollsystem

–

EN 30-1-4:2002/A1:2006

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.5.2007)

CEN

EN 30-2-1:1998

Gasutrustning – Gasspisar – Del 2-1: Verkningsgrad – Allmänt

–

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(10.12.2004)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

Anmärkning 3

Datum passerat

(11.11.2005)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

CEN

EN 30-2-2:1999

Gasutrustning – Gasspisar – Del 2-2: Verkningsgrad – Spis med fläktförsedd ugn och/eller grill

–

CEN

EN 88:1991

Gasutrustningar – Tryckregulatorer för inloppstryck mindre än 20 kPa (200 mbar) – Krav – Ändring

–

EN 88:1991/A1:1996

Anmärkning 3

Datum passerat

(17.7.1997)

CEN

EN 89:1999

Gasutrustningar – Gaseldade förrådsberedare för tappvarmvatten

–

EN 89:1999/A1:1999

Anmärkning 3

Datum passerat

(17.10.2000)

EN 89:1999/A2:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(18.7.2001)

EN 89:1999/A3:2006

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.4.2007)

EN 89:1999/A4:2006

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.5.2007)

CEN

EN 125:1991

Gasutrustningar – Termoelektriska flamövervakningsutrustningar – Krav och provning

–

EN 125:1991/A1:1996

Anmärkning 3

Datum passerat

(17.7.1997)

CEN

EN 126:2004

Gasutrustning – Reglerdon med flera funktioner

EN 126:1995

Datum passerat

(10.12.2004)

CEN

EN 161:2007

Gasapparater och gaseldade brännare – Automatiska avstängningsventiler

EN 161:2001

31.7.2007

CEN

EN 203-1:2005

Gasutrustning – Gaseldad utrustning för storkök – Del 2: Energiförbrukning

EN 203-1:1992

31.12.2008

CEN

EN 203-2-1:2005

Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-1: Särskilda krav på öppna gasbrännare och woktillsatser

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-2:2006

Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-2: Särskilda krav på ugnar

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-3:2005

Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-3: Särskilda krav på kokgrytor

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-4:2005

Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 4: Särskilda krav på fritöser

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-6:2005

Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-6: Särskilda krav på tillsats för tillagning av drycker

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-8:2005

Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-8: Särskilda krav på stekpannor och paella pannor

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-9:2005

Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-9: Särskilda krav på spishällar, värmehällar och stekhällar

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 203-2-11:2006

Gasutrustning – Gaseldad utrustning för restaurangkök – Del 2-11: Särskilda krav – Pastakokare

EN 203-2:1995

31.12.2008

CEN

EN 257:1992

Gasutrustningar – Mekaniska termostater – Ändring 1

–

EN 257:1992/A1:1996

Anmärkning 3

Datum passerat

(17.7.1997)

CEN

EN 297:1994

Gaseldade pannor av typ B11 och B11BS utrustade med atmosfäriska gasbrännare med nominell effekttillförsel ej överstigande 70 kW

–

EN 297:1994/A3:1996

Anmärkning 3

Datum passerat

(24.2.1998)

EN 297:1994/A5:1998

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.12.1998)

EN 297:1994/A2:1996

Anmärkning 3

Datum passerat

(29.10.2002)

EN 297:1994/A6:2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(23.12.2003)

EN 297:1994/A4:2004

Anmärkning 3

Datum passerat

(11.6.2005)

EN 297:1994/A2:1996/AC:2006

CEN

EN 298:2003

Gasutrustningar – Automatiska styrsystem för gasbrännare och gastillbehör med eller utan fläktar

EN 298:1993

Datum passerat

(30.9.2006)

CEN

EN 303-3:1998

Värmepannor – Del 3: Gaseldade värmepannor – Aggregat bestående av panna och fläktbrännare

–

EN 303-3:1998/A2:2004

Anmärkning 3

Datum passerat

(11.6.2005)

EN 303-3:1998/AC:2006

CEN

EN 303-7:2006

Värmepannor – Del 7: Hetvattenpannor med forcerat drag avsedda för centrala uppvärmningssystem, utrustade med gasbrännare för en nominell eldningseffekt ej överstigande 1000kW

–

CEN

EN 377:1993

Gasutrustningar – Smörjmedel för utrustningar till gasapparater förannat bruk än industriella processer – Ändring 1

–

EN 377:1993/A1:1996

Anmärkning 3

Datum passerat

(11.6.2005)

CEN

EN 416-1:1999

Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare (ej lysande) med en brännare för montering vid tak – Del 1: Säkerhet

–

EN 416-1:1999/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(18.7.2001)

EN 416-1:1999/A2:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2002)

EN 416-1:1999/A3:2002

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.10.2002)

CEN

EN 416-2:2006

Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare (ej lysande) med en brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 2: Effektiv energianvändning

–

CEN

EN 419-1:1999

Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare (lysande) för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 1: Säkerhet

–

EN 419-1:1999/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(18.7.2001)

EN 419-1:1999/A2:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2002)

EN 419-1:1999/A3:2002

Anmärkning 3

Datum passerat

(9.9.2003)

CEN

EN 419-2:2006

Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare (lysande) för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 2: Effektiv energianvändning

–

CEN

EN 437:2003

Referensgaser – Referenstryck – Apparatkategorier

EN 437:1993

Datum passerat

(23.12.2003)

CEN

EN 449:2002

Gasutrustningar – Gasolkaminer utan skorstensanslutning för bostäder – Krav och provningsmetoder

EN 449:1996

Datum passerat

(2.7.2003)

CEN

EN 461:1999

Gasutrustningar – Varmluftsaggregat för gasol, max. 10 kW, utan skorstensanslutning, för andra ändamål än bostäder – Fordringar

–

EN 461:1999/A1:2004

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.9.2004)

CEN

EN 483:1999

Gaseldade värmepannor – Typ C pannor med effekt ej överstigande 70 kW

–

EN 483:1999/A2:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2002)

EN 483:1999/A2:2001/AC:2006

CEN

EN 484:1997

Gasutrustningar – Gasolutrustning – Gasolkök med eller utan grill för utomhusbruk – Fordringar

–

CEN

EN 497:1997

Gasutrustning – Gasolutrustning – Brännare för olika ändamål för utomhusbruk

–

CEN

EN 498:1997

Gasapparater – Gasolgrillar för utomhusbruk

–

CEN

EN 509:1999

Gasutrustningar – Värmeutrustning – Konstgjorda brasor

–

EN 509:1999/A1:2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.12.2003)

EN 509:1999/A2:2004

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.6.2005)

CEN

EN 521: 2006

Gasutrustning – Bärbara gasolutrustningar – Säkerhetskrav och provning

EN 521:1998

Datum passerat

(31.8.2006)

CEN

EN 525:1997

Gasutrustning – Gaseldade varmluftsaggregat med tvångscirkulationför annan rumsuppvärmning än bostadsuppvärmning, max 300 kW

–

CEN

EN 549:1994

Gasutrustning – Gummimaterial för tätningar och membran för andraändamål än industriella processer

EN 291:1992

EN 279:1991

Datum passerat

(31.12.1995)

CEN

EN 613:2000

Gasutrustningar – Gaseldade konvektorer

–

EN 613:2000/A1:2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(23.12.2003)

CEN

EN 621:1998

Gasutrustning – Varmluftsaggregat, max 300 kW, för andra ändamål än bostäder, utan rökgasfläkt

–

EN 621:1998/A1:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2002)

CEN

EN 624:2000

Gasutrustningar – Specifikation för LPG- anordningar – Gasolbrännare i fordon och båtar

–

CEN

EN 625:1995

Gaseldade pannor – Särskilda krav för kombinationspannor för hushållsändamål med effekt max 70 kW

–

CEN

EN 656:1999

Gaseldade värmepannor – Typ B pannor med effekt över 70 kW men ej överstigande 300 kW

–

CEN

EN 676:2003

Gasapparater – Fläktbrännare för gas

EN 676:1996

Datum passerat

(8.4.2004)

CEN

EN 677:1998

Gaseldade värmepannor – Särskilda krav för kondenspannor med effekt max 70 kW

–

CEN

EN 732:1998

Gasutrustningar – Gasolutrustningar – Absorptionskylskåp

–

CEN

EN 751-1:1996

Gasutrustningar – Tätningsmaterial för gängade anslutningar i kontakt med gasfamiljerna 1, 2 och 3 eller varmvatten – Del 1: Anaeroba tätningsmedel

–

CEN

EN 751-2:1996

Gasutrustningar – Tätningsmaterial för gängade anslutningar i kontakt med gasfamiljerna 1, 2 och 3 eller varmvatten – Del 2: Icke-härdade tätningsmedel

–

CEN

EN 751-3:1996

Gasutrustningar – Tätningsmaterial för gängade anslutningar i kontakt med gasfamiljerna 1, 2 och 3 eller varmvatten – Del 3: Osintrade PTFE(polytetrafluoreten) band

–

EN 751-3:1996/AC:1997

CEN

EN 777-1:1999

Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare med flera brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 1: System D – Säkerhet

–

EN 777-1:1999/A1:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.8.2001)

EN 777-1:1999/A2:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2002)

EN 777-1:1999/A3:2002

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.10.2002)

CEN

EN 777-2:1999

Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare med flera brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 2: System E – Säkerhet

–

EN 777-2:1999/A1:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.8.2001)

EN 777-2:1999/A2:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2002)

EN 777-2:1999/A3:2002

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.10.2002)

CEN

EN 777-3:1999

Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare med flera brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk – Del 3: System F – Säkerhet

–

EN 777-3:1999/A1:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.8.2001)

EN 777-3:1999/A2:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2002)

EN 777-3:1999/A3:2002

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.10.2002)

CEN

EN 777-4:1999

Gasutrustningar – Gaseldade strålningsvärmare med flera brännare för montering vid tak för andra ändamål än hushållsbruk- Del 4: System H – Säkerhet

–

EN 777-4:1999/A1:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.8.2001)

EN 777-4:1999/A2:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.1.2002)

EN 777-4:1999/A3:2002

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.10.2002)

CEN

EN 778:1998

Gasutrustning – Varmluftsaggregat, max 70 kW, förbostadsuppvärmning, utan rökgasfläkt

–

EN 778:1998/A1:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2002)

CEN

EN 1020:1997

Gasutrustning – Varmluftsaggregat, max 300 kW, för andra ändamål än bostäder, med rökgasfläkt

–

EN 1020:1997/A1:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2002)

CEN

EN 1106:2001

Gasutrustningar – Handmanövrerade ventiler – Krav och provning

–

CEN

EN 1196:1998

Gasapparater – Varmluftsaggregat med kondensation – Krav och provning

–

CEN

EN 1266:2002

Gasapparater – Gaseldade konvektorer med fläkt för transport av förbränningsluft och/eller avgaser

–

EN 1266:2002/A1:2005

Anmärkning 3

Datum passerat

(28.2.2006)

CEN

EN 1319:1998

Gasutrustning- Varmluftsaggregat, max 70 kW, med tvångscirkulation, för bostadsuppvärmning med fläktbrännare

–

EN 1319:1998/A2:1999

Anmärkning 3

Datum passerat

(17.10.2000)

EN 1319:1998/A1:2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2002)

CEN

EN 1458-1:1999

Gasutrustningar – Torktumlare för hushållsbruk med direkt gasuppvärmning med max effekt 6 kW, av typ B22D och B23D – Del 1: Säkerhet

–

CEN

EN 1458-2:1999

Gasutrustningar – Gaseldade torktumlare för hushåll – Del 2: Verkningsgrad

–

CEN

EN 1596:1998

Gasutrustning – Flyttbara gasoleldade värmare för andra ändamål än hushållsbruk – Fordringar

–

EN 1596:1998/A1:2004

Anmärkning 3

Datum passerat

(10.12.2004)

CEN

EN 1643:2000

Gasutrustning – Övervakningssystem för automatiska stängventiler för gasbrännare och gastillbehör

–

CEN

EN 1854:2006

Gasutrustning – Anordningar för tryckavkänning för gasapparater och gastillbehör

EN 1854:1997

Datum passerat

(4.11.2006)

CEN

EN 12067-1:1998

Gasutrustning – Utrustning för reglering av förhållandet gas/luft för gasbrännare och gasapparater – Del 1: Pneumatiskt utförande

–

EN 12067-1:1998/A1:2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(23.12.2003)

CEN

EN 12067-2:2004

Gasutrustning – Utrustning för reglering av förhållandet gas/luft för gasbrännare och gasapparater – Del 2: Elektroniskt utförande

–

CEN

EN 12078:1998

Gasutrustning – Nolltrycksregulator – Krav och provning

–

CEN

EN 12244-1:1998

Gasapparater – Tvättmaskiner för hushållsbruk meddirekt gasuppvärmning med max effekt 20 kW – Del 1: Säkerhet

–

CEN

EN 12244-2:1998

Gasapparater – Tvättmaskiner för hushållsbruk meddirekt gasuppvärmning med max effekt 20 kW – Del 2: Verkningsgrad

–

CEN

EN 12309-1:1999

Gaseldade absorptions- och adsorptionsvärmepumpar för luftkonditionering med högsta effekt 70 kW – Del 1: Säkerhet

–

CEN

EN 12309-2:2000

Gaseldade absorptions- och adsorptionsvärmepumpar för luftkonditionering med effekt högst 70 kW – Del 2: Bestämning av verkningsgrad och energiförbrukning

–

CEN

EN 12669:2000

Gasutrustningar – Gaseldade varmluftsfläktar för användning i växthus och som tillsatsvärme för andra ändamål än hushållsbruk

–

CEN

EN 12752-1:1999

Gasutrustningar – Gaseldade torktumlare av typ B, max 20 kW – Del 1: Säkerhet

–

CEN

EN 12752-2:1999

Gasutrustningar – Gaseldade torktumlare av typ B, max 20 kW – Del 2: Bestämning av verkningsgrad och energiförbrukning

–

CEN

EN 12864:2001

Gasutrustningar – Icke justerbara lågtrycksregulatorer med max utloppstryck 200 mbar, och max kapacitet 4 kg/h, med ingående säkerhetsdon för butan, propan jämte blandningar

–

EN 12864:2001/A1:2003

Anmärkning 3

Datum passerat

(10.12.2004)

EN 12864:2001/A2:2005

Anmärkning 3

Datum passerat

(28.2.2006)

CEN

EN 13278:2003

Gaseldade kaminer med öppen förbränningskammare för rumsuppvärmning

–

CEN

EN 13611:2000

Säkerhets- och kontrollanordningar för gasbrännare och gasbrännartillbehör – Allmänna krav

–

EN 13611:2000/A1:2004

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.6.2005)

CEN

EN 13785:2005

Regulatorer med max kapacitet 100 kg/h och med max utloppstryck 4 bar, andra än de som beskrivs i EN 12864 med ingående säkerhetsdon för butan, propan jämte blandningar

–

EN 13785:2005/AC:2007

CEN

EN 13786:2004

Gasutrustningar – Automatiska omkastare med max utloppstryck 4 bar och max kapacitet 100 kg/h, med ingående säkerhetsdon för butan, propan jämte blandningar

–

CEN

EN 13836:2006

Gaseldade värmepannor – Typ B pannor med effect över 300 kW, men ej överstigande 1 000 kW

–

CEN

EN 14438:2006

Gaseldade insatser för uppvärmning av flera rum

–

CEN

EN 14543:2005

Gasutrustningar – Gasolvärmare utan skorstensanslutning för användning utomhus och i välventilerade rum

–

CEN

EN 15033:2006

Gaseldade varmvattenberedare för fordon och båtar

–

| Anmärkning 1 | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum |
| --- | --- |

Anmärkning 1

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum

| Anmärkning 3 | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla |
| --- | --- |

Anmärkning 3

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3). |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3).

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37

(3)  EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 30.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 145/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 145/31

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4771 – Veritas/Golden Gate/Goldman Sachs/Aeroflex)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 145/10)

| 1. | Kommissionen mottog den 22 juni 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen The Veritas Capital Fund III L.P, en del av företagsgruppen Veritas group (”Veritas”, Förenta staterna), Golden Gate Capital Management LLC (”GG”, Förenta staterna) och Goldman Sachs Group Inc (”GS”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget Aeroflex Incorporated (”Aeroflex”, Förenta staterna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 22 juni 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen The Veritas Capital Fund III L.P, en del av företagsgruppen Veritas group (”Veritas”, Förenta staterna), Golden Gate Capital Management LLC (”GG”, Förenta staterna) och Goldman Sachs Group Inc (”GS”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företaget Aeroflex Incorporated (”Aeroflex”, Förenta staterna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Veritas: Riskkapitalbolag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Veritas: Riskkapitalbolag,

| — | GG: Riskkapitalbolag, |
| --- | --- |

—

GG: Riskkapitalbolag,

| — | GS: Global investeringsbank, värdepapper och investeringsförvaltning, |
| --- | --- |

—

GS: Global investeringsbank, värdepapper och investeringsförvaltning,

| — | Aeroflex: Design och tillverkning av mikroelektroniska produkter samt testlösningar för kommunikations-, flyg-, rymd- och försvarsindustrin. |
| --- | --- |

—

Aeroflex: Design och tillverkning av mikroelektroniska produkter samt testlösningar för kommunikations-, flyg-, rymd- och försvarsindustrin.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4771 – Veritas/Golden Gate /Goldman Sachs/Aeroflex, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4771 – Veritas/Golden Gate /Goldman Sachs/Aeroflex, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---