# Eiropas Savienības C 124/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 124 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 5. jūnijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 124

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 5. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 124/01 | Īpašais ziņojums Nr. 1/2007 par struktūrfondu 2000.–2006. gada programmu starpposma pasākumu īstenošanu, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2007/C 124/01

Īpašais ziņojums Nr. 1/2007 par struktūrfondu 2000.–2006. gada programmu starpposma pasākumu īstenošanu, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 5.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 124/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 1/2007

par struktūrfondu 2000.–2006. gada programmu starpposma pasākumu īstenošanu, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2007/C 124/01)

SATURS

| I–V | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I–V

| 1.–12. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–12.

| 1.–2. | Struktūrfondi |
| --- | --- |

1.–2.

| 3.–6. | Struktūrfondi 2000.–2006. gadā |
| --- | --- |

3.–6.

| 7.–10. | Struktūrfondu izvērtēšana |
| --- | --- |

7.–10.

| 11.–12. | Starpposma izvērtēšana, programmu pārskatīšana un izpildes rezerves piešķiršana |
| --- | --- |

11.–12.

| 13.–15. | REVĪZIJAS TVĒRUMS |
| --- | --- |

13.–15.

| 16.–17. | LAIKA GRAFIKS |
| --- | --- |

16.–17.

| 18.–27. | VIEDOKĻI PAR STARPPOSMA IZVĒRTĒŠANU |
| --- | --- |

18.–27.

| 20. | Izvērtēšanas rezultāti |
| --- | --- |

20.

| 21.–22. | Komisijas viedoklis par izvērtēšanu |
| --- | --- |

21.–22.

| 23.–27. | Palātas viedoklis |
| --- | --- |

23.–27.

| 28.–36. | IZPILDES REZERVES PIEŠĶIRŠANA |
| --- | --- |

28.–36.

| 30.–36. | Dalībvalstu veiktā novērtēšana un izpildes rezerves piešķiršana |
| --- | --- |

30.–36.

| 37.–44. | STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANAS IETEKME |
| --- | --- |

37.–44.

| 45.–46. | PIEMĒROJAMĀ KĀRTĪBA 2007.–2013. GADĀ |
| --- | --- |

45.–46.

| 47.–52. | SECINĀJUMI |
| --- | --- |

47.–52.

| 53. | IETEIKUMI |
| --- | --- |

53.

Komisijas atbildes

KOPSAVILKUMS

| I. | Struktūrfondu regulā bija paredzēts, ka 2000.–2006. gada programmu posma vidū tiks veikti noteikti pasākumi:






  — | programmu starpposma izvērtēšana, |
| --- | --- | --- |

I.

Struktūrfondu regulā bija paredzēts, ka 2000.–2006. gada programmu posma vidū tiks veikti noteikti pasākumi:

—

programmu starpposma izvērtēšana,

| — | ar izpildi saistītās rezerves piešķiršana, |
| --- | --- |

—

ar izpildi saistītās rezerves piešķiršana,

| — | izdevumu plānu starpposma pārskatīšana. |
| --- | --- |

—

izdevumu plānu starpposma pārskatīšana.

| II. | Palātas revidenti vērtēja, vai šos trīs starpposma pasākumus veica efektīvi un kā tie ietekmēja struktūrfondu izdevumus, jo īpaši, vai:






  — | programmu starpposma izvērtēšanā adekvāti un noderīgi vērtēja struktūrfondu izdevumus, |
| --- | --- | --- |

II.

Palātas revidenti vērtēja, vai šos trīs starpposma pasākumus veica efektīvi un kā tie ietekmēja struktūrfondu izdevumus, jo īpaši, vai:

—

programmu starpposma izvērtēšanā adekvāti un noderīgi vērtēja struktūrfondu izdevumus,

| — | “izpildes rezervi” piešķīra tā, lai veicinātu efektīvas un labi pārvaldītas izdevumu programmas, |
| --- | --- |

—

“izpildes rezervi” piešķīra tā, lai veicinātu efektīvas un labi pārvaldītas izdevumu programmas,

| — | starpposma pārskatīšanas iznākumā tika pielāgotas prioritātes un uzlabots izdevumu programmu mērķtiecīgums. |
| --- | --- |

—

starpposma pārskatīšanas iznākumā tika pielāgotas prioritātes un uzlabots izdevumu programmu mērķtiecīgums.

| III. | Palātas secinājumi ir šādi:






  — | starpposma izvērtēšana bija līdzeklis, ar kura palīdzību pārbaudīja, kā virzās uz priekšu struktūrfondu programmu īstenošana, un pārliecinājās, ka īstenošanas sistēmas salīdzinājumā ar iepriekšējiem struktūrfondu programmu posmiem ir vērā ņemami uzlabotas. Taču daudzos gadījumos bija pārāk agri vērtēt programmu efektivitāti un vēl jo vairāk to ietekmi, |
| --- | --- | --- |

III.

Palātas secinājumi ir šādi:

—

starpposma izvērtēšana bija līdzeklis, ar kura palīdzību pārbaudīja, kā virzās uz priekšu struktūrfondu programmu īstenošana, un pārliecinājās, ka īstenošanas sistēmas salīdzinājumā ar iepriekšējiem struktūrfondu programmu posmiem ir vērā ņemami uzlabotas. Taču daudzos gadījumos bija pārāk agri vērtēt programmu efektivitāti un vēl jo vairāk to ietekmi,

| — | izpildes rezervi galvenokārt izmantoja, lai pēc iespējas palielinātu līdzekļu izlietojumu, nevis lai tēriņus koncentrētu jomās, kurās mērķi bija sasniegti īpaši efektīvi. Komisija uzsvēra absorbcijas nozīmi, |
| --- | --- |

—

izpildes rezervi galvenokārt izmantoja, lai pēc iespējas palielinātu līdzekļu izlietojumu, nevis lai tēriņus koncentrētu jomās, kurās mērķi bija sasniegti īpaši efektīvi. Komisija uzsvēra absorbcijas nozīmi,

| — | vairākos gadījumos struktūrfondu programmu starpposma pārskatīšana uzlaboja veidu, kādā darbības programmās tika ņemtas vērā politikas prioritātes vai izmaiņas ES nozaru politikā (piemēram, kā tas atspoguļojās Lisabonas un Gēteborgas Eiropadomes apspriedēs), vai uzlaboja rezultatīvos rādītājus. Starpposma pārskatīšanas svarīgs rezultāts bija prioritātes došana darbībām, kurās varēja izdod vairāk naudas. |
| --- | --- |

—

vairākos gadījumos struktūrfondu programmu starpposma pārskatīšana uzlaboja veidu, kādā darbības programmās tika ņemtas vērā politikas prioritātes vai izmaiņas ES nozaru politikā (piemēram, kā tas atspoguļojās Lisabonas un Gēteborgas Eiropadomes apspriedēs), vai uzlaboja rezultatīvos rādītājus. Starpposma pārskatīšanas svarīgs rezultāts bija prioritātes došana darbībām, kurās varēja izdod vairāk naudas.

| IV. | Palāta uzskata, ka izdevumu programmās – kādas ir struktūrfondu programmas – varētu paredzēt iespēju īstenošanas gaitā pārskatīt programmu mērķus, pasākumus un budžeta piešķīrumus. Tomēr revīzijas gaitā tika novērotas objektīvas grūtības saskaņot struktūrfondu plānošanu un pārvaldību, kas jāņem vērā, izstrādājot un piemērojot kārtību starpposma izvērtēšanai un pārskatīšanai:






  — | no vienas puses, izdevumiem jābūt produktīviem, efektīviem un ekonomiskiem. No otras puses, kopējās saistības, kas piešķirtas struktūrfondiem un Kohēzijas fondam un kas paredzētas secīgos ES finanšu plānos, vienlaikus ir gan tēriņu mērķis, gan maksimālais ierobežojums. Absorbcijas spēja ES kohēzijas izdevumiem ir “nerakstīts”, vēlams mērķis, |
| --- | --- | --- |

IV.

Palāta uzskata, ka izdevumu programmās – kādas ir struktūrfondu programmas – varētu paredzēt iespēju īstenošanas gaitā pārskatīt programmu mērķus, pasākumus un budžeta piešķīrumus. Tomēr revīzijas gaitā tika novērotas objektīvas grūtības saskaņot struktūrfondu plānošanu un pārvaldību, kas jāņem vērā, izstrādājot un piemērojot kārtību starpposma izvērtēšanai un pārskatīšanai:

—

no vienas puses, izdevumiem jābūt produktīviem, efektīviem un ekonomiskiem. No otras puses, kopējās saistības, kas piešķirtas struktūrfondiem un Kohēzijas fondam un kas paredzētas secīgos ES finanšu plānos, vienlaikus ir gan tēriņu mērķis, gan maksimālais ierobežojums. Absorbcijas spēja ES kohēzijas izdevumiem ir “nerakstīts”, vēlams mērķis,

| — | formula “n + 2. gads”, kura disciplinē izdevumu plānošanu, stimulē dalībvalstis un Komisiju dot priekšroku darbībām, kurās izdevumus var veikt samērā viegli, |
| --- | --- |

—

formula “n + 2. gads”, kura disciplinē izdevumu plānošanu, stimulē dalībvalstis un Komisiju dot priekšroku darbībām, kurās izdevumus var veikt samērā viegli,

| — | starpposma pārskatīšanai ir grūti izvēlēties piemērotāko laiku. Jo pārskatīšana vēlāka, jo mazāka varbūtība, ka programmu mainīs; jo pārskatīšana agrāka, jo grūtāk ir izdarīt pamatotu spriedumu par izdevumu efektivitāti un ietekmi. |
| --- | --- |

—

starpposma pārskatīšanai ir grūti izvēlēties piemērotāko laiku. Jo pārskatīšana vēlāka, jo mazāka varbūtība, ka programmu mainīs; jo pārskatīšana agrāka, jo grūtāk ir izdarīt pamatotu spriedumu par izdevumu efektivitāti un ietekmi.

| V. | Palāta ir formulējusi vairākus ieteikumus, kas varētu vairot starpposma izvērtēšanas un pārskatīšanas noderību struktūrfondu 2007.–2013. gada posmā, kad ir paredzēta elastīgāka kārtība:






  — | ātri un efektīvi slēgt 2000.–2006. gada programmas, |
| --- | --- | --- |

V.

Palāta ir formulējusi vairākus ieteikumus, kas varētu vairot starpposma izvērtēšanas un pārskatīšanas noderību struktūrfondu 2007.–2013. gada posmā, kad ir paredzēta elastīgāka kārtība:

—

ātri un efektīvi slēgt 2000.–2006. gada programmas,

| — | izstrādāt labākus rezultatīvos rādītājus, |
| --- | --- |

—

izstrādāt labākus rezultatīvos rādītājus,

| — | rūpīgi izvēlēties laiku izdevumu izvērtēšanai (izmantojot iespējas, ko piedāvā reformētās sistēmas lielāka elastība), |
| --- | --- |

—

rūpīgi izvēlēties laiku izdevumu izvērtēšanai (izmantojot iespējas, ko piedāvā reformētās sistēmas lielāka elastība),

| — | saīsināt un paātrināt starpposma pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

saīsināt un paātrināt starpposma pārskatīšanu,

| — | savlaicīgi saņemt attiecīgus norādījumus no Komisijas, |
| --- | --- |

—

savlaicīgi saņemt attiecīgus norādījumus no Komisijas,

| — | īpašu uzmanību pievērst to izdevumu programmām un pārvaldības kārtībai, ko tērē ES nozaru politikas prioritātēm. |
| --- | --- |

—

īpašu uzmanību pievērst to izdevumu programmām un pārvaldības kārtībai, ko tērē ES nozaru politikas prioritātēm.

IEVADS

Struktūrfondi

| 1. | Struktūrfondi ir Eiropas Savienības galvenais politikas instruments, lai sasniegtu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma mērķus ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā. |
| --- | --- |

1.

Struktūrfondi ir Eiropas Savienības galvenais politikas instruments, lai sasniegtu Eiropas Kopienas dibināšanas līguma mērķus ekonomiskās un sociālās kohēzijas jomā.

| 2. | Ir četri struktūrfondi: Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds – Virzības nodaļa (ELVGF) un Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI). Izdevumus plāno un veic daudzgadu perspektīvā “programmu posmos”, un tie ir paredzēti ieguldījumiem infrastruktūrā un cilvēkkapitālā ES dalībvalstīs. Dalībvalstis sedz (“līdzfinansē”) daļu no attiecīgo ieguldījumu projektu izmaksām. |
| --- | --- |

2.

Ir četri struktūrfondi: Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds – Virzības nodaļa (ELVGF) un Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI). Izdevumus plāno un veic daudzgadu perspektīvā “programmu posmos”, un tie ir paredzēti ieguldījumiem infrastruktūrā un cilvēkkapitālā ES dalībvalstīs. Dalībvalstis sedz (“līdzfinansē”) daļu no attiecīgo ieguldījumu projektu izmaksām.

Struktūrfondi 2000.–2006. gadā

| 3. | Eiropadome Berlīnes apspriedē 1999. gada martā vienojās, ka no struktūrfondiem 2000.–2006. gada programmu posmam būs pieejami 195 miljardi EUR (219 miljardi EUR pēc 2005. gada cenām). Vairāk nekā 90 % no šiem fondu līdzekļiem bija paredzēts izmantot trīs mērķiem:






  — | 1. mērķis: attīstības un strukturālu pielāgojumu veicināšana reģionos, kuru attīstība atpaliek (reģionos, kuros IKP uz iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no Kopienas vidējā rādītāja). Aptuveni 70 % no kopējiem izdevumiem bija paredzēti 1. mērķim, |
| --- | --- | --- |

3.

Eiropadome Berlīnes apspriedē 1999. gada martā vienojās, ka no struktūrfondiem 2000.–2006. gada programmu posmam būs pieejami 195 miljardi EUR (219 miljardi EUR pēc 2005. gada cenām). Vairāk nekā 90 % no šiem fondu līdzekļiem bija paredzēts izmantot trīs mērķiem:

—

1. mērķis: attīstības un strukturālu pielāgojumu veicināšana reģionos, kuru attīstība atpaliek (reģionos, kuros IKP uz iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no Kopienas vidējā rādītāja). Aptuveni 70 % no kopējiem izdevumiem bija paredzēti 1. mērķim,

| — | 2. mērķis: ekonomiskas un sociālas pārveides atbalstīšana apvidos ar strukturālām grūtībām, kas nav 1. mērķa apvidi (rūpniecības un pilsētu rajoni, lauku un no zivsaimniecības atkarīgi apvidi), |
| --- | --- |

—

2. mērķis: ekonomiskas un sociālas pārveides atbalstīšana apvidos ar strukturālām grūtībām, kas nav 1. mērķa apvidi (rūpniecības un pilsētu rajoni, lauku un no zivsaimniecības atkarīgi apvidi),

| — | 3. mērķis: izglītības, profesionālās sagatavošanas un nodarbinātības politikas un sistēmu pielāgošanas un modernizācijas atbalstīšana apvidos, kas nav 1. mērķa apvidi. |
| --- | --- |

—

3. mērķis: izglītības, profesionālās sagatavošanas un nodarbinātības politikas un sistēmu pielāgošanas un modernizācijas atbalstīšana apvidos, kas nav 1. mērķa apvidi.

| 4. | Plānotos kopējos izdevumus, par kuriem vienojās Berlīnē, piešķīra aptuveni 400 gan valstu, gan reģionu līmeņa programmām (1) pēc tam, kad bija notikusi sarežģīta plānošana, kuras galvenie elementi bija šādi (2):






  — | Komisija sākotnējai plānošanai, kā arī starpposma pārskatīšanai sagatavoja orientējošas plānošanas vadlīnijas saistībā ar fondu mērķiem (3), |
| --- | --- | --- |

4.

Plānotos kopējos izdevumus, par kuriem vienojās Berlīnē, piešķīra aptuveni 400 gan valstu, gan reģionu līmeņa programmām (1) pēc tam, kad bija notikusi sarežģīta plānošana, kuras galvenie elementi bija šādi (2):

—

Komisija sākotnējai plānošanai, kā arī starpposma pārskatīšanai sagatavoja orientējošas plānošanas vadlīnijas saistībā ar fondu mērķiem (3),

| — | dalībvalstis ar Komisiju apsprieda “Kopienas atbalsta shēmas” (KAS), kurās paredzēja fondu un attiecīgās dalībvalsts rīcības stratēģiju un prioritātes, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis ar Komisiju apsprieda “Kopienas atbalsta shēmas” (KAS), kurās paredzēja fondu un attiecīgās dalībvalsts rīcības stratēģiju un prioritātes,

| — | katru KAS īstenoja “darbības programmās” (DP) (4), ko apstiprināja Komisija, |
| --- | --- |

—

katru KAS īstenoja “darbības programmās” (DP) (4), ko apstiprināja Komisija,

| — | reģioni vai dalībvalstis apstiprināja atsevišķus projektus darbības programmu izpildei, |
| --- | --- |

—

reģioni vai dalībvalstis apstiprināja atsevišķus projektus darbības programmu izpildei,

| — | programmas to izpildes posma vidū bija paredzēts pārskatīt (“starpposma pārskatīšana”) (5). |
| --- | --- |

—

programmas to izpildes posma vidū bija paredzēts pārskatīt (“starpposma pārskatīšana”) (5).

| 5. | Bija paredzēts, ka attiecīgās dalībvalstis veido “uzraudzības komitejas” izdevumu pārraudzīšanai, kurās piedalās arī Komisijas pārstāvji (padomdevēju statusā) (6). |
| --- | --- |

5.

Bija paredzēts, ka attiecīgās dalībvalstis veido “uzraudzības komitejas” izdevumu pārraudzīšanai, kurās piedalās arī Komisijas pārstāvji (padomdevēju statusā) (6).

| 6. | Struktūrfondu pārvaldībā 2000.–2006. gada programmu posmā tika ieviesti divi jauninājumi, kas ir svarīgi šā ziņojuma nolūkiem: izpildes rezerve un formula “n + 2. gads” (7). Sk. 1. un 2. izcēlumu.

  1. izcēlumsIzpildes rezerveSaskaņā ar struktūrfondu regulām 2000.–2006. gada programmu posmam Komisijai, piešķirot struktūrfondu līdzekļus, no katras darbības programmas bija jāietur 4 %. Lai veicinātu Kopienas līdzekļu produktīvu un efektīvu izmantošanu, šo rezervi bija plānots 2004. gadā piešķirt tām katras dalībvalsts darbības programmām vai projektiem, kas izraudzīti, pamatojoties uz to salīdzinošo veiksmi.Izpildes rezerve bija ierobežots pasākums. Līdzekļus nevarēja pārnest ne no vienas dalībvalsts uz citu, ne no viena mērķa programmām uz citu mērķu programmām. Tāpat arī daļu rezerves nevarēja ieturēt līdz vēlākam laikam. |
| --- | --- |

6.

Struktūrfondu pārvaldībā 2000.–2006. gada programmu posmā tika ieviesti divi jauninājumi, kas ir svarīgi šā ziņojuma nolūkiem: izpildes rezerve un formula “n + 2. gads” (7). Sk. 1. un 2. izcēlumu.

1. izcēlumsIzpildes rezerveSaskaņā ar struktūrfondu regulām 2000.–2006. gada programmu posmam Komisijai, piešķirot struktūrfondu līdzekļus, no katras darbības programmas bija jāietur 4 %. Lai veicinātu Kopienas līdzekļu produktīvu un efektīvu izmantošanu, šo rezervi bija plānots 2004. gadā piešķirt tām katras dalībvalsts darbības programmām vai projektiem, kas izraudzīti, pamatojoties uz to salīdzinošo veiksmi.Izpildes rezerve bija ierobežots pasākums. Līdzekļus nevarēja pārnest ne no vienas dalībvalsts uz citu, ne no viena mērķa programmām uz citu mērķu programmām. Tāpat arī daļu rezerves nevarēja ieturēt līdz vēlākam laikam.

2. izcēlumsFormula “n + 2. gads”Formulas “n + 2. gads” nolūks ir novērst pārmērīgu neizmantoto saistību uzkrāšanos konkrētā darbības programmā (jo tas var sarežģīt programmas slēgšanu un traucēt nākamo programmu uzsākšanu), veicinot “naudas tērēšanu” atbilstīgi izvirzītajiem mērķiem. Saskaņā ar šo formulu tad, ja divos gados pēc saistības iegrāmatošanas budžetā nav veikti attiecīgi maksājumi (8), saistību atceļ un neaizstāj ar jaunu, t. i., tēriņi nesasniedz summu, par kuru vienojās Berlīnes Eiropadome.

Struktūrfondu izvērtēšana

| 7. | Finanšu regula, kurā ietverti noteikumi Kopienas budžeta pārvaldībai, nosaka, ka ES izdevumiem jābūt ekonomiskiem, produktīviem un efektīviem. Visās jomās, ko sedz no budžeta, ir jānosaka mērķi, kuru sasniegšanu uzrauga attiecībā pret rezultatīvajiem rādītājiem. Turklāt izdevumiem piemēro ex ante un ex post novērtēšanu (9). |
| --- | --- |

7.

Finanšu regula, kurā ietverti noteikumi Kopienas budžeta pārvaldībai, nosaka, ka ES izdevumiem jābūt ekonomiskiem, produktīviem un efektīviem. Visās jomās, ko sedz no budžeta, ir jānosaka mērķi, kuru sasniegšanu uzrauga attiecībā pret rezultatīvajiem rādītājiem. Turklāt izdevumiem piemēro ex ante un ex post novērtēšanu (9).

| 8. | Struktūrfondu regulas 2000.–2006. gada programmu posmam nosaka, kā minētie budžeta principi piemērojami struktūrfondiem, paredzot šādu kārtību:






  — | katras KAS vai DP ex ante novērtēšanu attiecīgajā dalībvalstī, lai radītu pamatu attīstības plānu sagatavošanai (10), |
| --- | --- | --- |

8.

Struktūrfondu regulas 2000.–2006. gada programmu posmam nosaka, kā minētie budžeta principi piemērojami struktūrfondiem, paredzot šādu kārtību:

—

katras KAS vai DP ex ante novērtēšanu attiecīgajā dalībvalstī, lai radītu pamatu attīstības plānu sagatavošanai (10),

| — | starpposma izvērtēšanu, ko izdevumu pārvaldītājas iestādes atbildībā un sadarbībā ar Komisiju un attiecīgo dalībvalsti veic neatkarīgs vērtētājs; šīs izvērtēšanas mērķis ir, ņemot vērā ex ante novērtējumu, izskatīt sākotnējos rezultātus, to nozīmi, ciktāl ir sasniegti mērķi, kā ir izmantoti finanšu līdzekļi un kā noris uzraudzība un izpilde (11), |
| --- | --- |

—

starpposma izvērtēšanu, ko izdevumu pārvaldītājas iestādes atbildībā un sadarbībā ar Komisiju un attiecīgo dalībvalsti veic neatkarīgs vērtētājs; šīs izvērtēšanas mērķis ir, ņemot vērā ex ante novērtējumu, izskatīt sākotnējos rezultātus, to nozīmi, ciktāl ir sasniegti mērķi, kā ir izmantoti finanšu līdzekļi un kā noris uzraudzība un izpilde (11),

| — | ex post novērtēšanu, kuru sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti un izdevumu pārvaldītāju iestādi veic Komisija un kurā analizē resursu izmantošanu un intervences efektivitāti un produktivitāti (12). |
| --- | --- |

—

ex post novērtēšanu, kuru sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti un izdevumu pārvaldītāju iestādi veic Komisija un kurā analizē resursu izmantošanu un intervences efektivitāti un produktivitāti (12).

| 9. | Kārtību, kādā notika 2000.–2006. gada struktūrfondu ex ante novērtēšana un plānošana, Palāta revidēja jau agrāk, revīzijas rezultātus apkopojot Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2003 (13). Cita starpā Palāta atzīmēja, ka






  — | lēmumos par budžeta piešķīrumiem vairāk ņēma vērā fondu līdzekļu izlietojuma potenciālos apmērus nevis labi izstrādātu attīstības stratēģiju un struktūrfondu efektivitāti, |
| --- | --- | --- |

9.

Kārtību, kādā notika 2000.–2006. gada struktūrfondu ex ante novērtēšana un plānošana, Palāta revidēja jau agrāk, revīzijas rezultātus apkopojot Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2003 (13). Cita starpā Palāta atzīmēja, ka

—

lēmumos par budžeta piešķīrumiem vairāk ņēma vērā fondu līdzekļu izlietojuma potenciālos apmērus nevis labi izstrādātu attīstības stratēģiju un struktūrfondu efektivitāti,

| — | ex ante novērtējumam nebija lielas ietekmes uz plānošanas procesu. Novērtējums aprobežojās ar dalībvalstu ierosināto plānu attaisnošanu un tikai retos gadījumos iztirzāja plānu noderību un pamatstratēģiju. Novērtējums neietvēra kritisku vērtējumu vai analīzi par alternatīvām stratēģijām. |
| --- | --- |

—

ex ante novērtējumam nebija lielas ietekmes uz plānošanas procesu. Novērtējums aprobežojās ar dalībvalstu ierosināto plānu attaisnošanu un tikai retos gadījumos iztirzāja plānu noderību un pamatstratēģiju. Novērtējums neietvēra kritisku vērtējumu vai analīzi par alternatīvām stratēģijām.

| 10. | Palāta jau ir revidējusi arī Komisijas ex post novērtējumu vairumam struktūrfondu izdevumu iepriekšējā programmu posmā (1994–1999) (14). Palāta konstatēja vairākas būtiskas nepilnības sagatavotajos novērtējumos, kā arī veidā, kādā novērtēšanu pārraudzīja Komisija, un ieteica nodrošināt pieejamo datu un piešķirto resursu atbilstību izvirzītajiem mērķiem, kam jābūt reāliem, un ieviest dažas izmaiņas turpmāko novērtējumu tvērumā un metodē. |
| --- | --- |

10.

Palāta jau ir revidējusi arī Komisijas ex post novērtējumu vairumam struktūrfondu izdevumu iepriekšējā programmu posmā (1994–1999) (14). Palāta konstatēja vairākas būtiskas nepilnības sagatavotajos novērtējumos, kā arī veidā, kādā novērtēšanu pārraudzīja Komisija, un ieteica nodrošināt pieejamo datu un piešķirto resursu atbilstību izvirzītajiem mērķiem, kam jābūt reāliem, un ieviest dažas izmaiņas turpmāko novērtējumu tvērumā un metodē.

Starpposma izvērtēšana, programmu pārskatīšana un izpildes rezerves piešķiršana

| 11. | Tātad Struktūrfondu regulā bija paredzēts, ka 2000.–2006. gada programmu posma vidū tiks veikti noteikti pasākumi:






  — | dalībvalstīm bija uzdots veikt programmu starpposma izvērtēšanu un iesniegt tās rezultātus Komisijai līdz 2003. gada beigām (15), |
| --- | --- | --- |

11.

Tātad Struktūrfondu regulā bija paredzēts, ka 2000.–2006. gada programmu posma vidū tiks veikti noteikti pasākumi:

—

dalībvalstīm bija uzdots veikt programmu starpposma izvērtēšanu un iesniegt tās rezultātus Komisijai līdz 2003. gada beigām (15),

| — | tajā pašā termiņā nolūkā lemt par izpildes rezerves piešķiršanu dalībvalstīm vajadzēja izvērtēt darbības programmu izpildi (16), |
| --- | --- |

—

tajā pašā termiņā nolūkā lemt par izpildes rezerves piešķiršanu dalībvalstīm vajadzēja izvērtēt darbības programmu izpildi (16),

| — | līdz 2004. gada 31. martam Komisijas pienākums bija piešķirt izpildes rezervi, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts priekšlikumu (17), |
| --- | --- |

—

līdz 2004. gada 31. martam Komisijas pienākums bija piešķirt izpildes rezervi, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts priekšlikumu (17),

| — | vajadzības gadījumā izdevumu plānus starpposmā varēja pārskatīt (18). |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā izdevumu plānus starpposmā varēja pārskatīt (18).

| 12. | Saskaņā ar Struktūrfondu regulu starpposma izvērtējumus bija paredzēts izmantot divējādi: lai lemtu par izpildes rezerves piešķiršanu un lai vajadzības gadījumā programmas starpposmā pārskatītu; tādēļ Komisijai bija uzticēts analizēt, vai starpposma izvērtējumi bija piemēroti šiem nolūkiem (19). |
| --- | --- |

12.

Saskaņā ar Struktūrfondu regulu starpposma izvērtējumus bija paredzēts izmantot divējādi: lai lemtu par izpildes rezerves piešķiršanu un lai vajadzības gadījumā programmas starpposmā pārskatītu; tādēļ Komisijai bija uzticēts analizēt, vai starpposma izvērtējumi bija piemēroti šiem nolūkiem (19).

REVĪZIJAS TVĒRUMS

| 13. | Palātas revidenti vērtēja, vai šos trīs starpposma pasākumus veica efektīvi un kā tie ietekmēja struktūrfondu izdevumus. |
| --- | --- |

13.

Palātas revidenti vērtēja, vai šos trīs starpposma pasākumus veica efektīvi un kā tie ietekmēja struktūrfondu izdevumus.

| 14. | Revīzijas galvenais mērķis bija noskaidrot, vai:






  — | programmu starpposma izvērtēšana veidoja adekvātu un noderīgu vērtējumu par struktūrfondu izdevumiem, |
| --- | --- | --- |

14.

Revīzijas galvenais mērķis bija noskaidrot, vai:

—

programmu starpposma izvērtēšana veidoja adekvātu un noderīgu vērtējumu par struktūrfondu izdevumiem,

| — | izpildes rezervi piešķīra tā, lai veicinātu efektīvas un labi pārvaldītas izdevumu programmas, |
| --- | --- |

—

izpildes rezervi piešķīra tā, lai veicinātu efektīvas un labi pārvaldītas izdevumu programmas,

| — | starpposma pārskatīšanas iznākumā tika pielāgotas prioritātes un uzlabots izdevumu programmu mērķtiecīgums. |
| --- | --- |

—

starpposma pārskatīšanas iznākumā tika pielāgotas prioritātes un uzlabots izdevumu programmu mērķtiecīgums.

| 15. | Revīzijā galveno uzmanību pievērsa ERAF un ESF, kas ir galvenie struktūrfondu komponenti. Veicot revīzijas darbu, Palāta






  — | izskatīja Komisijas vadlīnijas trīs minētajiem starpposma pasākumiem, |
| --- | --- | --- |

15.

Revīzijā galveno uzmanību pievērsa ERAF un ESF, kas ir galvenie struktūrfondu komponenti. Veicot revīzijas darbu, Palāta

—

izskatīja Komisijas vadlīnijas trīs minētajiem starpposma pasākumiem,

| — | analizēja izvērtējuma ziņojumus, kā arī priekšlikumus izpildes rezerves izmantošanai un starpposma pārskatīšanai attiecībā uz piecām KAS un divdesmit DP/vienotajiem programdokumentiem (20), |
| --- | --- |

—

analizēja izvērtējuma ziņojumus, kā arī priekšlikumus izpildes rezerves izmantošanai un starpposma pārskatīšanai attiecībā uz piecām KAS un divdesmit DP/vienotajiem programdokumentiem (20),

| — | izsvēra Komisijas pašas viedokli par izvērtēšanu, |
| --- | --- |

—

izsvēra Komisijas pašas viedokli par izvērtēšanu,

| — | analizēja izpildes rezerves piešķiršanu un starpposma pārskatīšanas ietekmi. |
| --- | --- |

—

analizēja izpildes rezerves piešķiršanu un starpposma pārskatīšanas ietekmi.

LAIKA GRAFIKS

| 16. | Aplūkotos trīs starpposma pasākumus organizēja samērā agri 2000.–2006. gada programmu posmā, kad vēl nebija radušies daudz izdevumi.






  — | Kopienas budžeti kopš 2000. gada ir veidoti saskaņā ar Berlīnes Eiropadomes vienošanos, proti, ES laikā no 2000. līdz 2006. gadam struktūrfondos ir uzņēmusies saistības 195 miljardu EUR apmērā. Taču, kā tas parasti notiek ar daudzgadu programmām, maksājumi, t. i., naudas reālā tērēšana, no saistībām atpaliek. |
| --- | --- | --- |

16.

Aplūkotos trīs starpposma pasākumus organizēja samērā agri 2000.–2006. gada programmu posmā, kad vēl nebija radušies daudz izdevumi.

—

Kopienas budžeti kopš 2000. gada ir veidoti saskaņā ar Berlīnes Eiropadomes vienošanos, proti, ES laikā no 2000. līdz 2006. gadam struktūrfondos ir uzņēmusies saistības 195 miljardu EUR apmērā. Taču, kā tas parasti notiek ar daudzgadu programmām, maksājumi, t. i., naudas reālā tērēšana, no saistībām atpaliek.

| — | Darbības programmas pieņēma lēnāk nekā plānots (sk. Īpašā ziņojuma Nr. 7/2003 18.–24. punktu): lielāko daļu – 2001. gadā, bet dažas tikai 2002. gadā. |
| --- | --- |

—

Darbības programmas pieņēma lēnāk nekā plānots (sk. Īpašā ziņojuma Nr. 7/2003 18.–24. punktu): lielāko daļu – 2001. gadā, bet dažas tikai 2002. gadā.

| — | 2000. un 2001. gadā dalībvalstu un reģionu galvenā rūpe bija pabeigt 1994.–1999. gada struktūrfondu programmas, kas palēnināja jauno programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

—

2000. un 2001. gadā dalībvalstu un reģionu galvenā rūpe bija pabeigt 1994.–1999. gada struktūrfondu programmas, kas palēnināja jauno programmu īstenošanu.

| — | Tā kā dalībvalstīm starpposma izvērtējumus bija uzdots iesniegt līdz 2003. gada beigām, tad vērtētājiem savu darbu nācās balstīt uz informāciju un datiem, kas bija pieejami 2002. gada beigās vai, vēlākais, 2003. gada rudenī. |
| --- | --- |

—

Tā kā dalībvalstīm starpposma izvērtējumus bija uzdots iesniegt līdz 2003. gada beigām, tad vērtētājiem savu darbu nācās balstīt uz informāciju un datiem, kas bija pieejami 2002. gada beigās vai, vēlākais, 2003. gada rudenī.

| 17. | 2002. gada beigās gandrīz visas Berlīnē ieplānotās summas bija piešķirtas programmām, bet tikai aptuveni 20 miljardi EUR (kāda 1/10 daļa no kopējiem līdzekļiem) bija iztērēti. Pat 2003. gada beigās bija iztērēti tikai aptuveni 60 miljardi EUR (aptuveni viena trešdaļa). |
| --- | --- |

17.

2002. gada beigās gandrīz visas Berlīnē ieplānotās summas bija piešķirtas programmām, bet tikai aptuveni 20 miljardi EUR (kāda 1/10 daļa no kopējiem līdzekļiem) bija iztērēti. Pat 2003. gada beigās bija iztērēti tikai aptuveni 60 miljardi EUR (aptuveni viena trešdaļa).

VIEDOKĻI PAR STARPPOSMA IZVĒRTĒŠANU

| 18. | Kā minēts 8. punktā, Struktūrfondu regulā starpposma izvērtēšanai bija paredzēti ierobežoti mērķi. Komisijas darba dokuments (Darba dokuments Nr. 8 “Struktūrfondu intervences starpposma izvērtēšana” [The Mid-Term Evaluation of Structural Fund Intervention], 5.12.2000.) dalībvalstīm starpposma izvērtēšanai sniedza plašākus norādījumus un izvirzīja ambiciozākus mērķus: vērtējuma pamatā būtu secinājums par to, cik sekmīgi šā veida palīdzību izdodas realizēt praksē, ņemot vērā tās pastāvīgo nozīmību un īstenošanas efektivitāti un produktivitāti. Šajā darba dokumentā Komisija definēja izvērtēšanas jautājumus un izvērtējuma ziņojuma saturu (sk. 3. izcēlumu).

  3. izcēlumsStarpposma izvērtēšanas uzdevumi saskaņā ar Darba dokumentu Nr. 8:





  — | vērtēt, vai izvēlētais palīdzības veids joprojām ir adekvāts tam, lai risinātu reģionam vai nozarei svarīgos jautājumus, |
| --- | --- | --- |

18.

Kā minēts 8. punktā, Struktūrfondu regulā starpposma izvērtēšanai bija paredzēti ierobežoti mērķi. Komisijas darba dokuments (Darba dokuments Nr. 8 “Struktūrfondu intervences starpposma izvērtēšana” [The Mid-Term Evaluation of Structural Fund Intervention], 5.12.2000.) dalībvalstīm starpposma izvērtēšanai sniedza plašākus norādījumus un izvirzīja ambiciozākus mērķus: vērtējuma pamatā būtu secinājums par to, cik sekmīgi šā veida palīdzību izdodas realizēt praksē, ņemot vērā tās pastāvīgo nozīmību un īstenošanas efektivitāti un produktivitāti. Šajā darba dokumentā Komisija definēja izvērtēšanas jautājumus un izvērtējuma ziņojuma saturu (sk. 3. izcēlumu).

3. izcēlumsStarpposma izvērtēšanas uzdevumi saskaņā ar Darba dokumentu Nr. 8:





  —

vērtēt, vai izvēlētais palīdzības veids joprojām ir adekvāts tam, lai risinātu reģionam vai nozarei svarīgos jautājumus,

| — | vērtēt, vai sākotnējie stratēģijas virzieni, prioritātes un mērķi savstarpēji saskan un joprojām ir adekvāti, kā arī cik tālu pavirzījušies darbi šo mērķu sasniegšanā un kādā mērā tos reāli varētu sasniegt, |
| --- | --- |

—

vērtēt, vai sākotnējie stratēģijas virzieni, prioritātes un mērķi savstarpēji saskan un joprojām ir adekvāti, kā arī cik tālu pavirzījušies darbi šo mērķu sasniegšanā un kādā mērā tos reāli varētu sasniegt,

| — | vērtēt mērķu rezultatīvos rādītājus un, jo īpaši, to, kā tie atvieglojuši uzraudzību un vērtēšanu, |
| --- | --- |

—

vērtēt mērķu rezultatīvos rādītājus un, jo īpaši, to, kā tie atvieglojuši uzraudzību un vērtēšanu,

| — | vērtēt, kādā mērā izvēlētajos palīdzības veidos ir integrētas “horizontālās” prioritātes, cita starpā, līdztiesīgas iespējas un vides aizsardzība, |
| --- | --- |

—

vērtēt, kādā mērā izvēlētajos palīdzības veidos ir integrētas “horizontālās” prioritātes, cita starpā, līdztiesīgas iespējas un vides aizsardzība,

| — | analizēt īstenošanas un uzraudzības kārtības piemērotību, |
| --- | --- |

—

analizēt īstenošanas un uzraudzības kārtības piemērotību,

| — | iegūtos rezultātus salīdzināt ar rādītājiem, pēc kuriem lemj par izpildes rezerves piešķiršanu. |
| --- | --- |

—

iegūtos rezultātus salīdzināt ar rādītājiem, pēc kuriem lemj par izpildes rezerves piešķiršanu.

| 19. | Tajā pašā Komisijas darba dokumentā bija minēts, ka izvērtēšanas mērogam (tātad arī izmaksām) jābūt proporcionālam programmas mērogam, to paskaidrojot ar piemēru, ka makroekonomiska modelēšana derētu lielām 1. mērķa KAS, bet ne mazām 2. un 3. mērķa programmām. Izvērtēšanas izmaksas daļēji sedza no ES līdzekļiem. Šā pasākuma galīgās izmaksas bija 40 miljoni EUR, kas ir mazāk nekā 0,1 % no struktūrfondu gada izdevumiem. (Organizējot izvērtēšanu, Komisijai radās arī administratīvās izmaksas, bet tās nav viegli precīzi aprēķināt). |
| --- | --- |

19.

Tajā pašā Komisijas darba dokumentā bija minēts, ka izvērtēšanas mērogam (tātad arī izmaksām) jābūt proporcionālam programmas mērogam, to paskaidrojot ar piemēru, ka makroekonomiska modelēšana derētu lielām 1. mērķa KAS, bet ne mazām 2. un 3. mērķa programmām. Izvērtēšanas izmaksas daļēji sedza no ES līdzekļiem. Šā pasākuma galīgās izmaksas bija 40 miljoni EUR, kas ir mazāk nekā 0,1 % no struktūrfondu gada izdevumiem. (Organizējot izvērtēšanu, Komisijai radās arī administratīvās izmaksas, bet tās nav viegli precīzi aprēķināt).

Izvērtēšanas rezultāti

| 20. | Gandrīz visos izvērtējumos secināts, ka sākotnējā attīstības stratēģija joprojām ir adekvāta, bet vēl ir par agru vērtēt efektivitāti. Komisija izvērtējumu konstatējumus izmantoja 2004. gada novembra ziņojumā “Starpposma izvērtēšana 1. un 2. mērķa reģionos: vērtēšanas uzlabošanās” [The Mid-Term Evaluation in Objective 1 and 2 Regions: Growing Evaluation Capacity]. Komisijas ziņojuma kopsavilkums ir izklāstīts 4. izcēlumā.

  4. izcēlumsProgrammu vērtētāju atbildes uz izvērtēšanas jautājumiem





  — | Gandrīz visos gadījumos vērtētāji secināja, ka programmās pieņemtās stratēģijas joprojām ir adekvātas. |
| --- | --- | --- |

20.

Gandrīz visos izvērtējumos secināts, ka sākotnējā attīstības stratēģija joprojām ir adekvāta, bet vēl ir par agru vērtēt efektivitāti. Komisija izvērtējumu konstatējumus izmantoja 2004. gada novembra ziņojumā “Starpposma izvērtēšana 1. un 2. mērķa reģionos: vērtēšanas uzlabošanās” [The Mid-Term Evaluation in Objective 1 and 2 Regions: Growing Evaluation Capacity]. Komisijas ziņojuma kopsavilkums ir izklāstīts 4. izcēlumā.

4. izcēlumsProgrammu vērtētāju atbildes uz izvērtēšanas jautājumiem





  —

Gandrīz visos gadījumos vērtētāji secināja, ka programmās pieņemtās stratēģijas joprojām ir adekvātas.

| — | Daudzos gadījumos bija par agru vērtēt efektivitāti, jo programmu uzsākšana aizkavējās vai bija lēna. Tas apgrūtināja arī uzraudzības sistēmu: bieži bija jāpārskata rādītāju un mērķu definīcijas. |
| --- | --- |

—

Daudzos gadījumos bija par agru vērtēt efektivitāti, jo programmu uzsākšana aizkavējās vai bija lēna. Tas apgrūtināja arī uzraudzības sistēmu: bieži bija jāpārskata rādītāju un mērķu definīcijas.

| — | Tāpat arī bija par agru mērīt ietekmi, lai gan dažos gadījumos izvērtējumos ierosināja pārskatīt mērķus, pamatojoties uz īstenošanas pirmo gadu pieredzi. Lielām KAS piemērotā makroekonomiskā modelēšana liecina, ka programmu vispārējos mērķus var sasniegt. |
| --- | --- |

—

Tāpat arī bija par agru mērīt ietekmi, lai gan dažos gadījumos izvērtējumos ierosināja pārskatīt mērķus, pamatojoties uz īstenošanas pirmo gadu pieredzi. Lielām KAS piemērotā makroekonomiskā modelēšana liecina, ka programmu vispārējos mērķus var sasniegt.

| — | Efektivitāti visbiežāk definēja kā finanšu absorbcijas spēju, nevis kā fizisko rezultātu vienības izmaksas vai sasniegto koprezultātu. Finanšu absorbcija neapšaubāmi ir uzlabojusies (t. i., naudu tērē straujāk nekā iepriekš), ko veicina formula “n + 2. gads”. |
| --- | --- |

—

Efektivitāti visbiežāk definēja kā finanšu absorbcijas spēju, nevis kā fizisko rezultātu vienības izmaksas vai sasniegto koprezultātu. Finanšu absorbcija neapšaubāmi ir uzlabojusies (t. i., naudu tērē straujāk nekā iepriekš), ko veicina formula “n + 2. gads”.

| — | Izvērtējumos bija uzsvērta neatliekama vajadzība labāk izstrādāt mērķu sasniegšanas rādītājus. |
| --- | --- |

—

Izvērtējumos bija uzsvērta neatliekama vajadzība labāk izstrādāt mērķu sasniegšanas rādītājus.

| — | Vērtētāji konstatēja, ka īstenošanas sistēmas atbilda tiesiskajam regulējumam un bija ievērojami uzlabotas. |
| --- | --- |

—

Vērtētāji konstatēja, ka īstenošanas sistēmas atbilda tiesiskajam regulējumam un bija ievērojami uzlabotas.

Komisijas viedoklis par izvērtēšanu

| 21. | Izvērtējumu kvalitāti analizēja kā dalībvalstis, tā arī uzraudzības komitejas un Komisija. Komisijas dienesti izvērtējuma ziņojumus izskatīja gan projekta stadijā, gan galīgajā versijā. Komisijai bija jāiekļaujas Regulā noteiktajos saspringtajos termiņos un no 2004. gada janvārim līdz martam vienlaikus jāizskata apmēram 400 programmu izvērtējuma ziņojumus. Lai šo uzdevumu pabeigtu laikā, papildus štata darbiniekiem Komisija algoja ārējus vērtētājus. |
| --- | --- |

21.

Izvērtējumu kvalitāti analizēja kā dalībvalstis, tā arī uzraudzības komitejas un Komisija. Komisijas dienesti izvērtējuma ziņojumus izskatīja gan projekta stadijā, gan galīgajā versijā. Komisijai bija jāiekļaujas Regulā noteiktajos saspringtajos termiņos un no 2004. gada janvārim līdz martam vienlaikus jāizskata apmēram 400 programmu izvērtējuma ziņojumus. Lai šo uzdevumu pabeigtu laikā, papildus štata darbiniekiem Komisija algoja ārējus vērtētājus.

| 22. | Secinājumus par vērtētāju konstatējumiem (21) Komisija aprakstīja arī ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās”, cita starpā norādot, ka






  — | kopumā izvērtējumos bija izmantota pienācīga metodoloģija, |
| --- | --- | --- |

22.

Secinājumus par vērtētāju konstatējumiem (21) Komisija aprakstīja arī ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās”, cita starpā norādot, ka

—

kopumā izvērtējumos bija izmantota pienācīga metodoloģija,

| — | daudzus izvērtējumus ietekmēja nepietiekamās uzraudzības sistēmas, |
| --- | --- |

—

daudzus izvērtējumus ietekmēja nepietiekamās uzraudzības sistēmas,

| — | jāuzlabo sākotnējā analīze par programmu reālo iespējamību, |
| --- | --- |

—

jāuzlabo sākotnējā analīze par programmu reālo iespējamību,

| — | dažos izvērtējumos bija vāja analīze, vai bieži vien nebija formulēti izmantojami secinājumi un ieteikumi, |
| --- | --- |

—

dažos izvērtējumos bija vāja analīze, vai bieži vien nebija formulēti izmantojami secinājumi un ieteikumi,

| — | ekonomiskās modelēšanas rezultātus – šādu modelēšanu pārsvarā piemēroja tikai lielākajām programmām – nevarēja salīdzināt, jo bija piemērotas ļoti atšķirīgas metodes, |
| --- | --- |

—

ekonomiskās modelēšanas rezultātus – šādu modelēšanu pārsvarā piemēroja tikai lielākajām programmām – nevarēja salīdzināt, jo bija piemērotas ļoti atšķirīgas metodes,

| — | daži vērtētāji pārāk uzsvēra finanšu analīzi, mazāk pievēršot uzmanību programmu mērķiem, jo nebija pieejami uzraudzības dati, kā arī pastāvēja liels spiediens veicināt līdzekļu izlietojumu formulas “n + 2. gads” dēļ. Tā iznākumā vērtētāji formulēja ieteikumus, ko motivēja tīri finansiāli apsvērumi, nevis pievērsa uzmanību līdzekļu pārdalīšanas stratēģiskajai nozīmei (22). |
| --- | --- |

—

daži vērtētāji pārāk uzsvēra finanšu analīzi, mazāk pievēršot uzmanību programmu mērķiem, jo nebija pieejami uzraudzības dati, kā arī pastāvēja liels spiediens veicināt līdzekļu izlietojumu formulas “n + 2. gads” dēļ. Tā iznākumā vērtētāji formulēja ieteikumus, ko motivēja tīri finansiāli apsvērumi, nevis pievērsa uzmanību līdzekļu pārdalīšanas stratēģiskajai nozīmei (22).

Palātas viedoklis

| 23. | Revīzijā Palāta konstatēja vairākas problēmas, ar kurām vērtētāji sastapās, kā arī grūtības, kuras viņi paši atzina, cenšoties dot skaidru atbildi uz to, vai izvēlētais palīdzības veids joprojām bija adekvāts tam, lai risinātu reģionam vai nozarei svarīgos jautājumus, un vai mērķi bija sasniedzami.






  — | Visi vērtētāji sastapās ar problēmu, ka izvērtēšanas laikā līdzekļu izlietojums vēl bija mazs. |
| --- | --- | --- |

23.

Revīzijā Palāta konstatēja vairākas problēmas, ar kurām vērtētāji sastapās, kā arī grūtības, kuras viņi paši atzina, cenšoties dot skaidru atbildi uz to, vai izvēlētais palīdzības veids joprojām bija adekvāts tam, lai risinātu reģionam vai nozarei svarīgos jautājumus, un vai mērķi bija sasniedzami.

—

Visi vērtētāji sastapās ar problēmu, ka izvērtēšanas laikā līdzekļu izlietojums vēl bija mazs.

| — | Gandrīz puse vērtētāju, kas bija pārskatījuši vēlāk Palātas pārbaudītās programmas, konstatēja nopietnus problēmjautājumus saistībā ar konkrētām attīstības vajadzībām un ierosināja vairāk uzsvērt noteiktas politikas jomas, ievērojot Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas. |
| --- | --- |

—

Gandrīz puse vērtētāju, kas bija pārskatījuši vēlāk Palātas pārbaudītās programmas, konstatēja nopietnus problēmjautājumus saistībā ar konkrētām attīstības vajadzībām un ierosināja vairāk uzsvērt noteiktas politikas jomas, ievērojot Lisabonas un Gēteborgas stratēģijas.

| — | Citi vērtētāji vērsa uzmanību uz jebkurai vērtēšanai raksturīgām tipiskām grūtībām, piemēram, ir grūti noteikt papildu ieguldījumu ietekmi ceļu būvniecībā, vai noteikt ESF intervences ietekmi uz tīro nodarbinātības līmeni. Piemēram, komentējot ieguldījumus ceļu būvniecībā, Vācijas projektu vērtētājs izteica domu, ka turpmāki ieguldījumi tautsaimniecībās, kurām jau ir laba infrastruktūra, varētu palēnināt izaugsmi (23). Apvienotās Karalistes un Gibraltāra programmu vērtētāji komentēja, ka, vērtējot ESF ietekmi uz nodarbinātību, darba vietu radīšanu bija iespējams uzskaitīt tikai bruto izteiksmē. |
| --- | --- |

—

Citi vērtētāji vērsa uzmanību uz jebkurai vērtēšanai raksturīgām tipiskām grūtībām, piemēram, ir grūti noteikt papildu ieguldījumu ietekmi ceļu būvniecībā, vai noteikt ESF intervences ietekmi uz tīro nodarbinātības līmeni. Piemēram, komentējot ieguldījumus ceļu būvniecībā, Vācijas projektu vērtētājs izteica domu, ka turpmāki ieguldījumi tautsaimniecībās, kurām jau ir laba infrastruktūra, varētu palēnināt izaugsmi (23). Apvienotās Karalistes un Gibraltāra programmu vērtētāji komentēja, ka, vērtējot ESF ietekmi uz nodarbinātību, darba vietu radīšanu bija iespējams uzskaitīt tikai bruto izteiksmē.

| 24. | Komisijas ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās” šīm problēmām un grūtībām tika pievērsts mazāk uzmanības nekā pozitīvākiem izvērtēšanas rezultātiem. |
| --- | --- |

24.

Komisijas ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās” šīm problēmām un grūtībām tika pievērsts mazāk uzmanības nekā pozitīvākiem izvērtēšanas rezultātiem.

| 25. | Daži vērtētāji identificēja nozīmīgas problēmas programmu funkcionēšanā. Piemēram:






  — | vērtētājs, kurš pārskatīja Itālijas DP “Ponsil” (finansiāls atbalsts uzņēmumiem), aplēsa, ka 50 % palīdzības bija lieka (24), |
| --- | --- | --- |

25.

Daži vērtētāji identificēja nozīmīgas problēmas programmu funkcionēšanā. Piemēram:

—

vērtētājs, kurš pārskatīja Itālijas DP “Ponsil” (finansiāls atbalsts uzņēmumiem), aplēsa, ka 50 % palīdzības bija lieka (24),

| — | vērtētāji Apvienotajā Karalistē komentēja, ka programma tikai ļoti mēreni veicināja ārpus darba tirgus palikušo iedzīvotāju neto iekļaušanos šajā tirgū, un atzīmēja, ka ESF atbalstam bija tendence nostiprināt ierastos mācību modeļus uzņēmumos, kuros labi kvalificētas personas kopumā saņem vairāk mācību piedāvājumu. Tajā pašā laikā ziņojumā bija atzīmēts, ka programma izrādījās “neproporcionāli” veiksmīga tajā ziņā, ka palīdzēja atrast darbu vismazāk aizsargātajiem palīdzības saņēmējiem, |
| --- | --- |

—

vērtētāji Apvienotajā Karalistē komentēja, ka programma tikai ļoti mēreni veicināja ārpus darba tirgus palikušo iedzīvotāju neto iekļaušanos šajā tirgū, un atzīmēja, ka ESF atbalstam bija tendence nostiprināt ierastos mācību modeļus uzņēmumos, kuros labi kvalificētas personas kopumā saņem vairāk mācību piedāvājumu. Tajā pašā laikā ziņojumā bija atzīmēts, ka programma izrādījās “neproporcionāli” veiksmīga tajā ziņā, ka palīdzēja atrast darbu vismazāk aizsargātajiem palīdzības saņēmējiem,

| — | vērtētāji, kuri pārskatīja Austrijas DP “Burgenlande”, novēroja, ka formula “n + 2. gads” veicināja lielākus tēriņus tā vietā, lai uzlabotu līdzekļu piešķiršanas efektivitāti, |
| --- | --- |

—

vērtētāji, kuri pārskatīja Austrijas DP “Burgenlande”, novēroja, ka formula “n + 2. gads” veicināja lielākus tēriņus tā vietā, lai uzlabotu līdzekļu piešķiršanas efektivitāti,

| — | ja vērtētāji izmantoja makroekonomiskos modeļus (Vācijā, Spānijā, Portugālē un Itālijā), tad aplēses par fondu ietekmi (jo īpaši, ietekmi uz IKP izaugsmi) bieži vien vērā ņemami mazinājās salīdzinājumā ar ex ante novērtējumu. Tas lika domāt, ka programmas diezin vai sasniegs mērķus, |
| --- | --- |

—

ja vērtētāji izmantoja makroekonomiskos modeļus (Vācijā, Spānijā, Portugālē un Itālijā), tad aplēses par fondu ietekmi (jo īpaši, ietekmi uz IKP izaugsmi) bieži vien vērā ņemami mazinājās salīdzinājumā ar ex ante novērtējumu. Tas lika domāt, ka programmas diezin vai sasniegs mērķus,

| — | vairāk nekā pusē starpposma izvērtējumu par tām 25 Kopienas atbalsta shēmām, darbības programmām un vienotajiem programmdokumentiem, kas bija atlasīti pārbaudei, bija atzīmētas nepilnības projektu atlasē un tādu horizontālo principu integrēšanā kā vides aizsardzība, līdztiesīgas iespējas un informācijas sabiedrība. Daudzos izvērtējumos nepilnības bija tikai aprakstītas, bet nebija sniegti izmantojami ieteikumi. |
| --- | --- |

—

vairāk nekā pusē starpposma izvērtējumu par tām 25 Kopienas atbalsta shēmām, darbības programmām un vienotajiem programmdokumentiem, kas bija atlasīti pārbaudei, bija atzīmētas nepilnības projektu atlasē un tādu horizontālo principu integrēšanā kā vides aizsardzība, līdztiesīgas iespējas un informācijas sabiedrība. Daudzos izvērtējumos nepilnības bija tikai aprakstītas, bet nebija sniegti izmantojami ieteikumi.

| 26. | Tomēr, raugoties no citiem aspektiem, Palātas veiktā revīzija apstiprināja Komisijas analīzi. Vērtētāji atbildēja uz Darba dokumentā Nr. 8 iekļautajiem jautājumiem un centās vērtēt, vai KAS un DP pamatā esošās stratēģijas joprojām ir konsekventas un noderīgas (vairumā gadījumu atkārtoti pārvērtējot sociālos un ekonomiskos faktorus un pārstrādājot analīzi par programmu priekšrocībām, trūkumiem, iespējām un riskiem). Palātas revidenti ievēroja, ka izvērtējumos īstenošana bija vērtēta vairāk nekā efektivitāte, produktivitāte un ietekme:






  — | izvērtējumos bija skaidri novērtēta DP un KAS fiziskā un finanšu attīstība, |
| --- | --- | --- |

26.

Tomēr, raugoties no citiem aspektiem, Palātas veiktā revīzija apstiprināja Komisijas analīzi. Vērtētāji atbildēja uz Darba dokumentā Nr. 8 iekļautajiem jautājumiem un centās vērtēt, vai KAS un DP pamatā esošās stratēģijas joprojām ir konsekventas un noderīgas (vairumā gadījumu atkārtoti pārvērtējot sociālos un ekonomiskos faktorus un pārstrādājot analīzi par programmu priekšrocībām, trūkumiem, iespējām un riskiem). Palātas revidenti ievēroja, ka izvērtējumos īstenošana bija vērtēta vairāk nekā efektivitāte, produktivitāte un ietekme:

—

izvērtējumos bija skaidri novērtēta DP un KAS fiziskā un finanšu attīstība,

| — | taču ne visos izvērtējumos bija izdarītas efektivitātes un ietekmes aplēses vai tās bija izdarītas tikai daļēji (piemēram, gan ERAF, gan ESF pasākumos radītās darba vietas bruto izteiksmē gandrīz vienmēr bija pielīdzinātas ietekmei uz nodarbinātību), |
| --- | --- |

—

taču ne visos izvērtējumos bija izdarītas efektivitātes un ietekmes aplēses vai tās bija izdarītas tikai daļēji (piemēram, gan ERAF, gan ESF pasākumos radītās darba vietas bruto izteiksmē gandrīz vienmēr bija pielīdzinātas ietekmei uz nodarbinātību),

| — | reti bija apsvērta liekās palīdzības un aizstāšanas ietekme; ļoti bieži vērtētāji savos ziņojumos šo ietekmi nemēģināja tieši analizēt, |
| --- | --- |

—

reti bija apsvērta liekās palīdzības un aizstāšanas ietekme; ļoti bieži vērtētāji savos ziņojumos šo ietekmi nemēģināja tieši analizēt,

| — | ne vienmēr bija analizēta efektivitāte, bet, ja tas bija darīts, tad nebija formulēti ne secinājumi, ne atsauces kritēriji, ne arī ieteikumi par politiku, |
| --- | --- |

—

ne vienmēr bija analizēta efektivitāte, bet, ja tas bija darīts, tad nebija formulēti ne secinājumi, ne atsauces kritēriji, ne arī ieteikumi par politiku,

| — | dažos gadījumos pienācīgi nebija aplūkota pamatstratēģijas piemērotība. |
| --- | --- |

—

dažos gadījumos pienācīgi nebija aplūkota pamatstratēģijas piemērotība.

| 27. | Kopvērtējumā Palāta uzskata, ka, no vienas puses, izvērtēšana bija līdzeklis, ar kura palīdzību pārbaudīja programmu virzību un pārliecinājās, ka īstenošanas sistēmas salīdzinājumā ar iepriekšējiem struktūrfondu programmu posmiem ir uzlabotas. No otras puses, pastāvēja vērā ņemami trūkumi uzraudzībā un daudzos gadījumos bija pārāk agri vērtēt programmu efektivitāti un vēl jo vairāk to ietekmi. |
| --- | --- |

27.

Kopvērtējumā Palāta uzskata, ka, no vienas puses, izvērtēšana bija līdzeklis, ar kura palīdzību pārbaudīja programmu virzību un pārliecinājās, ka īstenošanas sistēmas salīdzinājumā ar iepriekšējiem struktūrfondu programmu posmiem ir uzlabotas. No otras puses, pastāvēja vērā ņemami trūkumi uzraudzībā un daudzos gadījumos bija pārāk agri vērtēt programmu efektivitāti un vēl jo vairāk to ietekmi.

IZPILDES REZERVES PIEŠĶIRŠANA

| 28. | Regulā sākotnēji bija paredzēts ierobežots skaits izmērāmu rādītāju. Komisija 1999. gada darba dokumentā (25) dalībvalstīm sniedza sīkākus norādījumus, kā vērtēt programmas pēc trīs kritērijiem izpildes rezerves piešķiršanai. Šie trīs kritēriji bija efektivitāte, pārvaldības kvalitāte un finanšu izpilde. Vispārējo izpildes vērtējumu bija paredzēts pamatot ar uzraudzības rādītājiem, pēc kuriem starpposma rezultāti salīdzināti ar konkrētiem sākotnējiem mērķiem. |
| --- | --- |

28.

Regulā sākotnēji bija paredzēts ierobežots skaits izmērāmu rādītāju. Komisija 1999. gada darba dokumentā (25) dalībvalstīm sniedza sīkākus norādījumus, kā vērtēt programmas pēc trīs kritērijiem izpildes rezerves piešķiršanai. Šie trīs kritēriji bija efektivitāte, pārvaldības kvalitāte un finanšu izpilde. Vispārējo izpildes vērtējumu bija paredzēts pamatot ar uzraudzības rādītājiem, pēc kuriem starpposma rezultāti salīdzināti ar konkrētiem sākotnējiem mērķiem.

| 29. | Komisijas darba dokuments ietvēra izpildes vērtēšanā izmantojamo rādītāju piemērus (26).
  Efektivitātei:






  — | noteikti fiziskie rezultāti, kas atbilst vismaz pusei programmas vērtības, |
| --- | --- | --- |

29.

Komisijas darba dokuments ietvēra izpildes vērtēšanā izmantojamo rādītāju piemērus (26).

Efektivitātei:

—

noteikti fiziskie rezultāti, kas atbilst vismaz pusei programmas vērtības,

| — | faktisko un plānoto rezultātu salīdzinājums saistībā ar nodarbinātību (radīto vai saglabāto pagaidu/pastāvīgo darba vietu skaits) vai saistībā ar mērķgrupu nodarbināmību. |
| --- | --- |

—

faktisko un plānoto rezultātu salīdzinājums saistībā ar nodarbinātību (radīto vai saglabāto pagaidu/pastāvīgo darba vietu skaits) vai saistībā ar mērķgrupu nodarbināmību.

Pārvaldībai:

| — | četri rādītāju veidi, pēc kuriem mērīt uzraudzību, finanšu kontroli, projektu atlasi un vērtēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

—

četri rādītāju veidi, pēc kuriem mērīt uzraudzību, finanšu kontroli, projektu atlasi un vērtēšanas sistēmas.

Finanšu izpildei:

| — | absorbcijas spēja un privātā finansējuma apjoms. |
| --- | --- |

—

absorbcijas spēja un privātā finansējuma apjoms.

Dalībvalstu veiktā novērtēšana un izpildes rezerves piešķiršana

| 30. | Dalībvalstīm lūdza vērtēt izpildi par laika posmu, kurā caurmērā bija veikti tikai 20 % izdevumu. Daži vērtētāji uz to vērsa uzmanību. Piemēram, Itālijas programmu vērtētājs norādīja, ka bija par agru veikt vispārēju efektivitātes analīzi. Pastāvēja ievērojamas atšķirības termiņos, kādos bija iespējams īstenot programmu prioritātes. Kopumā Palātas pārbaudītajās programmās bija redzams, ka starpposmā ar tēriņiem labāk veicās fiziskās infrastruktūras ziņā, nevis īstenojot ar Lisabonas un Gēteborgas mērķiem saistītās prioritātes un pasākumus. |
| --- | --- |

30.

Dalībvalstīm lūdza vērtēt izpildi par laika posmu, kurā caurmērā bija veikti tikai 20 % izdevumu. Daži vērtētāji uz to vērsa uzmanību. Piemēram, Itālijas programmu vērtētājs norādīja, ka bija par agru veikt vispārēju efektivitātes analīzi. Pastāvēja ievērojamas atšķirības termiņos, kādos bija iespējams īstenot programmu prioritātes. Kopumā Palātas pārbaudītajās programmās bija redzams, ka starpposmā ar tēriņiem labāk veicās fiziskās infrastruktūras ziņā, nevis īstenojot ar Lisabonas un Gēteborgas mērķiem saistītās prioritātes un pasākumus.

| 31. | Dalībvalstis mēģināja izpildi vērtēt pēc rādītājiem, lai gan šo procesu kavēja fakts, ka 2000.–2006. gada programmu ex ante novērtējumos daži rādītāji bija izstrādāti visai ierobežoti. Piemēram, Vācijas un Itālijas programmu rādītājos efektivitātes uzraudzība nebija izdalīta atsevišķi, tā bija daļa no fizisko rezultātu rādītājiem (27). |
| --- | --- |

31.

Dalībvalstis mēģināja izpildi vērtēt pēc rādītājiem, lai gan šo procesu kavēja fakts, ka 2000.–2006. gada programmu ex ante novērtējumos daži rādītāji bija izstrādāti visai ierobežoti. Piemēram, Vācijas un Itālijas programmu rādītājos efektivitātes uzraudzība nebija izdalīta atsevišķi, tā bija daļa no fizisko rezultātu rādītājiem (27).

| 32. | Dalībvalstu priekšlikumi izpildes rezerves piešķiršanai balstījās uz iepriekš 29. punktā minētajiem kritērijiem. Runājot par Spānijas, Portugāles un Īrijas Kopienas atbalsta shēmām, dalībvalstis piemēroja pat plašāku rādītāju klāstu, nekā bija ieteikusi Komisija. |
| --- | --- |

32.

Dalībvalstu priekšlikumi izpildes rezerves piešķiršanai balstījās uz iepriekš 29. punktā minētajiem kritērijiem. Runājot par Spānijas, Portugāles un Īrijas Kopienas atbalsta shēmām, dalībvalstis piemēroja pat plašāku rādītāju klāstu, nekā bija ieteikusi Komisija.

| 33. | Tomēr dalībvalstu priekšlikumi izpildes rezerves piešķiršanai aprobežojās ar šķietamo vajadzību absorbēt pēc iespējas vairāk ES līdzekļu. Arī pati Komisija uzsvēra absorbcijas nozīmi. Piemēram, 2003. gada 16. oktobra vēstulē Reģionu attīstības un pārveides komitejai par sagatavošanos izpildes rezerves piešķiršanai (vēstules kopijas nosūtīja arī dalībvalstīm) Komisija uzsvērta, ka tā “pievērsīs īpašu uzmanību līdzekļu absorbcijai, ja pēc mehānisma “n + 2. gads” piemērošanas būs vērā ņemami zaudējumi, kā arī starpposma izvērtējumu kvalitātei (28).” Var minēt šādus piemērus:






  — | Vācijas DP “Transports” mērķis bija ieguldīt aptuveni vienādas summas ceļos un dzelzceļā, bet absorbcijas spējas dēļ visu izpildes rezervi ierosināja piešķirt ceļu būvniecībai. Iesniedzot priekšlikumu Komisijai, pārvaldītāja iestāde norādīja, ka rezerves izmantošana nesaskan ar vides un transporta politikas mērķiem, bet ir pieskaņota līdzekļu izlietojuma līmenim, |
| --- | --- | --- |

33.

Tomēr dalībvalstu priekšlikumi izpildes rezerves piešķiršanai aprobežojās ar šķietamo vajadzību absorbēt pēc iespējas vairāk ES līdzekļu. Arī pati Komisija uzsvēra absorbcijas nozīmi. Piemēram, 2003. gada 16. oktobra vēstulē Reģionu attīstības un pārveides komitejai par sagatavošanos izpildes rezerves piešķiršanai (vēstules kopijas nosūtīja arī dalībvalstīm) Komisija uzsvērta, ka tā “pievērsīs īpašu uzmanību līdzekļu absorbcijai, ja pēc mehānisma “n + 2. gads” piemērošanas būs vērā ņemami zaudējumi, kā arī starpposma izvērtējumu kvalitātei (28).” Var minēt šādus piemērus:

—

Vācijas DP “Transports” mērķis bija ieguldīt aptuveni vienādas summas ceļos un dzelzceļā, bet absorbcijas spējas dēļ visu izpildes rezervi ierosināja piešķirt ceļu būvniecībai. Iesniedzot priekšlikumu Komisijai, pārvaldītāja iestāde norādīja, ka rezerves izmantošana nesaskan ar vides un transporta politikas mērķiem, bet ir pieskaņota līdzekļu izlietojuma līmenim,

| — | Reinjonas VPD: daži vides aizsardzības un līdztiesīgu iespēju pasākumi līdzekļus no izpildes rezerves neguva. Pārvaldītāja iestāde uzsvēra, ka dažus Kopienas mērķus reizēm bija grūti līdzsvarot ar vajadzību tērēt līdzekļus, |
| --- | --- |

—

Reinjonas VPD: daži vides aizsardzības un līdztiesīgu iespēju pasākumi līdzekļus no izpildes rezerves neguva. Pārvaldītāja iestāde uzsvēra, ka dažus Kopienas mērķus reizēm bija grūti līdzsvarot ar vajadzību tērēt līdzekļus,

| — | DP “Brandenburga” (Vācija) priekšlikumā, kura pamatā galvenokārt bija absorbcijas analīze, netika iekļauti vides pasākumi. Visvairāk līdzekļu saņēma transporta infrastruktūra. Arī programmas vērtētāji secināja, ka Komisijas rādītāji vairāk balstījās uz absorbciju nevis efektivitāti. |
| --- | --- |

—

DP “Brandenburga” (Vācija) priekšlikumā, kura pamatā galvenokārt bija absorbcijas analīze, netika iekļauti vides pasākumi. Visvairāk līdzekļu saņēma transporta infrastruktūra. Arī programmas vērtētāji secināja, ka Komisijas rādītāji vairāk balstījās uz absorbciju nevis efektivitāti.

| 34. | Reizēm izpildes rezervi piešķīra tikai un vienīgi ERAF, galvenokārt pamatojoties uz absorbcijas spēju, piemēram Vācijā (DP “Saksija”), Īrijā (visu Īrijas DP izpildes rezervi pilnībā piešķīra tikai vienai ERAF finansētai programmai), Itālijā (DP “Sviluppo Imprenditoriale Locale”) un dažās 2. mērķa DP Austrijā, Vācijā, Francijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

34.

Reizēm izpildes rezervi piešķīra tikai un vienīgi ERAF, galvenokārt pamatojoties uz absorbcijas spēju, piemēram Vācijā (DP “Saksija”), Īrijā (visu Īrijas DP izpildes rezervi pilnībā piešķīra tikai vienai ERAF finansētai programmai), Itālijā (DP “Sviluppo Imprenditoriale Locale”) un dažās 2. mērķa DP Austrijā, Vācijā, Francijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē.

| 35. | Izpildes rezerves piešķiršanas grafiks bija saspringts. Priekšlikumus iesniedza 2004. gada janvārī, bet vienošanos principā vajadzēja panākt jau februāra sākumā. |
| --- | --- |

35.

Izpildes rezerves piešķiršanas grafiks bija saspringts. Priekšlikumus iesniedza 2004. gada janvārī, bet vienošanos principā vajadzēja panākt jau februāra sākumā.

| 36. | Reizēm rezervi piešķīra programmām, kas izcēlās ar efektivitāti un pārvaldības kvalitāti, tomēr kopumā to izmantoja, lai pēc iespējas palielinātu tēriņus, nevis tos novirzītu darbībām, kas bija novērtētas kā īpaši efektīvas. |
| --- | --- |

36.

Reizēm rezervi piešķīra programmām, kas izcēlās ar efektivitāti un pārvaldības kvalitāti, tomēr kopumā to izmantoja, lai pēc iespējas palielinātu tēriņus, nevis tos novirzītu darbībām, kas bija novērtētas kā īpaši efektīvas.

STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANAS IETEKME

| 37. | Struktūrfondu 2000.–2006. gada reforma mainīja un nostiprināja fondu mērķus. Tās nolūks bija veicināt izaugsmi un nodarbinātību, ņemot vērā un kombinējot savstarpēji saistītus ekonomiskās, sociālās un vides politikas mērķus (29). Cita starpā fondu izdevumos bija paredzēts pievērst uzmanību jaunajām tehnoloģijām un novatorismam, pētniecībai, informācijas sabiedrībai, enerģētikas tīrai un efektīvai izmantošanai (tostarp, atjaunojamajiem energoresursiem), labākai vides aizsardzībai, sociālajai integrācijai un mūžizglītībai. |
| --- | --- |

37.

Struktūrfondu 2000.–2006. gada reforma mainīja un nostiprināja fondu mērķus. Tās nolūks bija veicināt izaugsmi un nodarbinātību, ņemot vērā un kombinējot savstarpēji saistītus ekonomiskās, sociālās un vides politikas mērķus (29). Cita starpā fondu izdevumos bija paredzēts pievērst uzmanību jaunajām tehnoloģijām un novatorismam, pētniecībai, informācijas sabiedrībai, enerģētikas tīrai un efektīvai izmantošanai (tostarp, atjaunojamajiem energoresursiem), labākai vides aizsardzībai, sociālajai integrācijai un mūžizglītībai.

| 38. | Piešķirot izpildes rezervi un pārdalot līdzekļus pēc starpposma pārskatīšanas, bija jāņem vērā Komisijas plānošanas vadlīniju principi (30), lai gan Komisija plānošanas vadlīniju jauno versiju pabeidza tikai 2003. gada augustā. Lielākajai daļai dalībvalstu un reģionu tas bija pārāk vēlu, lai jaunās vadlīnijas ņemtu vērā starpposma izvērtējumos. Turklāt jauno vadlīniju kvalitāte salīdzinājumā ar sākotnējām vadlīnijām uzlabojās tikai mazliet, piemēram, saistībā ar tādiem jautājumiem kā Lisabonas stratēģijas nostiprināšana, transports (uzsvars uz jauktām/savstarpēji savienojamām transportsistēmām, pārorientēšanās no autotransporta uz dzelzceļa transportu un ūdenstransportu) un enerģētika. |
| --- | --- |

38.

Piešķirot izpildes rezervi un pārdalot līdzekļus pēc starpposma pārskatīšanas, bija jāņem vērā Komisijas plānošanas vadlīniju principi (30), lai gan Komisija plānošanas vadlīniju jauno versiju pabeidza tikai 2003. gada augustā. Lielākajai daļai dalībvalstu un reģionu tas bija pārāk vēlu, lai jaunās vadlīnijas ņemtu vērā starpposma izvērtējumos. Turklāt jauno vadlīniju kvalitāte salīdzinājumā ar sākotnējām vadlīnijām uzlabojās tikai mazliet, piemēram, saistībā ar tādiem jautājumiem kā Lisabonas stratēģijas nostiprināšana, transports (uzsvars uz jauktām/savstarpēji savienojamām transportsistēmām, pārorientēšanās no autotransporta uz dzelzceļa transportu un ūdenstransportu) un enerģētika.

| 39. | Pēc izpildes rezerves piešķiršanas visas darbības programmas un Kopienas atbalsta shēmas bija jāpārskata. Katras programmas pielāgošana notika līdzīgā kārtībā kā sākotnējā plānošana: atkal bija jāapspriežas ar attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un jāsaņem oficiāls Komisijas apstiprinājums. |
| --- | --- |

39.

Pēc izpildes rezerves piešķiršanas visas darbības programmas un Kopienas atbalsta shēmas bija jāpārskata. Katras programmas pielāgošana notika līdzīgā kārtībā kā sākotnējā plānošana: atkal bija jāapspriežas ar attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un jāsaņem oficiāls Komisijas apstiprinājums.

| 40. | Galvenā prasība, dalībvalstīm pārskatot KAS un DP, bija apsvērt izpildes rezervi. Palātas pārbaudītajās 25 KAS un DP pārskaitīšanai citi iemesli bija tikai 15 gadījumos. |
| --- | --- |

40.

Galvenā prasība, dalībvalstīm pārskatot KAS un DP, bija apsvērt izpildes rezervi. Palātas pārbaudītajās 25 KAS un DP pārskaitīšanai citi iemesli bija tikai 15 gadījumos.

| 41. | Daudzos gadījumos starpposma pārskatīšana uzlaboja veidu, kādā darbības programmās tika ņemtas vērā politikas prioritātes vai izmaiņas ES nozaru politikā. Dažos gadījumos tika uzlaboti rezultatīvie rādītāji un izdarītas izmaiņas pārvaldības struktūrās. Šāda veida izmaiņas izdarīja, piemēram, Īrijā, Portugālē un Itālijā. |
| --- | --- |

41.

Daudzos gadījumos starpposma pārskatīšana uzlaboja veidu, kādā darbības programmās tika ņemtas vērā politikas prioritātes vai izmaiņas ES nozaru politikā. Dažos gadījumos tika uzlaboti rezultatīvie rādītāji un izdarītas izmaiņas pārvaldības struktūrās. Šāda veida izmaiņas izdarīja, piemēram, Īrijā, Portugālē un Itālijā.

| 42. | Taču, kā jau iepriekš minēts attiecībā uz izpildes rezervi, prioritāti deva darbībām, kurās varēja izdod vairāk naudas, piemēram,






  — | VPD “Burgendlande” (Austrija): galvenās izmaiņas – samazināti plānotie izdevumi izpētei, tehnoloģijām un izstrādei, kā arī ainavu saglabāšanai absorbcijas grūtību dēļ, |
| --- | --- | --- |

42.

Taču, kā jau iepriekš minēts attiecībā uz izpildes rezervi, prioritāti deva darbībām, kurās varēja izdod vairāk naudas, piemēram,

—

VPD “Burgendlande” (Austrija): galvenās izmaiņas – samazināti plānotie izdevumi izpētei, tehnoloģijām un izstrādei, kā arī ainavu saglabāšanai absorbcijas grūtību dēļ,

| — | VPD “Eno” (Beļģija): absorbcijai bija svarīga nozīme, piemēram, plānotos izdevumus vides aizsardzības pārvaldībai būtiski samazināja, pamatojoties uz lēnu absorbciju, un novirzīja rūpniecības objektu attīstības atjaunošanai, |
| --- | --- |

—

VPD “Eno” (Beļģija): absorbcijai bija svarīga nozīme, piemēram, plānotos izdevumus vides aizsardzības pārvaldībai būtiski samazināja, pamatojoties uz lēnu absorbciju, un novirzīja rūpniecības objektu attīstības atjaunošanai,

| — | DP “Brandenburga” (Vācija): būtiski samazināja plānotos izdevumus vides aizsardzības pasākumiem; pasākumu “Atjaunojamie energoresursi” atcēla, |
| --- | --- |

—

DP “Brandenburga” (Vācija): būtiski samazināja plānotos izdevumus vides aizsardzības pasākumiem; pasākumu “Atjaunojamie energoresursi” atcēla,

| — | DP “Transports” (Vācija): izpildes rezerves piešķiršana tikai ceļu projektiem būtiski mainīja izdevumu attiecību starp ceļu un dzelzceļa projektiem, |
| --- | --- |

—

DP “Transports” (Vācija): izpildes rezerves piešķiršana tikai ceļu projektiem būtiski mainīja izdevumu attiecību starp ceļu un dzelzceļa projektiem,

| — | DP “Kalabrija”: pēc programmas pārskatīšanas lielu daļu līdzekļu novirzīja “realizējamiem” projektiem. Tie bija sabiedriski projekti, ko no valsts līdzekļiem finansēja jau pirms attiecīgā programmu posma un kas sākotnējā programmā vispār nebija ietverti. Galvenais iemesls šīs metodes izmantošanai bija cenšanās izvairīties no saistību atcelšanas, |
| --- | --- |

—

DP “Kalabrija”: pēc programmas pārskatīšanas lielu daļu līdzekļu novirzīja “realizējamiem” projektiem. Tie bija sabiedriski projekti, ko no valsts līdzekļiem finansēja jau pirms attiecīgā programmu posma un kas sākotnējā programmā vispār nebija ietverti. Galvenais iemesls šīs metodes izmantošanai bija cenšanās izvairīties no saistību atcelšanas,

| — | Itālijas KAS, DP “S&E” (Īrija): finanšu plānus būtiski mainīja, samazinot sākotnēji paredzēto privāto finansējumu (Itālijas KAS – par 95 %, DP “S&E” – par 70 %) un to daļēji aizstājot ar valsts finansējumu. Tā iznākumā palielinājās valsts finansētie tēriņi, tādējādi izvairoties no saistību atcelšanas. |
| --- | --- |

—

Itālijas KAS, DP “S&E” (Īrija): finanšu plānus būtiski mainīja, samazinot sākotnēji paredzēto privāto finansējumu (Itālijas KAS – par 95 %, DP “S&E” – par 70 %) un to daļēji aizstājot ar valsts finansējumu. Tā iznākumā palielinājās valsts finansētie tēriņi, tādējādi izvairoties no saistību atcelšanas.

| 43. | Palāta revīzijas gaitā pārliecinājās, ka vides pasākumiem paredzētos līdzekļus patiesībā piešķīra uzņēmumiem un transporta infrastruktūrai, īpaši ceļiem. Tā tas bija Vācijā, Spānijā, Itālijā, Beļģijā aptuveni 800 miljonu EUR apmērā (apmēram 1 % struktūrfondu piešķīrumu šajās dalībvalstīs). |
| --- | --- |

43.

Palāta revīzijas gaitā pārliecinājās, ka vides pasākumiem paredzētos līdzekļus patiesībā piešķīra uzņēmumiem un transporta infrastruktūrai, īpaši ceļiem. Tā tas bija Vācijā, Spānijā, Itālijā, Beļģijā aptuveni 800 miljonu EUR apmērā (apmēram 1 % struktūrfondu piešķīrumu šajās dalībvalstīs).

| 44. | Kopumā Palāta konstatēja, ka vairākās struktūrfondu programmās starpposma pārskatīšanas rezultātā programmas uzlabojās (piemēram, ņēma vērā politikas prioritātes vai izmaiņas ES nozaru politikā, uzlaboja rezultatīvos rādītājus). Lielā mērā praktiskais rezultāts gan bija budžeta līdzekļu samazināšana tiem pasākumiem, kuros ar tēriņiem neveicās tik raiti, par labu pasākumiem, kuros tēriņi notika straujāk. |
| --- | --- |

44.

Kopumā Palāta konstatēja, ka vairākās struktūrfondu programmās starpposma pārskatīšanas rezultātā programmas uzlabojās (piemēram, ņēma vērā politikas prioritātes vai izmaiņas ES nozaru politikā, uzlaboja rezultatīvos rādītājus). Lielā mērā praktiskais rezultāts gan bija budžeta līdzekļu samazināšana tiem pasākumiem, kuros ar tēriņiem neveicās tik raiti, par labu pasākumiem, kuros tēriņi notika straujāk.

PIEMĒROJAMĀ KĀRTĪBA 2007.–2013. GADĀ

| 45. | Kārtība, kādā izvērtējamas, pārskatāmas un maināmas programmas struktūrfondu 2007.–2013. gada posmā, ir atjaunināta, un salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada posmu tajā ir vairāki jauni aspekti. Pārsvarā izmaiņu mērķis ir nodrošināt lielāku elastību un pieskaņot starpposma izvērtēšanu un izdevumu plānu pārskatīšanu konkrētu programmu konkrētiem apstākļiem.






  — | Izvērtēšana joprojām jāveic gan pirms, gan pēc programmu posma, kā arī tā laikā. Cita starpā jāievēro ilgtspējīgas attīstības mērķi un attiecīgos Kopienas tiesību aktus par ietekmi uz vidi, un stratēģisko vides novērtējumu (31). |
| --- | --- | --- |

45.

Kārtība, kādā izvērtējamas, pārskatāmas un maināmas programmas struktūrfondu 2007.–2013. gada posmā, ir atjaunināta, un salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada posmu tajā ir vairāki jauni aspekti. Pārsvarā izmaiņu mērķis ir nodrošināt lielāku elastību un pieskaņot starpposma izvērtēšanu un izdevumu plānu pārskatīšanu konkrētu programmu konkrētiem apstākļiem.

—

Izvērtēšana joprojām jāveic gan pirms, gan pēc programmu posma, kā arī tā laikā. Cita starpā jāievēro ilgtspējīgas attīstības mērķi un attiecīgos Kopienas tiesību aktus par ietekmi uz vidi, un stratēģisko vides novērtējumu (31).

| — | Taču vairs nav pienākuma visas programmas starpposmā pārskatīt konkrētā termiņā. |
| --- | --- |

—

Taču vairs nav pienākuma visas programmas starpposmā pārskatīt konkrētā termiņā.

| — | Izvērtēšanā ievēro “proporcionālas intervences” principu. Finanšu un administratīvie resursi, ko Komisija un dalībvalstis izmanto fondu īstenošanai saistībā ar rādītāju izvēli, izvērtēšanu, vadības un kontroles sistēmām un ziņojumiem, ir proporcionāli kopējai izdevumu summai, kas piešķirta darbības programmai (32). |
| --- | --- |

—

Izvērtēšanā ievēro “proporcionālas intervences” principu. Finanšu un administratīvie resursi, ko Komisija un dalībvalstis izmanto fondu īstenošanai saistībā ar rādītāju izvēli, izvērtēšanu, vadības un kontroles sistēmām un ziņojumiem, ir proporcionāli kopējai izdevumu summai, kas piešķirta darbības programmai (32).

| — | Izpildes rezerve vairs nav obligāta. Tās vietā dalībvalstis tagad var izvēlēties veidot valsts rezervi neparedzētiem gadījumiem un/vai valsts izpildes rezervi (33). (Procedūras valsts izpildes rezerves piešķiršanai līdzinās tām, saskaņā ar kurām piešķīra izpildes rezervi 2000.–2006. gadā). |
| --- | --- |

—

Izpildes rezerve vairs nav obligāta. Tās vietā dalībvalstis tagad var izvēlēties veidot valsts rezervi neparedzētiem gadījumiem un/vai valsts izpildes rezervi (33). (Procedūras valsts izpildes rezerves piešķiršanai līdzinās tām, saskaņā ar kurām piešķīra izpildes rezervi 2000.–2006. gadā).

| — | Tāpat kā 2000.–2006. gadā starpposmā, vairs nav obligāti jāpārskata visas programmas. (Atbilstīgi centrālo plānošanas vadlīniju grozījumiem, par ko vienojās Padome, dalībvalstīm nav noteikti jāmaina to darbības programmas vai valsts stratēģiskais ietvardokuments). Tomēr Regulā ir paredzēti divi gadījumi, kad dalībvalstis varētu lemt, ka pārskatīšana ir vajadzīga: 1) lai reaģētu uz būtiskām sociālekonomiskām pārmaiņām un lai vairāk vai citādi ņemtu vērā būtiskas izmaiņas Kopienas, valstu vai reģionālajās prioritātēs, 2) lai ņemtu vērā būtiskas novirzes no sākotnēji noteiktajiem mērķiem vai lai reaģētu uz īstenošanas grūtībām. |
| --- | --- |

—

Tāpat kā 2000.–2006. gadā starpposmā, vairs nav obligāti jāpārskata visas programmas. (Atbilstīgi centrālo plānošanas vadlīniju grozījumiem, par ko vienojās Padome, dalībvalstīm nav noteikti jāmaina to darbības programmas vai valsts stratēģiskais ietvardokuments). Tomēr Regulā ir paredzēti divi gadījumi, kad dalībvalstis varētu lemt, ka pārskatīšana ir vajadzīga: 1) lai reaģētu uz būtiskām sociālekonomiskām pārmaiņām un lai vairāk vai citādi ņemtu vērā būtiskas izmaiņas Kopienas, valstu vai reģionālajās prioritātēs, 2) lai ņemtu vērā būtiskas novirzes no sākotnēji noteiktajiem mērķiem vai lai reaģētu uz īstenošanas grūtībām.

| 46. | Formula “n + 2. gads” ir saglabāta, vien nomainīta (uz noteiktu laiku) ar “n + 3. gads” dalībvalstīm, kuru IKP uz iedzīvotāju laikā no 2001. līdz 2003. gadam bija mazāks nekā 85 % no ES-25 vidējā rādītāja. |
| --- | --- |

46.

Formula “n + 2. gads” ir saglabāta, vien nomainīta (uz noteiktu laiku) ar “n + 3. gads” dalībvalstīm, kuru IKP uz iedzīvotāju laikā no 2001. līdz 2003. gadam bija mazāks nekā 85 % no ES-25 vidējā rādītāja.

SECINĀJUMI

| 47. | Starpposma izvērtēšana bija līdzeklis, ar kura palīdzību pārbaudīja, kā virzās uz priekšu struktūrfondu programmu īstenošana, un pārliecinājās, ka īstenošanas sistēmas salīdzinājumā ar iepriekšējiem struktūrfondu programmu posmiem ir vērā ņemami uzlabotas. Taču daudzos gadījumos bija pārāk agri vērtēt programmu efektivitāti un vēl jo vairāk to ietekmi. |
| --- | --- |

47.

Starpposma izvērtēšana bija līdzeklis, ar kura palīdzību pārbaudīja, kā virzās uz priekšu struktūrfondu programmu īstenošana, un pārliecinājās, ka īstenošanas sistēmas salīdzinājumā ar iepriekšējiem struktūrfondu programmu posmiem ir vērā ņemami uzlabotas. Taču daudzos gadījumos bija pārāk agri vērtēt programmu efektivitāti un vēl jo vairāk to ietekmi.

| 48. | Izpildes rezervi galvenokārt izmantoja, lai pēc iespējas palielinātu tēriņus, nevis tos koncentrētu jomās, kurās mērķi bija sasniegti īpaši efektīvi. Komisija uzsvēra absorbcijas nozīmi (sk. 33. punktu). |
| --- | --- |

48.

Izpildes rezervi galvenokārt izmantoja, lai pēc iespējas palielinātu tēriņus, nevis tos koncentrētu jomās, kurās mērķi bija sasniegti īpaši efektīvi. Komisija uzsvēra absorbcijas nozīmi (sk. 33. punktu).

| 49. | Vairākos gadījumos struktūrfondu programmu starpposma pārskatīšana uzlaboja veidu, kādā darbības programmās tika ņemtas vērā politikas prioritātes vai izmaiņas ES nozaru politikā (piemēram, kā tas atspoguļojās Lisabonas un Gēteborgas Eiropadomes apspriedēs), vai uzlaboja rezultatīvos rādītājus. Nozīmīgs pārskatīšanas iznākums bija prioritātes došana darbībām, kurās varēja izdod vairāk naudas. |
| --- | --- |

49.

Vairākos gadījumos struktūrfondu programmu starpposma pārskatīšana uzlaboja veidu, kādā darbības programmās tika ņemtas vērā politikas prioritātes vai izmaiņas ES nozaru politikā (piemēram, kā tas atspoguļojās Lisabonas un Gēteborgas Eiropadomes apspriedēs), vai uzlaboja rezultatīvos rādītājus. Nozīmīgs pārskatīšanas iznākums bija prioritātes došana darbībām, kurās varēja izdod vairāk naudas.

| 50. | Tika pielikti nopietni pūliņi, lai starpposma pasākumus izpildītu atbilstīgi Struktūrfondu regulai. Tomēr, tā kā starpposma izvērtēšana notika samērā agri programmu īstenošanas posmā, tad šī izvērtēšana un programmu pārskatīšana minimāli garantēja to, ka struktūrfondu izdevumiem būs vēlamie rezultāti un ietekme. Dalībvalstis un Komisija starpposma pārskatīšanu, kā arī izpildes rezervi izmantoja tam, lai veicinātu konkrētajā laikposmā iespējamo līdzekļu izlietojumu. |
| --- | --- |

50.

Tika pielikti nopietni pūliņi, lai starpposma pasākumus izpildītu atbilstīgi Struktūrfondu regulai. Tomēr, tā kā starpposma izvērtēšana notika samērā agri programmu īstenošanas posmā, tad šī izvērtēšana un programmu pārskatīšana minimāli garantēja to, ka struktūrfondu izdevumiem būs vēlamie rezultāti un ietekme. Dalībvalstis un Komisija starpposma pārskatīšanu, kā arī izpildes rezervi izmantoja tam, lai veicinātu konkrētajā laikposmā iespējamo līdzekļu izlietojumu.

| 51. | Palāta uzskata, ka liela mēroga izdevumu programmās – tādās, kas var ilgt līdz pat septiņiem gadiem – varētu paredzēt iespēju īstenošanas gaitā pārskatīt programmu mērķus, pasākumus un budžeta piešķīrumus. Tomēr revīzijas gaitā tika novērotas objektīvas grūtības saskaņot struktūrfondu plānošanu un pārvaldību, kas jāņem vērā, izstrādājot un piemērojot kārtību starpposma izvērtēšanai un pārskatīšanai:






  — | no vienas puses, izdevumiem jābūt produktīviem, efektīviem un ekonomiskiem. No otras puses, kopējās saistības, kas piešķirtas struktūrfondiem un Kohēzijas fondam un kas paredzētas secīgās ES finanšu perspektīvās, vienlaikus ir gan tēriņu mērķis, gan maksimālais ierobežojums (34). Absorbcijas spēja ES kohēzijas izdevumiem ir tikai “nerakstīts”, vēlams mērķis, |
| --- | --- | --- |

51.

Palāta uzskata, ka liela mēroga izdevumu programmās – tādās, kas var ilgt līdz pat septiņiem gadiem – varētu paredzēt iespēju īstenošanas gaitā pārskatīt programmu mērķus, pasākumus un budžeta piešķīrumus. Tomēr revīzijas gaitā tika novērotas objektīvas grūtības saskaņot struktūrfondu plānošanu un pārvaldību, kas jāņem vērā, izstrādājot un piemērojot kārtību starpposma izvērtēšanai un pārskatīšanai:

—

no vienas puses, izdevumiem jābūt produktīviem, efektīviem un ekonomiskiem. No otras puses, kopējās saistības, kas piešķirtas struktūrfondiem un Kohēzijas fondam un kas paredzētas secīgās ES finanšu perspektīvās, vienlaikus ir gan tēriņu mērķis, gan maksimālais ierobežojums (34). Absorbcijas spēja ES kohēzijas izdevumiem ir tikai “nerakstīts”, vēlams mērķis,

| — | formula “n + 2. gads” disciplinē izdevumu plānošanu, bet stimulē dalībvalstis un Komisiju, lemjot par rezervju piešķiršanu, dot priekšroku darbībām, kurās izdevumus var veikt samērā viegli, |
| --- | --- |

—

formula “n + 2. gads” disciplinē izdevumu plānošanu, bet stimulē dalībvalstis un Komisiju, lemjot par rezervju piešķiršanu, dot priekšroku darbībām, kurās izdevumus var veikt samērā viegli,

| — | starpposma pārskatīšanai ir grūti izvēlēties piemērotāko laiku. Jo pārskatīšana vēlāka, jo mazāka varbūtība, ka programmu mainīs; jo pārskatīšana agrāka, jo grūtāk ir rast pilnvērtīgu priekšstatu par izdevumu efektivitāti un ietekmi. Tādējādi jāsecina, ka nolūkā padarīt starpposma izvērtēšanu par būtisku faktoru līdzekļu piešķiršanā, ir svarīgi izstrādāt ļoti kvalitatīvu ex ante novērtējumu. |
| --- | --- |

—

starpposma pārskatīšanai ir grūti izvēlēties piemērotāko laiku. Jo pārskatīšana vēlāka, jo mazāka varbūtība, ka programmu mainīs; jo pārskatīšana agrāka, jo grūtāk ir rast pilnvērtīgu priekšstatu par izdevumu efektivitāti un ietekmi. Tādējādi jāsecina, ka nolūkā padarīt starpposma izvērtēšanu par būtisku faktoru līdzekļu piešķiršanā, ir svarīgi izstrādāt ļoti kvalitatīvu ex ante novērtējumu.

| 52. | Konkrētie apstākļi 2000.–2006. gada posmā saasināja dažas no minētajām problēmām. Formulu “n + 2. gads” nepiemēroja izdevumiem 1994.–1999. gadā, un šajā posmā tie vērā ņemami kavējās (1994.–1999. gada programmas vēl nav slēgtas). Tas savukārt aizkavēja 2000.–2006. gada programmu uzsākšanu. Daži citi starpposma izvērtēšanas ierobežojumi ir fundamentālāki: pastāv objektīvas grūtības novērtēt infrastruktūras ieguldījumu vai nodarbinātības iniciatīvu tīro iznākumu. |
| --- | --- |

52.

Konkrētie apstākļi 2000.–2006. gada posmā saasināja dažas no minētajām problēmām. Formulu “n + 2. gads” nepiemēroja izdevumiem 1994.–1999. gadā, un šajā posmā tie vērā ņemami kavējās (1994.–1999. gada programmas vēl nav slēgtas). Tas savukārt aizkavēja 2000.–2006. gada programmu uzsākšanu. Daži citi starpposma izvērtēšanas ierobežojumi ir fundamentālāki: pastāv objektīvas grūtības novērtēt infrastruktūras ieguldījumu vai nodarbinātības iniciatīvu tīro iznākumu.

IETEIKUMI

| 53. | Lai starpposma izvērtēšanu, programmu pārskatīšanu un līdzekļu pārdali 2007.–2013. gada programmu posmā, kā arī turpmākos posmos padarītu noderīgāku, Palāta iesaka veikt šādu pasākumus:






  — | starpposma izvērtēšana un programmu pārskatīšana būtu sekmīgāka, ja līdzekļus izlietotu programmu posmā, nevis ar vairāku gadu nokavēšanos pēc tā beigām. Lai 2007.–2013. gada programmas pārāk neaizkavētos, Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina 2000.–2006. gada programmu ātra un efektīva slēgšana, |
| --- | --- | --- |

53.

Lai starpposma izvērtēšanu, programmu pārskatīšanu un līdzekļu pārdali 2007.–2013. gada programmu posmā, kā arī turpmākos posmos padarītu noderīgāku, Palāta iesaka veikt šādu pasākumus:

—

starpposma izvērtēšana un programmu pārskatīšana būtu sekmīgāka, ja līdzekļus izlietotu programmu posmā, nevis ar vairāku gadu nokavēšanos pēc tā beigām. Lai 2007.–2013. gada programmas pārāk neaizkavētos, Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina 2000.–2006. gada programmu ātra un efektīva slēgšana,

| — | 2000.–2006. gada programmu vērtētāji konstatēja, ka īpašs apgrūtinājums bija uzraudzības sistēmu vājā darbība. Komisijai attiecīgi jārīkojas, lai jaunajā programmu posmā rezultatīvos rādītājus uzraudzītu jau no paša sākuma, |
| --- | --- |

—

2000.–2006. gada programmu vērtētāji konstatēja, ka īpašs apgrūtinājums bija uzraudzības sistēmu vājā darbība. Komisijai attiecīgi jārīkojas, lai jaunajā programmu posmā rezultatīvos rādītājus uzraudzītu jau no paša sākuma,

| — | izvērtēšanai un lemšanai par izdevumu pārdali jānotiek pietiekami vēlu, lai programmas īstenošanā jau būtu pietiekami daudz pieredzes, kas ļautu izstrādāt noderīgu vērtējumu, bet tajā pašā laikā arī pietiekami agri, lai vajadzības gadījumā mainītu prioritātes, |
| --- | --- |

—

izvērtēšanai un lemšanai par izdevumu pārdali jānotiek pietiekami vēlu, lai programmas īstenošanā jau būtu pietiekami daudz pieredzes, kas ļautu izstrādāt noderīgu vērtējumu, bet tajā pašā laikā arī pietiekami agri, lai vajadzības gadījumā mainītu prioritātes,

| — | starpposma pasākumi 2000.–2006. gadā bija garš un sarežģīts process. Komisijai jāapsver veidi, kā šo procesu paātrināt un labāk reaģēt uz apstākļu izmaiņām, |
| --- | --- |

—

starpposma pasākumi 2000.–2006. gadā bija garš un sarežģīts process. Komisijai jāapsver veidi, kā šo procesu paātrināt un labāk reaģēt uz apstākļu izmaiņām,

| — | lai gan Komisijai nevajadzētu pārāk stingri definēt tikai vienu metodi, ko izmantot programmu vērtētājiem, tai tomēr jāpaskaidro, kā programmas varētu uzlabot, lai ietekme uz kohēziju būtu izmērāma, lai izvērtējumi kalpotu par avotu labākās prakses izvēlei un lai gadījumos, kad tiek veidotas izpildes rezerves, to piešķiršanā pienācīgā mērā ņemtu vērā programmu īstenošanas efektivitāti un produktivitāti, |
| --- | --- |

—

lai gan Komisijai nevajadzētu pārāk stingri definēt tikai vienu metodi, ko izmantot programmu vērtētājiem, tai tomēr jāpaskaidro, kā programmas varētu uzlabot, lai ietekme uz kohēziju būtu izmērāma, lai izvērtējumi kalpotu par avotu labākās prakses izvēlei un lai gadījumos, kad tiek veidotas izpildes rezerves, to piešķiršanā pienācīgā mērā ņemtu vērā programmu īstenošanas efektivitāti un produktivitāti,

| — | visiem Komisijas norādījumiem jābūt savlaicīgiem, |
| --- | --- |

—

visiem Komisijas norādījumiem jābūt savlaicīgiem,

| — | Komisijai un dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība tam, kādā kārtībā plāno un pārvalda izdevumus ES nozaru politikas prioritārās jomās. |
| --- | --- |

—

Komisijai un dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība tam, kādā kārtībā plāno un pārvalda izdevumus ES nozaru politikas prioritārās jomās.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2007. gada 8. martā sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Apmēram 16 miljardus EUR no struktūrfondiem 2004.–2006. gadā piešķīra aptuveni 200 programmām jaunajās dalībvalstīs.

1

(2)  Sk. II sadaļu “Plānošana” (13.–19. pants) Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.).

2

(3)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 10. panta 3. punkts.

3

(4)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 18. un 19. pants. Gadījumos, kad Kopienas asignējums nepārsniedza vienu miljardu EUR, palīdzību varēja sniegt saskaņā ar “vienoto programdokumentu” (VPD), kurā iekļāva tādu pašu informāciju, kādu iekļāva KAS un DP.

4

(5)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 14. panta 2. punkts.

5

(6)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 35. panta 2. punkts.

6

(7)  Par izpildes rezervi sk. Regulas (EK) Nr. 1260/1999 44. pantu, par formulu “n + 2. gads” – tās pašas regulas 31. panta 2. punktu.

7

(8)  Saistības par kopējo struktūrfondu summu, kas pienākas kādai 1. mērķa programmai, saskaņā ar tās finanšu plānu rada tad, kad veicamas ikgadējās izmaksas laikā no 2000. līdz 2006. gadam. Maksājumi var būt avansa maksājumi (veidojot 7 % no katras programmas kopējās aploksnes un sākumā sniedzot samērā ilgu aizsardzību pret formulas “n + 2. gads” izmantošanu) vai izdevumu reāla atlīdzināšana galasaņēmējiem. Lai novērstu saistību atcelšanu, dalībvalstīm līdz otrā gada beigām pēc tā gada, kurā radītas saistības, Komisijai jāiesniedz pieteikums maksājuma saņemšanai, kurā par katru gadu ir ietvertas finanšu plānā paredzētās summas (Regulas (EK) Nr. 1260/1999 31. panta 2. punkts un 32. panta 3. punkts).

8

(9)  27. pants Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, ko piemēro EK vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.). Ekonomiskums nozīmē, ka resursi ir pieejami savlaicīgi, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu. Efektivitāte nozīmē, ka tiek sasniegti izvirzītie mērķi un paredzētie rezultāti. Produktivitāte nozīmē labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegto rezultātu. Par struktūrfondu efektivitātes vērtēšanu sk. arī Regulas (EK) Nr. 1260/1999 40. pantu.

9

Euratom

(10)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 41. pants.

10

(11)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 42. pants.

11

(12)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 43. pants.

12

(13)  Īpašais ziņojums Nr. 7/2003 par struktūrfondu palīdzības plānošanu laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam (OV C 174, 23.7.2003.).

13

(14)  Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam.

14

ex post

(15)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 42. panta 2. punkts.

15

(16)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 44. panta 1. punkts.

16

(17)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 44. panta 2. punkts.

17

(18)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 14. panta 2. punkts, II sadaļa “Plānošana” un 10. panta 3. punkts.

18

(19)  Regulas (EK) Nr. 1260/1999 42. panta 3. punkts.

19

(20)  Beļģija: VPD “Flandrija”, 3. mērķis; Francija: VPD “Korsika” un “3. mērķis”; Vācija: KAS un DP “Brandenburga” un “Transports”; Itālija: KAS un DP “Kalabrija”, “Ponsil” un “Transports”; VPD “Lombardija”, 3. mērķis; Īrija: KAS un DP “Southern-Eastern” un “Produktīvās nozares”; Spānija: KAS un DP “Andalūzija” un “Galīsija”; Apvienotā Karaliste: VPD “Mērsīsaida” un DP “3. mērķis”.

20

Ponsil

Southern-Eastern

Starpposma izvērtēšanu, izpildes rezerves piešķiršanu un programmu pārskatīšanu saistībā ar Portugāles KAS, DP “Algarve” (Portugāle), VPD “Burgenlande” (Austrija), VPD “Eno” [Hainaut] (Beļģija), VPD “Reinjona” (Francija) un VPD “Flefolande” (Nīderlande) izskatīja Komisijas līmenī.

Hainaut

(21)  Projekta stadijā Komisija par labiem vai teicamiem atzina trešo daļu ziņojumu. Galīgo ziņojumu novērtējums bija daudz pozitīvāks: Komisija par labiem vai teicamiem atzina divas trešdaļas ziņojumu. Konstatētajām nepilnībām par iemeslu bija tas, ka vērtētāju darbu apgrūtināja

21

| — | daudzie vērtēšanas jautājumi, |
| --- | --- |

—

daudzie vērtēšanas jautājumi,

| — | daudzie iesaistītie projekti, |
| --- | --- |

—

daudzie iesaistītie projekti,

| — | dažu lielo programmu sarežģītība un dažu vērtētāju ierobežotie resursi. |
| --- | --- |

—

dažu lielo programmu sarežģītība un dažu vērtētāju ierobežotie resursi.

(22)  “Vērtēšanas uzlabošanās”, Eiropas Komisija, 2004. gada novembris (35. lpp.).

22

(23)  Pastāv vairāki empīriski pētījumi un izvērtējumi, kas apliecina šādu ietekmi. Kopumā jāsaka, ka nepietiek datu par reālajām vajadzībām, tostarp infrastruktūru, lai optimizētu struktūrfondu ietekmi.

23

(24)  “Liekā palīdzība” ir palīdzība, kad konkrētā darbība vai ieguldījums būtu veikts arī bez piešķirtā finansējuma.

24

(25)  Eiropas Komisija, jaunais 2000.–2006. gada programmu posms: Metodoloģiskais darba dokuments Nr. 4 “Izpildes rezerve”.

25

(26)  Šie rādītāji ir savstarpēji saistīti – īpaši cieša saistība pastāv starp finanšu absorbcijas spēju un fiziskajiem rezultātiem.

26

(27)  Palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2003 norādīja, ka praksē izpildes rezerve izpaudās kā sarežģīta līdzekļu pārdales procedūra, kas varētu kavēt rezerves konsekventu un efektīvu izmantošanu.

27

(28)  Vienā gadījumā – Nīderlandes 3. mērķa programmā – Komisijai nebija citas izvēles, kā izpildes rezervi piešķirt, neskatoties uz jau notikušo saistību atcelšanu lielos apmēros līdzekļu neiztērēšanas dēļ.

28

(29)  Šis nosacījums saskan ar Amsterdamas Līgumā ietverto ilgtspējīgas attīstības jēdzienu, kā arī lielā mēra paredzēja Lisabonas 2000. gada marta Eiropadomes secinājumus (“kļūt par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko zināšanās balstīto ekonomiku pasaulē”), ko Gēteborgas 2001. gada jūnija Eiropadome papildināja ar ilgtspējīgu attīstību vides aizsardzības jomā.

29

(30)  Sk. Regulas (EK) Nr. 1260/1999 10. panta 3. punktu un 14. pantu: “... saskaņā ar šo sadaļu”, ar ko ir domāti plānošanas noteikumi, kas aprakstīti 15.–19. pantā.

30

(31)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.) 47. pants.

31

(32)  Regulas (EK) Nr. 1083/2006 13. pants.

32

(33)  Regulas (EK) Nr. 1083/2006 50. un 51. pants.

33

(34)  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma (OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.) 12. punkta trešo daļu (šis nolīgums ietver arī finanšu perspektīvu) Eiropas Parlaments un Padome apņemas ievērot līdzekļu apjomu, kas finanšu plānā strukturālo darbību jomā piešķirts saistību apropriācijām.

34

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| III. | Pirmais ievilkums – Starpposma izvērtēšanas mērķi attiecībā uz efektivitātes, produktivitātes un paredzamās ietekmes vērtēšanu aprobežojās ar sākotnējo iznākumu un rezultātu analīzi. Daudzu programmu novēlotā vai lēnā uzsākšana apgrūtināja šo analīzi, lai gan dažos gadījumos tā tika veikta (sk. Komisijas ziņojuma “Vērtēšanas uzlabošanās” [Growing Evaluation Capacity] 5. nodaļu). Tomēr citi starpposma izvērtēšanā izskatītie aspekti deva noderīgu ieguldījumu lēmumu pieņemšanā par izpildes rezerves piešķiršanu un darbības programmu pielāgošanu.
  Otrais ievilkums – Izpildes rezervi izmantoja, lai piešķirtu līdzekļus programmām atbilstīgi vairākiem kritērijiem, kuriem Komisija ieteica rādītāju trīs grupas. Finanšu absorbcija bija svarīgs faktors, bet kritēriji atšķīrās starp dalībvalstīm un bieži bija plašāki atkarībā no pamatotu datu pieejamības (sk. 28. un 32. punktu).
  Trešais ievilkums – Komisija uzskata, ka starpposma pārskatīšanai bija nozīmīga ietekme uz programmu vispārējo izpildi un veidu, kādā tajās tika ņemtas vērā politikas prioritātes. Tajā pašā laikā Komisija vēlējās izvairīties no papildu līdzekļu piešķiršanas nozarēm, kurās jau ir grūtības ar esošo līdzekļu tērēšanu. |
| --- | --- |

III.

Pirmais ievilkums – Starpposma izvērtēšanas mērķi attiecībā uz efektivitātes, produktivitātes un paredzamās ietekmes vērtēšanu aprobežojās ar sākotnējo iznākumu un rezultātu analīzi. Daudzu programmu novēlotā vai lēnā uzsākšana apgrūtināja šo analīzi, lai gan dažos gadījumos tā tika veikta (sk. Komisijas ziņojuma “Vērtēšanas uzlabošanās” [Growing Evaluation Capacity] 5. nodaļu). Tomēr citi starpposma izvērtēšanā izskatītie aspekti deva noderīgu ieguldījumu lēmumu pieņemšanā par izpildes rezerves piešķiršanu un darbības programmu pielāgošanu.

Otrais ievilkums – Izpildes rezervi izmantoja, lai piešķirtu līdzekļus programmām atbilstīgi vairākiem kritērijiem, kuriem Komisija ieteica rādītāju trīs grupas. Finanšu absorbcija bija svarīgs faktors, bet kritēriji atšķīrās starp dalībvalstīm un bieži bija plašāki atkarībā no pamatotu datu pieejamības (sk. 28. un 32. punktu).

Trešais ievilkums – Komisija uzskata, ka starpposma pārskatīšanai bija nozīmīga ietekme uz programmu vispārējo izpildi un veidu, kādā tajās tika ņemtas vērā politikas prioritātes. Tajā pašā laikā Komisija vēlējās izvairīties no papildu līdzekļu piešķiršanas nozarēm, kurās jau ir grūtības ar esošo līdzekļu tērēšanu.

| IV. | Komisija piekrīt, ka ir lietderīgi pārskatīt programmu mērķus, pasākumus un budžeta piešķīrumus plānošanas posma laikā. Tā ir balstījusies uz pieredzi 2000.–2006. gadā, ierosinot pārskatītu kārtību 2007.–2013. gadam.
  Pirmais ievilkums – Komisijas uzdevums ir nodrošināt, lai tāpat kā absorbcija pienācīgi tiktu ņemta vērā arī efektivitāte un izdevīgums. Komisija cenšas pildīt šo pienākumu.
  Otrais ievilkums – Objektīvās grūtības, ko rada formula “n + 2. gads” starp ātru absorbciju un kvalitāti, nenozīmē, ka tiek mazināta kvalitāte. Komisija cenšas to novērst.
  Trešais ievilkums – Uzraudzības un izvērtēšanas kārtība 2007.–2013. gada plānošanas posmam izveidota, lai reaģētu uz praktiskajām problēmām programmās. |
| --- | --- |

IV.

Komisija piekrīt, ka ir lietderīgi pārskatīt programmu mērķus, pasākumus un budžeta piešķīrumus plānošanas posma laikā. Tā ir balstījusies uz pieredzi 2000.–2006. gadā, ierosinot pārskatītu kārtību 2007.–2013. gadam.

Pirmais ievilkums – Komisijas uzdevums ir nodrošināt, lai tāpat kā absorbcija pienācīgi tiktu ņemta vērā arī efektivitāte un izdevīgums. Komisija cenšas pildīt šo pienākumu.

Otrais ievilkums – Objektīvās grūtības, ko rada formula “n + 2. gads” starp ātru absorbciju un kvalitāti, nenozīmē, ka tiek mazināta kvalitāte. Komisija cenšas to novērst.

Trešais ievilkums – Uzraudzības un izvērtēšanas kārtība 2007.–2013. gada plānošanas posmam izveidota, lai reaģētu uz praktiskajām problēmām programmās.

| V. | Pirmais ievilkums – Komisija 2006. gada augustā izdeva sīki izstrādātu norādījumu dokumentu 2000.–2006. gada posma slēgšanai. Slēgšanas prasības tagad ir labāk zināmas nekā pirms 1994.–1999. gada posma slēgšanas.
  Otrais ievilkums – Komisija pievērsīs pienācīgu uzmanību uzraudzības sistēmu izveidei un rādītāju noteikšanai jaunajās programmās.
  Trešais ievilkums – Iepriekšējā vispārējā prasība par starpposma izvērtēšanu 2007.–2013. gada posmā tiks aizstāta ar pastāvīgiem, uz vajadzībām balstītiem izvērtējumiem, lai vērtētu programmas īstenošanu un reaģētu uz izmaiņām tās ārējā vidē. Šo pieeju var labāk pielāgot izvērtēšanas lietotāju prasībām.
  Ar regulām ieviestā proporcionalitāte un plānošanas procesa optimizācija arī palielinās izvērtēšanas kārtības elastību.
  Ceturtais ievilkums – Elastīgākā kārtība to atļaus.
  Piektais ievilkums – Komisija 2006. gadā sniedza norādījumu dokumentus 2007.–2013. gada posmam.
  Sestais ievilkums – Līdzfinansētas darbības ir nepieciešamas, lai veicinātu Eiropas Savienības (ES) nozaru politikas prioritārās jomas, tostarp Izaugsmes un nodarbinātības programmu. ES-15 dalībvalstīm ir jāsasniedz noteikti mērķi attiecībā uz tēriņiem Izaugsmes un nodarbinātības programmai. |
| --- | --- |

V.

Pirmais ievilkums – Komisija 2006. gada augustā izdeva sīki izstrādātu norādījumu dokumentu 2000.–2006. gada posma slēgšanai. Slēgšanas prasības tagad ir labāk zināmas nekā pirms 1994.–1999. gada posma slēgšanas.

Otrais ievilkums – Komisija pievērsīs pienācīgu uzmanību uzraudzības sistēmu izveidei un rādītāju noteikšanai jaunajās programmās.

Trešais ievilkums – Iepriekšējā vispārējā prasība par starpposma izvērtēšanu 2007.–2013. gada posmā tiks aizstāta ar pastāvīgiem, uz vajadzībām balstītiem izvērtējumiem, lai vērtētu programmas īstenošanu un reaģētu uz izmaiņām tās ārējā vidē. Šo pieeju var labāk pielāgot izvērtēšanas lietotāju prasībām.

Ar regulām ieviestā proporcionalitāte un plānošanas procesa optimizācija arī palielinās izvērtēšanas kārtības elastību.

Ceturtais ievilkums – Elastīgākā kārtība to atļaus.

Piektais ievilkums – Komisija 2006. gadā sniedza norādījumu dokumentus 2007.–2013. gada posmam.

Sestais ievilkums – Līdzfinansētas darbības ir nepieciešamas, lai veicinātu Eiropas Savienības (ES) nozaru politikas prioritārās jomas, tostarp Izaugsmes un nodarbinātības programmu. ES-15 dalībvalstīm ir jāsasniedz noteikti mērķi attiecībā uz tēriņiem Izaugsmes un nodarbinātības programmai.

IEVADS

| 6. | 1. izcēlums – Komisija sākotnēji bija ierosinājusi izpildes rezervi, ko varētu pārnest no vienas dalībvalsts uz citu, bet priekšlikums tika grozīts apspriežu laikā par turpmākajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

6.

1. izcēlums – Komisija sākotnēji bija ierosinājusi izpildes rezervi, ko varētu pārnest no vienas dalībvalsts uz citu, bet priekšlikums tika grozīts apspriežu laikā par turpmākajiem tiesību aktiem.

| 9. | Pirmais ievilkums – Komisija uzskatīja, ka ir gūti panākumi struktūrfondu plānošanā, lai nodrošinātu to īstenošanu saskaņā ar skaidri noteiktu attīstības stratēģiju, un līdzekļu izlietojums nav bijis svarīgāks par efektivitātes panākšanu.
  Otrais ievilkums – Visas dalībvalstis veica ex ante novērtējumus, kuru rezultātā tika panākta lielāka stratēģiju saskaņotība, labākas zināšanas par veikto izvēļu pamatojumu un ievērojami uzlabojās mērķu sasniegšanas rādītāju izstrāde. Tajās dalībvalstīs, kurās ex ante novērtējumā tika izskatītas alternatīvas stratēģijas, nodoms bija izmantot šo novērtējumu kā daļu no to valsts plānošanas procesa. |
| --- | --- |

9.

Pirmais ievilkums – Komisija uzskatīja, ka ir gūti panākumi struktūrfondu plānošanā, lai nodrošinātu to īstenošanu saskaņā ar skaidri noteiktu attīstības stratēģiju, un līdzekļu izlietojums nav bijis svarīgāks par efektivitātes panākšanu.

Otrais ievilkums – Visas dalībvalstis veica ex ante novērtējumus, kuru rezultātā tika panākta lielāka stratēģiju saskaņotība, labākas zināšanas par veikto izvēļu pamatojumu un ievērojami uzlabojās mērķu sasniegšanas rādītāju izstrāde. Tajās dalībvalstīs, kurās ex ante novērtējumā tika izskatītas alternatīvas stratēģijas, nodoms bija izmantot šo novērtējumu kā daļu no to valsts plānošanas procesa.

| 10. | Komisija piekrīt, ka turpmākajiem ex post novērtējumiem jābūt precīzākiem, un pilnībā ņem vērā datu un resursu nepietiekamību. Tā rūpīgi sagatavos šos dokumentus. |
| --- | --- |

10.

Komisija piekrīt, ka turpmākajiem ex post novērtējumiem jābūt precīzākiem, un pilnībā ņem vērā datu un resursu nepietiekamību. Tā rūpīgi sagatavos šos dokumentus.

VIEDOKĻI PAR STARPPOSMA IZVĒRTĒŠANU

| 20. | 4. izcēlums – Komisijas ziņojumā par starpposma izvērtēšanu “Vērtēšanas uzlabošanās” arī tika atzīmēts, ka dažos izvērtējumos tika sākta vienības izmaksu analīze, uz ko var balstīties turpmāk. |
| --- | --- |

20.

4. izcēlums – Komisijas ziņojumā par starpposma izvērtēšanu “Vērtēšanas uzlabošanās” arī tika atzīmēts, ka dažos izvērtējumos tika sākta vienības izmaksu analīze, uz ko var balstīties turpmāk.

| 23. | Pirmais ievilkums – Arī Komisija savā ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās” (4.1.1. punkts) atzina, ka nelielais tēriņu apjoms ir ierobežojis izvērtējumu potenciālu.
  Otrais ievilkums – Izvērtējumu konstatējumi attiecībā uz Lisabonas un Gēteborgas programmu tika pārskatīti Komisijas ziņojuma “Vērtēšanas uzlabošanās” 5.2. punktā.
  Trešais ievilkums – Komisijas ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās” netika aplūkotas ietekmes vērtēšanas metodoloģiskās problēmas, jo nelielais tēriņu apjoms un rezultātā relatīvi nelielie iznākumi bija lielāks ierobežojums. Tomēr Darba dokumentā par starpposma izvērtēšanu tā ir paskaidrojusi, ka starpposma izvērtēšanas mērķi attiecībā uz efektivitātes, produktivitātes un paredzamās ietekmes vērtēšanu aprobežojās ar sākotnējo iznākumu un rezultātu analīzi. Tas attiecas arī uz produktivitātes vērtēšanu ietekmes uz nodarbinātību izteiksmē. |
| --- | --- |

23.

Pirmais ievilkums – Arī Komisija savā ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās” (4.1.1. punkts) atzina, ka nelielais tēriņu apjoms ir ierobežojis izvērtējumu potenciālu.

Otrais ievilkums – Izvērtējumu konstatējumi attiecībā uz Lisabonas un Gēteborgas programmu tika pārskatīti Komisijas ziņojuma “Vērtēšanas uzlabošanās” 5.2. punktā.

Trešais ievilkums – Komisijas ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās” netika aplūkotas ietekmes vērtēšanas metodoloģiskās problēmas, jo nelielais tēriņu apjoms un rezultātā relatīvi nelielie iznākumi bija lielāks ierobežojums. Tomēr Darba dokumentā par starpposma izvērtēšanu tā ir paskaidrojusi, ka starpposma izvērtēšanas mērķi attiecībā uz efektivitātes, produktivitātes un paredzamās ietekmes vērtēšanu aprobežojās ar sākotnējo iznākumu un rezultātu analīzi. Tas attiecas arī uz produktivitātes vērtēšanu ietekmes uz nodarbinātību izteiksmē.

| 25. | Trešais ievilkums – Ir grūti panākt līdzsvaru starp ilgāka termiņa vajadzību apmierināšanu, piemēram, pētniecībai un attīstībai, jauninājumiem, un ātrākas tērēšanas pieprasījuma virzītu pasākumu finansēšanu.
  Ceturtais ievilkums – Dažādu modelēšanas rezultātu un izvērtējumu salīdzināmības trūkuma problēma aplūkota Komisijas ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās”, 5.1.2.1. punktā (sk. arī 22. punktu iepriekš). |
| --- | --- |

25.

Trešais ievilkums – Ir grūti panākt līdzsvaru starp ilgāka termiņa vajadzību apmierināšanu, piemēram, pētniecībai un attīstībai, jauninājumiem, un ātrākas tērēšanas pieprasījuma virzītu pasākumu finansēšanu.

Ceturtais ievilkums – Dažādu modelēšanas rezultātu un izvērtējumu salīdzināmības trūkuma problēma aplūkota Komisijas ziņojumā “Vērtēšanas uzlabošanās”, 5.1.2.1. punktā (sk. arī 22. punktu iepriekš).

| 26. | Kā atzīmēts atbildē uz 23. punkta pēdējo ievilkumu, starpposma izvērtēšanas mērķi attiecībā uz efektivitātes, produktivitātes un ietekmes vērtēšanu bija ierobežoti.
  Trešais ievilkums – Darba dokumentā par starpposma izvērtēšanu tika norādīts, ka šīs ietekmes aplēses veikšana arī būs atkarīga no datu pieejamības.
  Ceturtais ievilkums – Sk. atbildi uz 4. izcēlumu un uz 23. punkta pēdējo ievilkumu. |
| --- | --- |

26.

Kā atzīmēts atbildē uz 23. punkta pēdējo ievilkumu, starpposma izvērtēšanas mērķi attiecībā uz efektivitātes, produktivitātes un ietekmes vērtēšanu bija ierobežoti.

Trešais ievilkums – Darba dokumentā par starpposma izvērtēšanu tika norādīts, ka šīs ietekmes aplēses veikšana arī būs atkarīga no datu pieejamības.

Ceturtais ievilkums – Sk. atbildi uz 4. izcēlumu un uz 23. punkta pēdējo ievilkumu.

| 27. | Vēl viens svarīgs starpposma izvērtējumu mērķis bija vērtēt stratēģiju nozīmi, ko varēja veikt starpposma izvērtēšanai noteiktajā konkrētajā laikposmā, neskatoties uz nelieliem izdevumiem (sk. darba dokumentu). Par efektivitātes un ietekmes vērtēšanas ierobežotajiem mērķiem sk. 23. punktu. |
| --- | --- |

27.

Vēl viens svarīgs starpposma izvērtējumu mērķis bija vērtēt stratēģiju nozīmi, ko varēja veikt starpposma izvērtēšanai noteiktajā konkrētajā laikposmā, neskatoties uz nelieliem izdevumiem (sk. darba dokumentu). Par efektivitātes un ietekmes vērtēšanas ierobežotajiem mērķiem sk. 23. punktu.

IZPILDES REZERVES PIEŠĶIRŠANA

| 30. | Starpposma izvērtēšana sniedza informāciju izpildes rezerves piešķiršanai par citiem jautājumiem, nevis tēriņiem. Daži no Komisijas ieteiktajiem rādītājiem starpposma izvērtēšanai nebija atkarīgi no izdevumu apjoma, bet novērtēja dažādus programmu īstenošanas aspektus.
  Jāatzīmē, ka daži infrastruktūras projekti veicina Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

30.

Starpposma izvērtēšana sniedza informāciju izpildes rezerves piešķiršanai par citiem jautājumiem, nevis tēriņiem. Daži no Komisijas ieteiktajiem rādītājiem starpposma izvērtēšanai nebija atkarīgi no izdevumu apjoma, bet novērtēja dažādus programmu īstenošanas aspektus.

Jāatzīmē, ka daži infrastruktūras projekti veicina Lisabonas un Gēteborgas mērķu sasniegšanu.

| 31. | Komisijas darba dokumentā ieteikts izmantot iznākumu rādītājus, jo dati ir pieejami tikai ar nelielu kavēšanos, nevis rezultātu rādītājus, kur dati ir pieejami tikai pēc ilgāka perioda. Ietekmes rādītāji ir pieejami tikai nākamajos gados pēc intervences pabeigšanas. |
| --- | --- |

31.

Komisijas darba dokumentā ieteikts izmantot iznākumu rādītājus, jo dati ir pieejami tikai ar nelielu kavēšanos, nevis rezultātu rādītājus, kur dati ir pieejami tikai pēc ilgāka perioda. Ietekmes rādītāji ir pieejami tikai nākamajos gados pēc intervences pabeigšanas.

| 33. | Iemesls tam, kādēļ Komisija norādīja, ka tā īpašu uzmanību pievērsīs absorbcijai, bija tāds, ka nebūtu prātīgi piešķirt papildu līdzekļus programmai vai prioritātei, kas neabsorbē sākotnējo piešķīrumu.
  Komisija piekrīt, ka ātra tērēšana pati par sevi nav programmas panākumu rādītājs. Tomēr efektīva tērēšana ir priekšnosacījums, lai programma sasniegtu noteiktos mērķus. Lai gan finanšu absorbcija bija svarīgs faktors izpildes rezerves piešķiršanā, kritēriji atšķīrās starp dalībvalstīm un bieži bija plašāki, ja dati bija pietiekami pamatoti (sk. 28. un 32. punktu).
  Pirmais ievilkums – Lai gan ieguldījumi dzelzceļā bija videi vēlami, pārvaldītāja iestādei bija jāņem vērā tas, ka tas bija izlietojis tikai 14,5 % no pieejamiem līdzekļiem.
  Otrais ievilkums – Finanšu piešķīrums videi bija viena no apspriežu visstrīdīgākajām daļām. Iznākums bija tāds, ka samazinājumi dažiem vides projektiem (piemēram, atkritumu sadedzināšanas iekārtai, kuras būvniecība tika atlikta) tika daļēji kompensēti ar piešķīruma palielinājumiem citiem videi draudzīgiem projektiem. Lai gan nebija jauns līdzekļu piešķīrums vienlīdzīgu iespēju pasākumam, apspriedes rezultātā pastiprinājās darbība šajā jomā.
  Trešais ievilkums – Komisija nebija apmierināta ar Brandenburgas līdzekļu lielo piešķīrumu transporta infrastruktūrai, īpaši autoceļu infrastruktūrai, un regulāri ir risinājusi šo jautājumu ar federālo zemi, kas aizstāv savu lēmumu ar formulu “n + 2. gads”. Komisija plāno atkal pievērsties šim jautājumam pārrunās par nākamo plānošanas posmu. |
| --- | --- |

33.

Iemesls tam, kādēļ Komisija norādīja, ka tā īpašu uzmanību pievērsīs absorbcijai, bija tāds, ka nebūtu prātīgi piešķirt papildu līdzekļus programmai vai prioritātei, kas neabsorbē sākotnējo piešķīrumu.

Komisija piekrīt, ka ātra tērēšana pati par sevi nav programmas panākumu rādītājs. Tomēr efektīva tērēšana ir priekšnosacījums, lai programma sasniegtu noteiktos mērķus. Lai gan finanšu absorbcija bija svarīgs faktors izpildes rezerves piešķiršanā, kritēriji atšķīrās starp dalībvalstīm un bieži bija plašāki, ja dati bija pietiekami pamatoti (sk. 28. un 32. punktu).

Pirmais ievilkums – Lai gan ieguldījumi dzelzceļā bija videi vēlami, pārvaldītāja iestādei bija jāņem vērā tas, ka tas bija izlietojis tikai 14,5 % no pieejamiem līdzekļiem.

Otrais ievilkums – Finanšu piešķīrums videi bija viena no apspriežu visstrīdīgākajām daļām. Iznākums bija tāds, ka samazinājumi dažiem vides projektiem (piemēram, atkritumu sadedzināšanas iekārtai, kuras būvniecība tika atlikta) tika daļēji kompensēti ar piešķīruma palielinājumiem citiem videi draudzīgiem projektiem. Lai gan nebija jauns līdzekļu piešķīrums vienlīdzīgu iespēju pasākumam, apspriedes rezultātā pastiprinājās darbība šajā jomā.

Trešais ievilkums – Komisija nebija apmierināta ar Brandenburgas līdzekļu lielo piešķīrumu transporta infrastruktūrai, īpaši autoceļu infrastruktūrai, un regulāri ir risinājusi šo jautājumu ar federālo zemi, kas aizstāv savu lēmumu ar formulu “n + 2. gads”. Komisija plāno atkal pievērsties šim jautājumam pārrunās par nākamo plānošanas posmu.

| 34. | Bija paredzēts, ka izpildes rezerves piešķiršana nebūs atkarīga no konkrētā struktūrfonda, no kura tiks maksāts finansējums.
  Tā bija saistīta ar ilgāka termiņa attīstības prioritātēm, kā arī lielu pieprasījumu pēc finansējuma no konkrētām nozarēm. Dažos Palātas minētajos gadījumos programmas tika izslēgtas kā kandidātes uz rezervi nenovēršama riska dēļ sakarā ar finansējuma saistību atcelšanu atbilstīgi formulai “n + 2. gads”. |
| --- | --- |

34.

Bija paredzēts, ka izpildes rezerves piešķiršana nebūs atkarīga no konkrētā struktūrfonda, no kura tiks maksāts finansējums.

Tā bija saistīta ar ilgāka termiņa attīstības prioritātēm, kā arī lielu pieprasījumu pēc finansējuma no konkrētām nozarēm. Dažos Palātas minētajos gadījumos programmas tika izslēgtas kā kandidātes uz rezervi nenovēršama riska dēļ sakarā ar finansējuma saistību atcelšanu atbilstīgi formulai “n + 2. gads”.

| 36. | Kā atzīmēts atbildē uz 34. punktu, piešķiršana nekādā ziņā nebija vienmēr balstīta uz absorbciju, lai gan tas bija viens no rādītājiem rezerves piešķiršanai, bet tika ņemta vērā arī efektivitāte iznākumu un rezultātu izteiksmē atkarībā no pamatotu datu pieejamības un ilgāka termiņa vajadzībām. |
| --- | --- |

36.

Kā atzīmēts atbildē uz 34. punktu, piešķiršana nekādā ziņā nebija vienmēr balstīta uz absorbciju, lai gan tas bija viens no rādītājiem rezerves piešķiršanai, bet tika ņemta vērā arī efektivitāte iznākumu un rezultātu izteiksmē atkarībā no pamatotu datu pieejamības un ilgāka termiņa vajadzībām.

STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANAS IETEKME

| 42. | Attiecībā uz jautājumu par absorbcijas lomu starpposma pārskatīšanā Komisija atsaucas uz savām atbildēm uz 34. punktu par izpildes rezervi.
  Otrais ievilkums – Tāpat kā finanšu izpilde kritērijs bija arī izdevumu efektivitāte, jo īpaši darba vietu radīšanai. Risks, ka vides projekti pārsniedz izdevumu termiņu, bija faktors finansējuma samazināšanai šā veida ieguldījumiem.
  Piektais ievilkums – Komisija uzrauga šādu projektu piemērotību ES finansējumam, veicot revīzijas darbu, un ar attiecīgās Uzraudzības komitejas starpniecību. Piemēram, Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansēto projektu Kalabrijas programmas ietvaros revīzijas notiks 2007. gada martā.
  Sestais ievilkums – Privātā finansējuma likvidēšana daļēji notika tādēļ, ka privātais finansējums bija iekļauts finanšu tabulās kļūdas dēļ (nebija paredzēts to iekļaut līdzfinansējuma bāzē), un daļēji sakarā ar tā nepastāvību, kas nozīmē, ka finanšu plāni regulāri jāpārskata, turpretim valsts finansējums ir stabilāks. Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) piešķīrumi attiecīgajiem pasākumiem palika nemainīgi, un privātais finansējums joprojām tika piesaistīts, lai īstenotu pasākumus, lai gan tas vairs nebija līdzfinansējuma bāzes daļa. |
| --- | --- |

42.

Attiecībā uz jautājumu par absorbcijas lomu starpposma pārskatīšanā Komisija atsaucas uz savām atbildēm uz 34. punktu par izpildes rezervi.

Otrais ievilkums – Tāpat kā finanšu izpilde kritērijs bija arī izdevumu efektivitāte, jo īpaši darba vietu radīšanai. Risks, ka vides projekti pārsniedz izdevumu termiņu, bija faktors finansējuma samazināšanai šā veida ieguldījumiem.

Piektais ievilkums – Komisija uzrauga šādu projektu piemērotību ES finansējumam, veicot revīzijas darbu, un ar attiecīgās Uzraudzības komitejas starpniecību. Piemēram, Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansēto projektu Kalabrijas programmas ietvaros revīzijas notiks 2007. gada martā.

Sestais ievilkums – Privātā finansējuma likvidēšana daļēji notika tādēļ, ka privātais finansējums bija iekļauts finanšu tabulās kļūdas dēļ (nebija paredzēts to iekļaut līdzfinansējuma bāzē), un daļēji sakarā ar tā nepastāvību, kas nozīmē, ka finanšu plāni regulāri jāpārskata, turpretim valsts finansējums ir stabilāks. Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) piešķīrumi attiecīgajiem pasākumiem palika nemainīgi, un privātais finansējums joprojām tika piesaistīts, lai īstenotu pasākumus, lai gan tas vairs nebija līdzfinansējuma bāzes daļa.

| 43. | Komisija atsaucas uz savu atbildi 33. punktā. |
| --- | --- |

43.

Komisija atsaucas uz savu atbildi 33. punktā.

PIEMĒROJAMĀ KĀRTĪBA 2007.–2013. GADĀ

| 45. | Iepriekšējā vispārējā prasība par starpposma izvērtēšanu 2007.–2013. gada posmā tiks aizstāta ar pastāvīgiem, uz vajadzībām balstītiem izvērtējumiem, lai vērtētu programmas īstenošanu un reaģētu uz izmaiņām tās ārējā vidē. Šī pieeja uzsver nepieciešamību pēc stingrākām saiknēm starp uzraudzību, izvērtēšanu un lēmumu pieņemšanu, un to var labāk pielāgot izvērtēšanas lietotāju prasībām. Izvērtēšanu uzsāks saistībā ar faktiskām vai potenciālām grūtībām, kas atklātas ar uzraudzības sistēmu, bet to var veikt, lai nodrošinātu tādu stratēģisku vai darbības aspektu regulāru pārskatīšanu, kurus nevar analizēt, vienīgi pamatojoties uz uzraudzības datiem.
  Pirmais ievilkums – Komisija sniedza norādījumus par šo jauno pieeju 2006. gadā (Darba dokuments Nr. 5 “Norādījumi par izvērtēšanas metodēm: izvērtēšana 2007.–2013. gada plānošanas posma laikā” [Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Evaluation during the Programme period – 2007-2013]). |
| --- | --- |

45.

Iepriekšējā vispārējā prasība par starpposma izvērtēšanu 2007.–2013. gada posmā tiks aizstāta ar pastāvīgiem, uz vajadzībām balstītiem izvērtējumiem, lai vērtētu programmas īstenošanu un reaģētu uz izmaiņām tās ārējā vidē. Šī pieeja uzsver nepieciešamību pēc stingrākām saiknēm starp uzraudzību, izvērtēšanu un lēmumu pieņemšanu, un to var labāk pielāgot izvērtēšanas lietotāju prasībām. Izvērtēšanu uzsāks saistībā ar faktiskām vai potenciālām grūtībām, kas atklātas ar uzraudzības sistēmu, bet to var veikt, lai nodrošinātu tādu stratēģisku vai darbības aspektu regulāru pārskatīšanu, kurus nevar analizēt, vienīgi pamatojoties uz uzraudzības datiem.

Pirmais ievilkums – Komisija sniedza norādījumus par šo jauno pieeju 2006. gadā (Darba dokuments Nr. 5 “Norādījumi par izvērtēšanas metodēm: izvērtēšana 2007.–2013. gada plānošanas posma laikā” [Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Evaluation during the Programme period – 2007-2013]).

SECINĀJUMI

| 47. | Starpposma izvērtēšanas mērķi attiecībā uz efektivitātes, produktivitātes un paredzamās ietekmes vērtēšanu aprobežojās ar sākotnējo iznākumu un rezultātu analīzi. Daudzu programmu novēlotā vai lēnā uzsākšana apgrūtināja šo analīzi, lai gan dažos gadījumos tā tika veikta (sk. Komisijas ziņojuma “Vērtēšanas uzlabošanās” 5. nodaļu). Tomēr citi starpposma izvērtēšanā izskatītie aspekti deva noderīgu ieguldījumu lēmumu pieņemšanā par izpildes rezerves piešķiršanu un darbības programmu pielāgošanu. |
| --- | --- |

47.

Starpposma izvērtēšanas mērķi attiecībā uz efektivitātes, produktivitātes un paredzamās ietekmes vērtēšanu aprobežojās ar sākotnējo iznākumu un rezultātu analīzi. Daudzu programmu novēlotā vai lēnā uzsākšana apgrūtināja šo analīzi, lai gan dažos gadījumos tā tika veikta (sk. Komisijas ziņojuma “Vērtēšanas uzlabošanās” 5. nodaļu). Tomēr citi starpposma izvērtēšanā izskatītie aspekti deva noderīgu ieguldījumu lēmumu pieņemšanā par izpildes rezerves piešķiršanu un darbības programmu pielāgošanu.

| 48. | Izpildes rezervi izmantoja, lai piešķirtu līdzekļus programmām atbilstīgi vairākiem kritērijiem, kuriem Komisija ieteica rādītāju trīs grupas. Finanšu absorbcija bija svarīgs faktors, bet kritēriji atšķīrās starp dalībvalstīm un bieži bija plašāki atkarībā no pamatotu datu pieejamības (sk. 28. un 32. punktu). |
| --- | --- |

48.

Izpildes rezervi izmantoja, lai piešķirtu līdzekļus programmām atbilstīgi vairākiem kritērijiem, kuriem Komisija ieteica rādītāju trīs grupas. Finanšu absorbcija bija svarīgs faktors, bet kritēriji atšķīrās starp dalībvalstīm un bieži bija plašāki atkarībā no pamatotu datu pieejamības (sk. 28. un 32. punktu).

| 49. | Komisija uzskata, ka starpposma pārskatīšanai bija nozīmīga ietekme uz programmu vispārējo izpildi un veidu, kādā tajās tika ņemtas vērā politikas prioritātes. Tajā pašā laikā Komisija vēlējās izvairīties no papildu līdzekļu piešķiršanas nozarēm, kurās jau ir grūtības ar esošo līdzekļu tērēšanu. |
| --- | --- |

49.

Komisija uzskata, ka starpposma pārskatīšanai bija nozīmīga ietekme uz programmu vispārējo izpildi un veidu, kādā tajās tika ņemtas vērā politikas prioritātes. Tajā pašā laikā Komisija vēlējās izvairīties no papildu līdzekļu piešķiršanas nozarēm, kurās jau ir grūtības ar esošo līdzekļu tērēšanu.

| 50. | Ņemot vērā nelielo tēriņu apjomu, starpposma izvērtēšana varēja sniegt tikai norādi par līdzekļu atbilstīgu pārorientēšanu. |
| --- | --- |

50.

Ņemot vērā nelielo tēriņu apjomu, starpposma izvērtēšana varēja sniegt tikai norādi par līdzekļu atbilstīgu pārorientēšanu.

| 51. | Komisija piekrīt, ka ir lietderīgi pārskatīt programmu mērķus, pasākumus un budžeta piešķīrumus 2000.–2006. gada plānošanas posma laikā. Tā ir balstījusies uz pieredzi 2000.–2006. gadā, ierosinot pārskatītu kārtību 2007.–2013. gadam.
  Pirmais apakšpunkts –. Komisijas uzdevums ir nodrošināt, lai tāpat kā absorbcija pienācīgi tiktu ņemta vērā arī efektivitāte un izdevīgums. Komisija cenšas pildīt šo pienākumu.
  Otrais apakšpunkts – Objektīvās grūtības, ko rada formula “n + 2. gads” starp ātru absorbciju un kvalitāti, nenozīmē, ka tiek mazināta kvalitāte. Komisija cenšas to novērst.
  Trešais apakšpunkts – Uzraudzības un izvērtēšanas kārtība 2007.–2013. gada plānošanas posmam izveidota, lai reaģētu uz praktiskajām problēmām programmās. |
| --- | --- |

51.

Komisija piekrīt, ka ir lietderīgi pārskatīt programmu mērķus, pasākumus un budžeta piešķīrumus 2000.–2006. gada plānošanas posma laikā. Tā ir balstījusies uz pieredzi 2000.–2006. gadā, ierosinot pārskatītu kārtību 2007.–2013. gadam.

Pirmais apakšpunkts –. Komisijas uzdevums ir nodrošināt, lai tāpat kā absorbcija pienācīgi tiktu ņemta vērā arī efektivitāte un izdevīgums. Komisija cenšas pildīt šo pienākumu.

Otrais apakšpunkts – Objektīvās grūtības, ko rada formula “n + 2. gads” starp ātru absorbciju un kvalitāti, nenozīmē, ka tiek mazināta kvalitāte. Komisija cenšas to novērst.

Trešais apakšpunkts – Uzraudzības un izvērtēšanas kārtība 2007.–2013. gada plānošanas posmam izveidota, lai reaģētu uz praktiskajām problēmām programmās.

| 52. | Komisija piekrīt, ka īstenošanas sekmīga uzsākšana palielinās starpposmā veikto izvērtējumu lietderību. Starpposma izvērtēšanas loma 2000.–2006. gadā bija pārliecināties, cik labi programmas darbojas un, pamatojoties uz sākotnējiem rezultātiem, veikt izmaiņas, kas ir atbilstīgas, nevis turpināt darbības veidus, kas ierobežotu pozitīvus iznākumus. Neatkarīgi no saistībām, kas paliek atklātas sakarā ar tiesvedību, 1994.–1999. gada programmas pārsvarā ir slēgtas, un 2006. gada 31. decembrī nenokārtotās saistības bija samazinājušās līdz mazāk par 0,6 % (917 miljoniem EUR) no sākotnējiem piešķīrumiem. |
| --- | --- |

52.

Komisija piekrīt, ka īstenošanas sekmīga uzsākšana palielinās starpposmā veikto izvērtējumu lietderību. Starpposma izvērtēšanas loma 2000.–2006. gadā bija pārliecināties, cik labi programmas darbojas un, pamatojoties uz sākotnējiem rezultātiem, veikt izmaiņas, kas ir atbilstīgas, nevis turpināt darbības veidus, kas ierobežotu pozitīvus iznākumus. Neatkarīgi no saistībām, kas paliek atklātas sakarā ar tiesvedību, 1994.–1999. gada programmas pārsvarā ir slēgtas, un 2006. gada 31. decembrī nenokārtotās saistības bija samazinājušās līdz mazāk par 0,6 % (917 miljoniem EUR) no sākotnējiem piešķīrumiem.

IETEIKUMI

| 53. | Pirmais apakšpunkts – Komisija 2006. gada augustā izdeva sīki izstrādātu norādījumu dokumentu 2000.–2006. gada posma slēgšanai. Slēgšanas prasības tagad ir labāk zināmas nekā pirms 1994.–1999. gada posma slēgšanas.
  Otrais apakšpunkts – Komisija pievērsīs pienācīgu uzmanību uzraudzības sistēmu izveidei un rādītāju noteikšanai 2007.–2013. gada programmās.
  Trešais apakšpunkts – Jaunā izvērtēšanas kartība palielina elastību. Iepriekšējā vispārējā prasība par starpposma izvērtēšanu 2007.–2013. gada posmā tiks aizstāta ar pastāvīgiem, uz vajadzībām balstītiem izvērtējumiem, lai vērtētu programmas īstenošanu un reaģētu uz izmaiņām tās ārējā vidē. Šo pieeju var labāk pielāgot izvērtēšanas lietotāju prasībām.
  Ar regulām ieviestā proporcionalitāte un plānošanas procesa optimizācija arī palielinās izvērtēšanas kārtības elastību.
  Ceturtais apakšpunkts – Kārtība 2007.–2013. gada posmam ir elastīgāka.
  Piektais apakšpunkts – Struktūrfondu regulā 2007.–2013. gada posmam paredzēts elastīgs veids saiknes izveidošanai starp izvērtēšanu un pārplānošanu. Izvērtējumi ir vērtīgu ieteikumu avots, un ar tiem var konstatēt labu un sliktu praksi.
  Sestais apakšpunkts – Galvenie norādījumi 2000.–2006. gada posmam tika sniegti savlaicīgi. Komisija 2006. gadā sniedza norādījumu dokumentus 2007.–2013. gada posmam.
  Septītais apakšpunkts – Līdzfinansētas darbības ir nepieciešamas, lai veicinātu ES nozaru politikas prioritārās jomas, tostarp Izaugsmes un nodarbinātības programmu. ES-15 dalībvalstīm ir jāsasniedz noteikti mērķi attiecībā uz tēriņiem Izaugsmes un nodarbinātības programmai. |
| --- | --- |

53.

Pirmais apakšpunkts – Komisija 2006. gada augustā izdeva sīki izstrādātu norādījumu dokumentu 2000.–2006. gada posma slēgšanai. Slēgšanas prasības tagad ir labāk zināmas nekā pirms 1994.–1999. gada posma slēgšanas.

Otrais apakšpunkts – Komisija pievērsīs pienācīgu uzmanību uzraudzības sistēmu izveidei un rādītāju noteikšanai 2007.–2013. gada programmās.

Trešais apakšpunkts – Jaunā izvērtēšanas kartība palielina elastību. Iepriekšējā vispārējā prasība par starpposma izvērtēšanu 2007.–2013. gada posmā tiks aizstāta ar pastāvīgiem, uz vajadzībām balstītiem izvērtējumiem, lai vērtētu programmas īstenošanu un reaģētu uz izmaiņām tās ārējā vidē. Šo pieeju var labāk pielāgot izvērtēšanas lietotāju prasībām.

Ar regulām ieviestā proporcionalitāte un plānošanas procesa optimizācija arī palielinās izvērtēšanas kārtības elastību.

Ceturtais apakšpunkts – Kārtība 2007.–2013. gada posmam ir elastīgāka.

Piektais apakšpunkts – Struktūrfondu regulā 2007.–2013. gada posmam paredzēts elastīgs veids saiknes izveidošanai starp izvērtēšanu un pārplānošanu. Izvērtējumi ir vērtīgu ieteikumu avots, un ar tiem var konstatēt labu un sliktu praksi.

Sestais apakšpunkts – Galvenie norādījumi 2000.–2006. gada posmam tika sniegti savlaicīgi. Komisija 2006. gadā sniedza norādījumu dokumentus 2007.–2013. gada posmam.

Septītais apakšpunkts – Līdzfinansētas darbības ir nepieciešamas, lai veicinātu ES nozaru politikas prioritārās jomas, tostarp Izaugsmes un nodarbinātības programmu. ES-15 dalībvalstīm ir jāsasniedz noteikti mērķi attiecībā uz tēriņiem Izaugsmes un nodarbinātības programmai.

---