# Euroopa Liidu C 71/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 71 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide28. märts 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 71

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide28. märts 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2007/C 071/01 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta | 1 |
| 2007/C 071/02 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta | 5 |
| 2007/C 071/03 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Sloveenia stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta | 9 |
| 2007/C 071/04 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2010 kohta | 12 |
| 2007/C 071/05 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2010 kohta | 16 |
| 2007/C 071/06 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2009 kohta | 19 |
| 2007/C 071/07 | Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2010 kohta | 23 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2007/C 071/01

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta

1

2007/C 071/02

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta

5

2007/C 071/03

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Sloveenia stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

9

2007/C 071/04

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2010 kohta

12

2007/C 071/05

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2010 kohta

16

2007/C 071/06

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2009 kohta

19

2007/C 071/07

Nõukogu arvamus, 27. veebruar 2007, Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2010 kohta

23

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 071/08 | Menetluse algatamine (Toimik nr COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 071/09 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 29 |
| 2007/C 071/10 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/11 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4544 — RANK/SIG) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/12 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  ) | 34 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 071/08

Menetluse algatamine (Toimik nr COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  )

1

28

2007/C 071/09

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

29

2007/C 071/10

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/11

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4544 — RANK/SIG) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/12

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  )

1

34

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Liikmesriikide algatused |
| | Nõukogu |
| 2007/C 071/13 | Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega | 35 |

III   Ettevalmistavad aktid

Liikmesriikide algatused

Nõukogu

2007/C 071/13

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega

35

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 071/14 | Euro vahetuskurss | 46 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 071/15 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  ) | 47 |
| 2007/C 071/16 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 49 |
| 2007/C 071/17 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 53 |
| 2007/C 071/18 | Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | 57 |
| 2007/C 071/19 | Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4 | 60 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 071/14

Euro vahetuskurss

46

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 071/15

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  )

1

47

2007/C 071/16

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

49

2007/C 071/17

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

53

2007/C 071/18

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

57

2007/C 071/19

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4

60

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 071/20 | Konkursikutse ettepanekute esitamiseks ümbersuunamise, katalüsaator-, meremagistraalide, liikluse vältimise ja ühise õppe meetmete kohta teise Marco Polo programmi raames (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.10.2006 määrus (EÜ) nr 1692/2007 (ELT L 328, 24.11.2006, lk 1)) | 61 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 071/21 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 62 |
| 2007/C 071/22 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  ) | 63 |
| 2007/C 071/23 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 64 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2007/C 071/20

Konkursikutse ettepanekute esitamiseks ümbersuunamise, katalüsaator-, meremagistraalide, liikluse vältimise ja ühise õppe meetmete kohta teise Marco Polo programmi raames (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.10.2006 määrus (EÜ) nr 1692/2007 (ELT L 328, 24.11.2006, lk 1))

61

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 071/21

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

62

2007/C 071/22

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  )

1

63

2007/C 071/23

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta

(2007/C 71/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb tsükliliselt maksimumilt 4,5 % 2006. aastal keskmiselt 2,5 % tasemele ülejäänud programmiperioodil. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel, samas kui aastate 2006 ja 2010 kasvuprognoosid tunduvad ettevaatlikud. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb tsükliliselt maksimumilt 4,5 % 2006. aastal keskmiselt 2,5 % tasemele ülejäänud programmiperioodil. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel, samas kui aastate 2006 ja 2010 kasvuprognoosid tunduvad ettevaatlikud. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis ja programmi ajakohastatud versioonis hinnatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2006. aastal 2,9 % SKPst, samas kui stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli eesmärgiks seatud 1,6 % SKPst. See tuleneb 2005. aasta oodatust paremate tulemuste ülekandmisest ja 2006. aasta üllatavalt suurest majanduskasvust, mis suurendasid valitsemissektori tulu, samas kui kulutused jäid tagasihoidlikule tasemele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis ja programmi ajakohastatud versioonis hinnatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2006. aastal 2,9 % SKPst, samas kui stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli eesmärgiks seatud 1,6 % SKPst. See tuleneb 2005. aasta oodatust paremate tulemuste ülekandmisest ja 2006. aasta üllatavalt suurest majanduskasvust, mis suurendasid valitsemissektori tulu, samas kui kulutused jäid tagasihoidlikule tasemele.

| (4) | Programmis on keskpika perioodi eelarvestrateegia peamiseks eesmärgiks valitsemissektori rahanduse jätkusuutlikkuse ja keskvalitsuse rahanduse tasakaalu tagamine tavalise majanduskasvu tingimustes. Valitsemissektori eelarve ülejääk ja esmane ülejääk prognooside kohaselt kahanevad, vähenedes 2010. aastaks 0,5 % võrra SKPst. Valitsemissektori eelarveliste kulude ülemmäärade ja avaliku sektori reformikavade tulemusel vähenenud kulutused ei kompenseeri täielikult tulude vähenemist, mis tuleneb 2007. aastaks rakenduva maksukärbete paketi järk-järgulisest kohaldamisest. Kuigi eelarvestrateegia pole eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes muutunud, on eelarve eesmärki tõstetud igal aastal keskmiselt 1 % SKPst, seda tänu 2005. aasta oodatust paremate tulemuste ülekandmisele ja suuremat majanduskasvu eeldavatele prognoosidele. |
| --- | --- |

(4)

Programmis on keskpika perioodi eelarvestrateegia peamiseks eesmärgiks valitsemissektori rahanduse jätkusuutlikkuse ja keskvalitsuse rahanduse tasakaalu tagamine tavalise majanduskasvu tingimustes. Valitsemissektori eelarve ülejääk ja esmane ülejääk prognooside kohaselt kahanevad, vähenedes 2010. aastaks 0,5 % võrra SKPst. Valitsemissektori eelarveliste kulude ülemmäärade ja avaliku sektori reformikavade tulemusel vähenenud kulutused ei kompenseeri täielikult tulude vähenemist, mis tuleneb 2007. aastaks rakenduva maksukärbete paketi järk-järgulisest kohaldamisest. Kuigi eelarvestrateegia pole eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes muutunud, on eelarve eesmärki tõstetud igal aastal keskmiselt 1 % SKPst, seda tänu 2005. aasta oodatust paremate tulemuste ülekandmisele ja suuremat majanduskasvu eeldavatele prognoosidele.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), jääb eelduste kohaselt stabiilseks ning eelarveülejääk peaks kogu programmiperioodi vältel olema ligi 3 % SKPst. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on saavutada struktuurne ülejääk 2 % SKPst, mida kavatsetakse säilitada kogu programmiperioodi vältel. Eelmises ajakohastatud versioonis ei olnud keskpika perioodi eesmärk sõnaselgelt määratletud, kuid eelmises programmis esitatud struktuurse ülejäägi prognooside alusel tuletati nõukogu arvamuses selleks eesmärgiks 1,5 %ne ülejääk SKPst. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on seatud tunduvalt kõrgemale, kui võlasuhe ja potentsiaalne majanduskasv pikemas perspektiivis seda eeldaksid. Nõutavast miinimumist oluliselt kõrgema keskpika perioodi eesmärgi seadmist põhjendatakse programmis sooviga tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ning tõsiasjaga, et Soomes avaldub elanikkonna vananemise mõju varakult. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed), jääb eelduste kohaselt stabiilseks ning eelarveülejääk peaks kogu programmiperioodi vältel olema ligi 3 % SKPst. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk on saavutada struktuurne ülejääk 2 % SKPst, mida kavatsetakse säilitada kogu programmiperioodi vältel. Eelmises ajakohastatud versioonis ei olnud keskpika perioodi eesmärk sõnaselgelt määratletud, kuid eelmises programmis esitatud struktuurse ülejäägi prognooside alusel tuletati nõukogu arvamuses selleks eesmärgiks 1,5 %ne ülejääk SKPst. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,25 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on seatud tunduvalt kõrgemale, kui võlasuhe ja potentsiaalne majanduskasv pikemas perspektiivis seda eeldaksid. Nõutavast miinimumist oluliselt kõrgema keskpika perioodi eesmärgi seadmist põhjendatakse programmis sooviga tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus ning tõsiasjaga, et Soomes avaldub elanikkonna vananemise mõju varakult.

| (6) | Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Programmi makromajanduslikud eeldused ja maksutulu prognoosid tunduvad olevat realistlikud. Viimasega seotud ohtusid, mis tulenevad majanduskasvu struktuurist, tasakaalustavad maksude paindlikkusega seotud konservatiivsed eeldused. Kavandatud majanduskasvu teelt kõrvalekaldumine võib eelarve tagajärgi tugevalt mõjutada. Lisaks täheldatakse, et kohalike omavalitsuste kulutuste arenguga on seotud märkimisväärsed riskid. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Programmi makromajanduslikud eeldused ja maksutulu prognoosid tunduvad olevat realistlikud. Viimasega seotud ohtusid, mis tulenevad majanduskasvu struktuurist, tasakaalustavad maksude paindlikkusega seotud konservatiivsed eeldused. Kavandatud majanduskasvu teelt kõrvalekaldumine võib eelarve tagajärgi tugevalt mõjutada. Lisaks täheldatakse, et kohalike omavalitsuste kulutuste arenguga on seotud märkimisväärsed riskid.

| (7) | Kõnealust riskihinnangut arvestades tundub programmi eelarveseisund olevat piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine piisava varuga kogu programmiperioodi vältel, nagu programmis on kavandatud. Lisaks tagab see piisava kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral maksimaalse lubatud puudujäägi 3 % SKPst ületamist programmiperioodi jooksul. Programmi eelarvepoliitika seisund on stabiilsuse ja kasvu paktiga täielikult kooskõlas. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskihinnangut arvestades tundub programmi eelarveseisund olevat piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine piisava varuga kogu programmiperioodi vältel, nagu programmis on kavandatud. Lisaks tagab see piisava kindlusvaru, et vältida tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral maksimaalse lubatud puudujäägi 3 % SKPst ületamist programmiperioodi jooksul. Programmi eelarvepoliitika seisund on stabiilsuse ja kasvu paktiga täielikult kooskõlas.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt langenud 39 %-le SKPst, mis on oluliselt madalam asutamisepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 5,5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt langenud 39 %-le SKPst, mis on oluliselt madalam asutamisepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKPst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 5,5 protsendipunkti võrra.

| (9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Soomes ELi keskmisest suurem, ehkki vastu võetud pensionireformi meetmed aitavad järgnevatel aastakümnetel hoida pensionikulutuste kasvu osakaalu SKPst ELi keskmise taseme lähedal. Algne suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund aitab elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele suuresti leevendada. Lisaks kaetakse osa pensionikulutuste kasvust riiklikku pensionifondi kogunenud suurte vahenditega. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks siiski riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske maandada. Üldiselt tunduvad Soome riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid olevat väikesed. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Soomes ELi keskmisest suurem, ehkki vastu võetud pensionireformi meetmed aitavad järgnevatel aastakümnetel hoida pensionikulutuste kasvu osakaalu SKPst ELi keskmise taseme lähedal. Algne suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisund aitab elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele suuresti leevendada. Lisaks kaetakse osa pensionikulutuste kasvust riiklikku pensionifondi kogunenud suurte vahenditega. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks siiski riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske maandada. Üldiselt tunduvad Soome riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid olevat väikesed.

| (10) | Stabiilsusprogramm sisaldab riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks on selles korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning selle eelarveprognoosides on võetud sõnaselgelt arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige nähakse mõlemas programmis ette meetmete rakendamine keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste töö tõhustamiseks ning kinnitatakse kavatsust jätkata eelarveliste kulude ülemmäärade rakendamist ka pärast käesoleva reguleerimisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm sisaldab riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks on selles korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning selle eelarveprognoosides on võetud sõnaselgelt arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige nähakse mõlemas programmis ette meetmete rakendamine keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste töö tõhustamiseks ning kinnitatakse kavatsust jätkata eelarveliste kulude ülemmäärade rakendamist ka pärast käesoleva reguleerimisperioodi lõppu.

| (11) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. |
| --- | --- |

(11)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (2). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (2).

Nõukogu leiab, et keskpika perioodi eelarveseisund on stabiilne ning eelarvestrateegia on heaks näiteks stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast eelarvepoliitikast. Sellele vaatamata on kulude piiramine otsustava tähtsusega järgnevatel aastatel, mil majanduse ennustatud jahenemine aeglustab maksubaaside kasvu ja elanikkonna vananemise mõju pääseb löögile.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutuse %) | SP nov 2006 | 2,9 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 |
| KOM nov 2006 | 2,9 | 4,9 | 3,0 | 2,6 | puudub | puudub |
| SP nov 2005 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP nov 2006 | 0,9 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov 2006 | 0,8 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | puudub | puudub |
| SP nov 2005 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP nov 2006
   (3) | – 1,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 |
| KOM nov 2006 (7) | – 1,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,2 | puudub | puudub |
| SP nov 2005
   (3) | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | puudub |
| Valitsemissektori tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 |
| KOM nov 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,9 | 2,9 | puudub | puudub |
| SP nov 2005 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006 | 3,9 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 |
| KOM nov 2006 | 4,1 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | puudub | puudub |
| SP nov 2005 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | SP nov 2006
   (3) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov 2006 | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | puudub | puudub |
| SP nov 2005
   (3) | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKPst) | SP nov 2006
   (5) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov 2006 (6) | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | puudub | puudub |
| SP nov 2005 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP nov 2006 | 41,3 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 |
| KOM nov 2006 | 41,3 | 38,8 | 37,3 | 35,8 | puudub | puudub |
| SP nov 2005 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutuse %)

SP nov 2006

2,9

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

KOM nov 2006

2,9

4,9

3,0

2,6

puudub

puudub

SP nov 2005

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP nov 2006

0,9

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

KOM nov 2006

0,8

1,3

1,5

1,6

puudub

puudub

SP nov 2005

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP nov 2006
   (3)

– 1,3

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

KOM nov 2006 (7)

– 1,5

0,1

0,2

– 0,2

puudub

puudub

SP nov 2005
   (3)

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

puudub

Valitsemissektori tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006

2,7

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

KOM nov 2006

2,7

2,9

2,9

2,9

puudub

puudub

SP nov 2005

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006

3,9

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

KOM nov 2006

4,1

4,3

4,2

4,1

puudub

puudub

SP nov 2005

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

SP nov 2006
   (3)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

KOM nov 2006

3,4

2,9

2,8

2,9

puudub

puudub

SP nov 2005
   (3)

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

puudub

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKPst)

SP nov 2006
   (5)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

KOM nov 2006 (6)

3,4

2,9

2,8

2,9

puudub

puudub

SP nov 2005

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP nov 2006

41,3

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

KOM nov 2006

41,3

38,8

37,3

35,8

puudub

puudub

SP nov 2005

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige puuduvad andmed välistegurite kohta aastatel 2008–2010.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(5)  Programmis ei kavandata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(6)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel 3,2 %, 3,1 %, 3,0 % ja 2,9 % kasvul vastavalt aastatel 2005–2008.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/5

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2006–2010 kohta

(2007/C 71/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 vaatas läbi Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 vaatas läbi Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

| (2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP kasvab reaalselt 2006. aasta 1,4 % tasemelt 2007. aastal keskmiselt 1,8 % tasemele ja 2008. aastal 2,4 % tasemele ning ülejäänud programmiperioodil lõpuks aastakaupa 3 % tasemele. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb soodsatel kasvuprognoosidel eelkõige hilisemate aastate suhtes ning STP lõhe väheneb kiiresti. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP kasvab reaalselt 2006. aasta 1,4 % tasemelt 2007. aastal keskmiselt 1,8 % tasemele ja 2008. aastal 2,4 % tasemele ning ülejäänud programmiperioodil lõpuks aastakaupa 3 % tasemele. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb soodsatel kasvuprognoosidel eelkõige hilisemate aastate suhtes ning STP lõhe väheneb kiiresti. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal veidi alla 4,6 % SKPst, mis vastaks stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgile. Praeguse ajakohastatud versiooni kohaselt on nii valitsemissektori tulude kui ka kulude suhtes püstitatud eesmärgid valdavalt saavutatud. SKPst moodustab kumbki näitaja väiksema osa kui komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal veidi alla 4,6 % SKPst, mis vastaks stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgile. Praeguse ajakohastatud versiooni kohaselt on nii valitsemissektori tulude kui ka kulude suhtes püstitatud eesmärgid valdavalt saavutatud. SKPst moodustab kumbki näitaja väiksema osa kui komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis.

| (4) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on eelarve ulatusliku tasakaalustamatuse püsiv korrigeerimine, täpsemalt 2008. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi viimine asutamislepingu kohasest 3 %lisest kontrollväärtusest allapoole ning pärast seda eelarve konsolideerimisega jätkamine. Eelarve konsolideerimiseks on kogu programmiperioodil kavandatud ulatuslikke meetmeid: eelarvepuudujäägi puhul on eesmärgiks seatud järkjärguline vähendamine 4,6 %lt SKPst 2006. aastal 0,4 %ni SKPst 2010. aastal. Esmase eelarvetasakaalu puhul on kohandamiskava sarnane: ette on nähtud 2006. aasta 1,7 %lise puudujäägi pööramine 2,5 %liseks ülejäägiks 2010. aastal. Eelarvepuudujäägi vähendamiseks kavandatakse peamiselt piirata esmaseid kulusid, mille kogusuurus reaalarvestuses peaks programmiperioodil vähenema tänu struktuurset laadi korrigeerivatele meetmetele, mis on suunatud keskvalitsuse restruktureerimisele, töötajatele ja avalikule teenistusele ning samuti sotsiaalkindlustus- ja tervishoiukulude kontrollimisele. Programmiperioodi algusaastatel toetavad eelarve konsolideerimist ka maksutulude suurenemine, mis tuleneb peamiselt mõne maksumäära tõusust ja maksusoodustuste vähenemisest, ning jõupingutuste jätkamine pettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel. Programm kinnitab stabiilsusprogrammi 2005. aasta detsembris ajakohastatud versioonis kirjeldatud kavakohast kohandamist valdavalt samaks jäänud makromajandusliku stsenaariumi taustal. |
| --- | --- |

(4)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on eelarve ulatusliku tasakaalustamatuse püsiv korrigeerimine, täpsemalt 2008. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi viimine asutamislepingu kohasest 3 %lisest kontrollväärtusest allapoole ning pärast seda eelarve konsolideerimisega jätkamine. Eelarve konsolideerimiseks on kogu programmiperioodil kavandatud ulatuslikke meetmeid: eelarvepuudujäägi puhul on eesmärgiks seatud järkjärguline vähendamine 4,6 %lt SKPst 2006. aastal 0,4 %ni SKPst 2010. aastal. Esmase eelarvetasakaalu puhul on kohandamiskava sarnane: ette on nähtud 2006. aasta 1,7 %lise puudujäägi pööramine 2,5 %liseks ülejäägiks 2010. aastal. Eelarvepuudujäägi vähendamiseks kavandatakse peamiselt piirata esmaseid kulusid, mille kogusuurus reaalarvestuses peaks programmiperioodil vähenema tänu struktuurset laadi korrigeerivatele meetmetele, mis on suunatud keskvalitsuse restruktureerimisele, töötajatele ja avalikule teenistusele ning samuti sotsiaalkindlustus- ja tervishoiukulude kontrollimisele. Programmiperioodi algusaastatel toetavad eelarve konsolideerimist ka maksutulude suurenemine, mis tuleneb peamiselt mõne maksumäära tõusust ja maksusoodustuste vähenemisest, ning jõupingutuste jätkamine pettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisel. Programm kinnitab stabiilsusprogrammi 2005. aasta detsembris ajakohastatud versioonis kirjeldatud kavakohast kohandamist valdavalt samaks jäänud makromajandusliku stsenaariumi taustal.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt paranema, nii et puudujääk peaks vähenema 2006. aasta ligikaudu 3,5 %lt SKPst ligikaudu 0,5 %ni 2010. aastaks. Kava kohaselt peaks struktuurne eelarvepuudujääk programmiperioodil vähenema aastas keskmiselt ligikaudu 0,75 % SKPst. Programmis on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst ning see tuleb programmi kohaselt saavutada aastaks 2010, s.o aasta varem kui programmi eelmises ajakohastatud versioonis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt paranema, nii et puudujääk peaks vähenema 2006. aasta ligikaudu 3,5 %lt SKPst ligikaudu 0,5 %ni 2010. aastaks. Kava kohaselt peaks struktuurne eelarvepuudujääk programmiperioodil vähenema aastas keskmiselt ligikaudu 0,75 % SKPst. Programmis on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst ning see tuleb programmi kohaselt saavutada aastaks 2010, s.o aasta varem kui programmi eelmises ajakohastatud versioonis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru eesmärgi ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Eelarve tulemusi ohustavad tegurid, mis tulenevad eelkõige valitsemissektori kulutuste kärpimiseks võetavate meetmete mõjust. Valitsus on keerulises makromajanduskeskkonnas rakendanud hiljuti otsustavaid meetmeid kulude kasvuga võitlemiseks, eelkõige avaliku halduse, tervishoiu ja sotsiaalhoolekande vallas, ning loonud uue õigusliku raamistiku, et parandada piirkondlike ja kohalike omavalitsuste eelarvedistsipliini. Muud, valitsemissektoriga osaliselt seotud meetmed on veel ettevalmistamisel. Nendest meetmetest loodetav eelarvekoormuse vähendamine on vaatamata sellele ebakindel ja seda eelkõige 2008. aasta ja sellele järgnevate aastate puhul. Kuna eelarve konsolideerimine tugineb olulises osas kulude kahandamisele, sõltub eelarve-eesmärkide saavutamine ka eelarveraamistiku parandamise jätkuvast edukusest ning eelarve täitmise hindamis- ja kontrollimehhanismide rakendamisest. Makromajandusliku stsenaariumi tõttu suureneb oht, et majandusaktiivsus ei taastu nii jõudsalt ning seega on sellest tulenev toetus valitsemissektori rahandusele tagasihoidlikum. 2007. aasta majandustegevusest laekuvate maksutulude paindlikkusega seotud eeldused sõltuvad maksude kogumise edasisest kavandatud paranemisest. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve tulemusi ohustavad tegurid, mis tulenevad eelkõige valitsemissektori kulutuste kärpimiseks võetavate meetmete mõjust. Valitsus on keerulises makromajanduskeskkonnas rakendanud hiljuti otsustavaid meetmeid kulude kasvuga võitlemiseks, eelkõige avaliku halduse, tervishoiu ja sotsiaalhoolekande vallas, ning loonud uue õigusliku raamistiku, et parandada piirkondlike ja kohalike omavalitsuste eelarvedistsipliini. Muud, valitsemissektoriga osaliselt seotud meetmed on veel ettevalmistamisel. Nendest meetmetest loodetav eelarvekoormuse vähendamine on vaatamata sellele ebakindel ja seda eelkõige 2008. aasta ja sellele järgnevate aastate puhul. Kuna eelarve konsolideerimine tugineb olulises osas kulude kahandamisele, sõltub eelarve-eesmärkide saavutamine ka eelarveraamistiku parandamise jätkuvast edukusest ning eelarve täitmise hindamis- ja kontrollimehhanismide rakendamisest. Makromajandusliku stsenaariumi tõttu suureneb oht, et majandusaktiivsus ei taastu nii jõudsalt ning seega on sellest tulenev toetus valitsemissektori rahandusele tagasihoidlikum. 2007. aasta majandustegevusest laekuvate maksutulude paindlikkusega seotud eeldused sõltuvad maksude kogumise edasisest kavandatud paranemisest.

| (7) | Arvestades seda riskihinnangut, on programmi eelarveseisund üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega aastaks 2008, nagu on soovitanud nõukogu, tingimusel et programmis ettenähtud meetmed rakendatakse täielikult ja tõhusalt ning prognoositust kesisema majanduskasvu korral neid tugevdatakse. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist on programmis eesmärgiks seatud eelarve kohandamine stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt. Arvestades aga eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riske, ei pruugi programmi eelarveseisund tagada piisavat kindlusvaru kaitseks 3 %lise kontrollväärtuse ületamise eest, võttes arvesse makromajanduse tavapärast kõikumist kuni programmiperioodi lõpuni. Seetõttu võivad eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid seada ohtu keskpika perioodi eesmärkide saavutamise 2010. aastaks, nagu on programmis ette nähtud. Seega võib olla, et pärast puudujäägi korrigeerimist tuleb eelarve keskpika perioodi eesmärgist lähtuvaks kohandamiseks meetmeid tugevdada, et need vastaks stabiilsuse ja kasvu paktile, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ning võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades seda riskihinnangut, on programmi eelarveseisund üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega aastaks 2008, nagu on soovitanud nõukogu, tingimusel et programmis ettenähtud meetmed rakendatakse täielikult ja tõhusalt ning prognoositust kesisema majanduskasvu korral neid tugevdatakse. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist on programmis eesmärgiks seatud eelarve kohandamine stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt. Arvestades aga eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riske, ei pruugi programmi eelarveseisund tagada piisavat kindlusvaru kaitseks 3 %lise kontrollväärtuse ületamise eest, võttes arvesse makromajanduse tavapärast kõikumist kuni programmiperioodi lõpuni. Seetõttu võivad eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid seada ohtu keskpika perioodi eesmärkide saavutamise 2010. aastaks, nagu on programmis ette nähtud. Seega võib olla, et pärast puudujäägi korrigeerimist tuleb eelarve keskpika perioodi eesmärgist lähtuvaks kohandamiseks meetmeid tugevdada, et need vastaks stabiilsuse ja kasvu paktile, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ning võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg peaks hinnangute kohaselt 2006. aastal olema jõudnud 67,5 %ni SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmi kohaselt peaks see suhtarv 2007. aastal suurenema ning ülejäänud programmiperioodil peaaegu 6 protsendipunkti võrra vähenema. Valitsemissektori koguvõla suhtarv sõltub eespool nimetatud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskidest ja jätkuvast ebakindlusest varude muutuste korrigeerimise suhtes, mis on varasemal ajal kaldunud olema suur ja võlga suurendama. Lisaks kujutab riigi osalusega äriühingute tegevus endast riski keskpikal perioodil. Kui nimetatud riskidest ei tulene teisiti, hakkaks võla suhe kontrollväärtuse suunas vähenema programmiperioodi lõpus. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg peaks hinnangute kohaselt 2006. aastal olema jõudnud 67,5 %ni SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Programmi kohaselt peaks see suhtarv 2007. aastal suurenema ning ülejäänud programmiperioodil peaaegu 6 protsendipunkti võrra vähenema. Valitsemissektori koguvõla suhtarv sõltub eespool nimetatud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskidest ja jätkuvast ebakindlusest varude muutuste korrigeerimise suhtes, mis on varasemal ajal kaldunud olema suur ja võlga suurendama. Lisaks kujutab riigi osalusega äriühingute tegevus endast riski keskpikal perioodil. Kui nimetatud riskidest ei tulene teisiti, hakkaks võla suhe kontrollväärtuse suunas vähenema programmiperioodi lõpus.

| (9) | Portugal viis hiljuti ellu pensionireformid, mis olid suunatud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisele. Programmis esitatud hinnangute põhjal võib oletada, et elanikkonna vananemisega seotud kulude üldine suurenemine tulevastel aastakümnetel osutub reformi tulemusel oluliselt aeglasemaks, kuid jääb siiski märkimisväärseks. Esmane eelarveseisund, mis on küll võrreldes 2005. aastaga märkimisväärselt paranenud, kujutab endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi enne elanikkonna vananemise pikaajalise eelarvemõju arvessevõtmist. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Üldiselt on Portugali riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid suured. Kavakohane eelarve konsolideerimine koos elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatava piiramisega vastavalt kestvatele reformidele aitaks selliseid riske märkimisväärselt vähendada. |
| --- | --- |

(9)

Portugal viis hiljuti ellu pensionireformid, mis olid suunatud riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamisele. Programmis esitatud hinnangute põhjal võib oletada, et elanikkonna vananemisega seotud kulude üldine suurenemine tulevastel aastakümnetel osutub reformi tulemusel oluliselt aeglasemaks, kuid jääb siiski märkimisväärseks. Esmane eelarveseisund, mis on küll võrreldes 2005. aastaga märkimisväärselt paranenud, kujutab endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi enne elanikkonna vananemise pikaajalise eelarvemõju arvessevõtmist. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Üldiselt on Portugali riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid suured. Kavakohane eelarve konsolideerimine koos elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatava piiramisega vastavalt kestvatele reformidele aitaks selliseid riske märkimisväärselt vähendada.

| (10) | Stabiilsusprogramm sisaldab riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks on selles korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning selle eelarveprognoosides on konkreetselt arvesse võetud riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtutega. Eelkõige käsitletakse mõlemas programmis avaliku halduse reformi ja eelarve konsolideerimisstrateegia vahelisi seoseid ning antakse täiendavat teavet mitmesuguste poliitikameetmete kohta. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm sisaldab riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks on selles korrapäraselt esitatud teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning selle eelarveprognoosides on konkreetselt arvesse võetud riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtutega. Eelkõige käsitletakse mõlemas programmis avaliku halduse reformi ja eelarve konsolideerimisstrateegia vahelisi seoseid ning antakse täiendavat teavet mitmesuguste poliitikameetmete kohta.

| (11) | Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. |
| --- | --- |

(11)

Programmi eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta komplekssetes suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (2). Ülesehituse osas kaldub programm mõnes olulises punktis kõrvale tegevusjuhendis sätestatud ülesehitusest (3). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (2). Ülesehituse osas kaldub programm mõnes olulises punktis kõrvale tegevusjuhendis sätestatud ülesehitusest (3).

Nõukogu leiab, et programm on suures osas kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega 2008. aastaks, tingimusel et selles ette nähtud meetmed rakendatakse täielikult ja tõhusalt ning prognoositust kesisema majanduskasvu korral neid tugevdatakse. Eelarve konsolideerimine toetab samuti konkurentsivõime parandamise ja majanduskasvu edendamise strateegiat. Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist on programmis ette nähtud piisavalt kiire liikumine keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise suunas, kuid eelarve-eesmärkidega on seotud teatavad riskid. Eespool toodud hindamist arvesse võttes ja pidades silmas ka asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 20. septembri 2005. aasta soovitust, kutsub nõukogu Portugali üles:

| i) | viima järjekindlalt ellu programmis ette nähtud struktuurimeetmed, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks, ning olema valmis tugevdama meetmeid võimaliku prognoositust kesisemaks osutuva majanduskasvuga kaasneva eelarvemõju leevendamiseks; |
| --- | --- |

i)

viima järjekindlalt ellu programmis ette nähtud struktuurimeetmed, et korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk 2008. aastaks, ning olema valmis tugevdama meetmeid võimaliku prognoositust kesisemaks osutuva majanduskasvuga kaasneva eelarvemõju leevendamiseks;

| ii) | tegelema pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist eelarve kavandatud kohandamisega keskpika perioodi eesmärgi suunas, toetades seda vajaduse korral meetmete tugevdamisega, ning tagama, et võla suhe SKPsse väheneb vastavalt; |
| --- | --- |

ii)

tegelema pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist eelarve kavandatud kohandamisega keskpika perioodi eesmärgi suunas, toetades seda vajaduse korral meetmete tugevdamisega, ning tagama, et võla suhe SKPsse väheneb vastavalt;

| iii) | viima lõpule käimasoleva avaliku halduse reformi; jätkama eelarveraamistiku tugevdamist, sealhulgas kõigil valitsemissektori tasanditel eelarve täitmise hindamine ja kontroll, et saavutada kavandatud kulukärped; |
| --- | --- |

iii)

viima lõpule käimasoleva avaliku halduse reformi; jätkama eelarveraamistiku tugevdamist, sealhulgas kõigil valitsemissektori tasanditel eelarve täitmise hindamine ja kontroll, et saavutada kavandatud kulukärped;

| iv) | võlataset ja prognoosidekohast elanikkonna vananemisest tingitud kulude suurenemist silmas pidades parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades keskpika perioodi eelarve-eesmärgi ning kindlustades — ja võimaluse korral suurendades — vastuvõetud pensionireformide eeliseid. |
| --- | --- |

iv)

võlataset ja prognoosidekohast elanikkonna vananemisest tingitud kulude suurenemist silmas pidades parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, saavutades keskpika perioodi eelarve-eesmärgi ning kindlustades — ja võimaluse korral suurendades — vastuvõetud pensionireformide eeliseid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | SP dets 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2006
   (9) | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |
| KOM nov 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2005
   (9) | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2006
   (4) | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0.2 |
| KOM nov 2006 (8) | – 2,0 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,5 | puudub | puudub |
| SP dets 2005
   (4) | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 | puudub |
| Valitsemissektori eelarvetasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 |
| KOM nov 2006 | – 6,0 | – 4,6 | – 4,0 | – 3,9 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | – 3,3 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |
| KOM nov 2006 | – 3,3 | – 1,7 | – 1,0 | – 0,7 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006
   (4) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM nov 2006 | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | puudub | puudub |
| SP dets 2005
   (4) | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP dets 2006
   (6) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM nov 2006 (7) | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |
| KOM nov 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | puudub | puudub |
| SP dets 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

SP dets 2006

0,4

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

KOM nov 2006

0,4

1,2

1,5

1,7

puudub

puudub

SP dets 2005

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2006
   (9)

2,5

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

KOM nov 2006

2,1

2,9

2,2

2,1

puudub

puudub

SP dets 2005
   (9)

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2006
   (4)

– 2,5

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0.2

KOM nov 2006 (8)

– 2,0

– 2,0

– 1,8

– 1,5

puudub

puudub

SP dets 2005
   (4)

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

puudub

Valitsemissektori eelarvetasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

KOM nov 2006

– 6,0

– 4,6

– 4,0

– 3,9

puudub

puudub

SP dets 2005

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

– 3,3

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

KOM nov 2006

– 3,3

– 1,7

– 1,0

– 0,7

puudub

puudub

SP dets 2005

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006
   (4)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

KOM nov 2006

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

puudub

puudub

SP dets 2005
   (4)

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKPst)

SP dets 2006
   (6)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

KOM nov 2006 (7)

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

puudub

puudub

SP dets 2005

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2006

64,0

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

KOM nov 2006

64,0

67,4

69,4

70,7

puudub

puudub

SP dets 2005

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige ei ole esitatud andmeid THHI inflatsiooni ning riigiametnikele makstavate tasude kohta.

(3)  Programmis on selle asemel viis osa: Executive Summary; Macroeconomic and Budgetary Situation; Macroeconomic and Budgetary Forecasts; Long-term Sustainability of Public Finances; and Institutions, Processes and Budgetary Rules.

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(6)  Programmis ei kavandata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(7)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on 1,2 % aastatel 2005–2007 ja 1,4 % aastal 2008.

(9)  Eratarbimise deflaator.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/9

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Sloveenia stabiilsusprogrammi 2006–2009 kohta

(2007/C 71/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Sloveenia esimese stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Sloveenia esimese stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009.

| (2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne SKP kasvab programmiperioodi jooksul stabiilselt üle 4 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et reaalne SKP kasvab programmiperioodi jooksul stabiilselt üle 4 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal 1,6 % SKPst, võrreldes 2005. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammi versioonis seatud eesmärgiga 1,7 % SKPst. Viimastel andmetel põhinev 2006. aasta hinnanguline tulemus, mis on 1,2 % SKPst, on väiksem 2005. aasta omast. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal 1,6 % SKPst, võrreldes 2005. aasta detsembris ajakohastatud lähenemisprogrammi versioonis seatud eesmärgiga 1,7 % SKPst. Viimastel andmetel põhinev 2006. aasta hinnanguline tulemus, mis on 1,2 % SKPst, on väiksem 2005. aasta omast.

| (4) | Programmi eelarvestrateegia on suunatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele 2009. aastaks (nagu on stabiilsus- ja kasvupaktiga ette nähtud) eelarvepoliitika karmistamise teel programmi lõpuosas. Käimasoleva maksureformi ja mitmete kulusid kärpivate meetmete tõttu väheneb tulude ja kulude osakaal SKPst programmiperioodil oluliselt. Kuni 2008. aastani, kui vastavad osakaalud vähenevad enam-vähem võrdselt, kavandatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks ligikaudu 1,5 % SKPst. 2009. aastal väheneb puudujääk 1,0 %-le, kuna kulutuste vähendamine on saamatajäänud tulust suurem. Esmane tasakaal halveneb 0,1 %-lt SKPst 2006. aastal -0,3 %-le SKPst 2008. aastal, kuni paraneb 2009. aastal 0,3 %-le SKPst. Lähenemisprogrammi viimase ajakohastatud versiooniga võrreldes lükatakse stabiilsusprogrammiga SKPst 1 % suuruse nominaalse puudujäägi saavutamise eesmärk soodsama makromajandusliku stsenaariumi tõttu ühe aasta võrra edasi. |
| --- | --- |

(4)

Programmi eelarvestrateegia on suunatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele 2009. aastaks (nagu on stabiilsus- ja kasvupaktiga ette nähtud) eelarvepoliitika karmistamise teel programmi lõpuosas. Käimasoleva maksureformi ja mitmete kulusid kärpivate meetmete tõttu väheneb tulude ja kulude osakaal SKPst programmiperioodil oluliselt. Kuni 2008. aastani, kui vastavad osakaalud vähenevad enam-vähem võrdselt, kavandatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks ligikaudu 1,5 % SKPst. 2009. aastal väheneb puudujääk 1,0 %-le, kuna kulutuste vähendamine on saamatajäänud tulust suurem. Esmane tasakaal halveneb 0,1 %-lt SKPst 2006. aastal -0,3 %-le SKPst 2008. aastal, kuni paraneb 2009. aastal 0,3 %-le SKPst. Lähenemisprogrammi viimase ajakohastatud versiooniga võrreldes lükatakse stabiilsusprogrammiga SKPst 1 % suuruse nominaalse puudujäägi saavutamise eesmärk soodsama makromajandusliku stsenaariumi tõttu ühe aasta võrra edasi.

| (5) | Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema ligikaudu 0,25 % võrra SKPst. Nagu ka 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis, on stabiilsusprogrammis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk saavutada struktuurne puudujääk 1 % SKPst 2009. aastaks, s.t aasta hiljem kui oli ette nähtud eelmise programmiga. Programmi viivitus on tingitud suurest raudteeprojektist, mille hinnanguline maksumus 2007. aastal on 0,4 % SKPst, 2008. aastal 0,5 % SKPst ja 2009. aastal 0,2 % SKPst, ning mõningatest ajutistest kuludest. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguline puudujääk umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle täitmisega kaasnema ka kindlusvaru tagamise eesmärgi saavutamine ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab nõuetekohaselt võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema ligikaudu 0,25 % võrra SKPst. Nagu ka 2005. aasta detsembri ajakohastatud lähenemisprogrammis, on stabiilsusprogrammis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk saavutada struktuurne puudujääk 1 % SKPst 2009. aastaks, s.t aasta hiljem kui oli ette nähtud eelmise programmiga. Programmi viivitus on tingitud suurest raudteeprojektist, mille hinnanguline maksumus 2007. aastal on 0,4 % SKPst, 2008. aastal 0,5 % SKPst ja 2009. aastal 0,2 % SKPst, ning mõningatest ajutistest kuludest. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguline puudujääk umbes 1,5 % SKPst) ambitsioonikam, peaks selle täitmisega kaasnema ka kindlusvaru tagamise eesmärgi saavutamine ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab nõuetekohaselt võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud, kuid eelarvetulemused 2009. aastal võivad olla prognoositust halvemad. Ühest küljest tunduvad majanduskasvu ja maksutuludega seotud eeldused olevat usaldusväärsed. Lisaks on Sloveenia eelarve täitmise tulemused viimaste aastate jooksul olnud oodatust paremad, mille saavutamisele on maksude ootamatu alalaekumise korral kaasa aidanud tõhus valitsemissektori kulutuste piiramisele suunatud eelarvemehhanism. Teisest küljest on kohustuslike kulutuste osakaal endiselt väga kõrge, kuigi kahanemise teel, hoolimata sellest, et valitsemissektori üldisi kulutusi on püütud restruktureerida. Vaja on üksikasjalikumalt määratleda 2009. aastaks kavandatud esmaste kulutuste olulise kärpimise (protsent SKPst) aluseks olevad meetmed. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud, kuid eelarvetulemused 2009. aastal võivad olla prognoositust halvemad. Ühest küljest tunduvad majanduskasvu ja maksutuludega seotud eeldused olevat usaldusväärsed. Lisaks on Sloveenia eelarve täitmise tulemused viimaste aastate jooksul olnud oodatust paremad, mille saavutamisele on maksude ootamatu alalaekumise korral kaasa aidanud tõhus valitsemissektori kulutuste piiramisele suunatud eelarvemehhanism. Teisest küljest on kohustuslike kulutuste osakaal endiselt väga kõrge, kuigi kahanemise teel, hoolimata sellest, et valitsemissektori üldisi kulutusi on püütud restruktureerida. Vaja on üksikasjalikumalt määratleda 2009. aastaks kavandatud esmaste kulutuste olulise kärpimise (protsent SKPst) aluseks olevad meetmed.

| (7) | Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes võib programmi eelarveseisund olla ebapiisav, et tagada programmis ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2009. aastaks. See annab siiski piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3 % puudujäägiläve kogu programmiperioodi jooksul. Programmist tulenev keskpika perioodi eesmärgi poole liikumise kiirus on ebapiisav ja seda tuleb oluliselt kiirendada, et see oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kus on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul tuleb struktuurset tasakaalu parandada aastas 0,5 % võrra SKPst (kontrollnäitaja) ning kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. Eelkõige oodatakse häid aegu kogu programmiperioodi vältel, aga struktuurset tasakaalu kavandatakse parandada olulisel määral alles programmi viimasel aastal. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealust riskianalüüsi arvesse võttes võib programmi eelarveseisund olla ebapiisav, et tagada programmis ette nähtud keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2009. aastaks. See annab siiski piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3 % puudujäägiläve kogu programmiperioodi jooksul. Programmist tulenev keskpika perioodi eesmärgi poole liikumise kiirus on ebapiisav ja seda tuleb oluliselt kiirendada, et see oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kus on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul tuleb struktuurset tasakaalu parandada aastas 0,5 % võrra SKPst (kontrollnäitaja) ning kohandamine peaks olema suurem majanduses valitsevatel soodsatel aegadel ja võib olla väiksem ebasoodsatel aegadel. Eelkõige oodatakse häid aegu kogu programmiperioodi vältel, aga struktuurset tasakaalu kavandatakse parandada olulisel määral alles programmi viimasel aastal.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg jõuab hinnangute kohaselt 2006. aastal 28,5 %ni SKPst, mis on tunduvalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus (60 % SKPst). Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 0,8 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg jõuab hinnangute kohaselt 2006. aastal 28,5 %ni SKPst, mis on tunduvalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus (60 % SKPst). Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 0,8 protsendipunkti võrra.

| (9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Sloveenias ELi üks suuremaid, mida mõjutab märgatavalt pensionikulutuste osakaalu oluline suurenemine SKTs. Kuigi mõningad abinõud on kasutusele võetud, aitaksid eelarve konsolideerimine ja elanikkonna vananemisega seotud kulutuste olulise suurenemise piiramisele suunatud edasised reformimeetmed kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikust ähvardavate riskide vähendamisele. Kuigi esialgne eelarveseisund aitab kaasa võla suhte stabiliseerimisele keskpikas perioodis, ei ole väike struktuurne paranemine programmiperioodil vananemise poolt eelarvele avaldatava oodatava mõju piiramiseks piisav pikas perspektiivis. Üldiselt tundub, et Sloveenia rahanduse jätkusuutlikkust võivad ähvardada suured ohud. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Sloveenias ELi üks suuremaid, mida mõjutab märgatavalt pensionikulutuste osakaalu oluline suurenemine SKTs. Kuigi mõningad abinõud on kasutusele võetud, aitaksid eelarve konsolideerimine ja elanikkonna vananemisega seotud kulutuste olulise suurenemise piiramisele suunatud edasised reformimeetmed kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikust ähvardavate riskide vähendamisele. Kuigi esialgne eelarveseisund aitab kaasa võla suhte stabiliseerimisele keskpikas perioodis, ei ole väike struktuurne paranemine programmiperioodil vananemise poolt eelarvele avaldatava oodatava mõju piiramiseks piisav pikas perspektiivis. Üldiselt tundub, et Sloveenia rahanduse jätkusuutlikkust võivad ähvardada suured ohud.

| (10) | Stabiilsusprogramm sisaldab Sloveenia 2006. aasta oktoobri riikliku reformiprogrammi üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks esitatakse seal mõningast teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otsese kasu ja kulu kohta eelarves, kuid selle eelarveprognoosis ei võeta selgelt arvesse kõigi riiklikus reformiprogrammis kavandatud tegevuste mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige esitatakse stabiilsusprogrammis riiklikus reformiprogrammis kavandatud maksureformi üksikasju ja sellega täiendatakse riiklikus reformiprogrammis kavandatud tegevusi kulutusi piiravate meetmetega. |
| --- | --- |

(10)

Stabiilsusprogramm sisaldab Sloveenia 2006. aasta oktoobri riikliku reformiprogrammi üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks esitatakse seal mõningast teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otsese kasu ja kulu kohta eelarves, kuid selle eelarveprognoosis ei võeta selgelt arvesse kõigi riiklikus reformiprogrammis kavandatud tegevuste mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige esitatakse stabiilsusprogrammis riiklikus reformiprogrammis kavandatud maksureformi üksikasju ja sellega täiendatakse riiklikus reformiprogrammis kavandatud tegevusi kulutusi piiravate meetmetega.

| (11) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige ei ole piisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava. |
| --- | --- |

(11)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige ei ole piisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (2). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete osas puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad andmed (2).

Nõukogu leiab, et kuigi programmis tunnistatakse, et inflatsioonisurve ohjamine ja eelarve jätkuv konsolideerimine on majanduse vastupanuvõime säilitamiseks vajalikud, on programmis kavandatud liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas vaatamata ülioptimistlikule kasvuprognoosile ebapiisav. Eespool esitatud hinnangust lähtudes peaks Sloveenia:

| i) | kiirendama keskpika perioodi eesmärgi saavutamist, kasutades ära häid majanduslikke tingimusi, sealhulgas loodetust paremaid eelarve tulemusi 2006. aastal; |
| --- | --- |

i)

kiirendama keskpika perioodi eesmärgi saavutamist, kasutades ära häid majanduslikke tingimusi, sealhulgas loodetust paremaid eelarve tulemusi 2006. aastal;

| ii) | võttes arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatavat suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige tugevdades käimasolevat pensionireformi lisameetmetega, mis on eelkõige suunatud vanemate töötajate osaluse suurendamisele tööjõuturul ja erapensionikavade ulatuslikuma kasutuselevõtu edendamisele. |
| --- | --- |

ii)

võttes arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatavat suurenemist, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige tugevdades käimasolevat pensionireformi lisameetmetega, mis on eelkõige suunatud vanemate töötajate osaluse suurendamisele tööjõuturul ja erapensionikavade ulatuslikuma kasutuselevõtu edendamisele.

Olulisemate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutuse %) | SP dets 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |
| KOM nov 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | puudub |
| LP dets 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |
| KOM nov 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | puudub |
| LP dets 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2006
   (3) | – 1,2 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,1 | 0,3 |
| KOM nov 2006 (7) | – 1,1 | – 0,3 | 0,0 | 0,4 | puudub |
| LP dets 2005
   (3) | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 |
| KOM nov 2006 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,5 | puudub |
| LP dets 2005 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 0,4 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 |
| KOM nov 2006 | 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,3 | puudub |
| LP dets 2005 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2006
   (3) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| KOM nov 2006 | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | puudub |
| LP dets 2005
   (3) | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKPst) | SP dets 2006
   (5) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| KOM nov 2006 (6) | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | puudub |
| LP dets 2005 | – 0,4 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,0 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |
| KOM nov 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | puudub |
| LP dets 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | puudub |
| Lähenemisprogramm/stabiilsusprogramm (LP/SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKP

(muutuse %)

SP dets 2006

4,0

4,7

4,3

4,2

4,1

KOM nov 2006

4,0

4,8

4,2

4,5

puudub

LP dets 2005

3,9

4,0

4,0

3,8

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2006

2,5

2,7

2,7

2,5

2,2

KOM nov 2006

2,5

2,5

2,5

2,6

puudub

LP dets 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2006
   (3)

– 1,2

– 0,5

– 0,3

– 0,1

0,3

KOM nov 2006 (7)

– 1,1

– 0,3

0,0

0,4

puudub

LP dets 2005
   (3)

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

– 1,4

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

KOM nov 2006

– 1,4

– 1,6

– 1,6

– 1,5

puudub

LP dets 2005

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006

0,4

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

KOM nov 2006

0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,3

puudub

LP dets 2005

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2006
   (3)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

KOM nov 2006

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

puudub

LP dets 2005
   (3)

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

puudub

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKPst)

SP dets 2006
   (5)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

KOM nov 2006 (6)

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

puudub

LP dets 2005

– 0,4

– 1,4

– 1,4

– 1,0

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2006

28,0

28,5

28,2

28,3

27,7

KOM nov 2006

28,0

28,4

28,0

27,6

puudub

LP dets 2005

29,0

29,6

29,8

29,4

puudub

Lähenemisprogramm/stabiilsusprogramm (LP/SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige puuduvad andmed 2006.–2007. aasta välise netotasakaalu kohta, aga ka sektoraalse tasakaalu, tööjõuturu arengute, valitsussektori üldkulude ja võlgade muutuse kohta.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(5)  Programmis ei kavandata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(6)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos ei sisalda ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(7)  Kooskõlas hinnangulise potentsiaalse kasvuga 3,8 % aastal 2005 ja 4 % aastatel 2006–2008.

Allikas:

Lähenemisprogramm/stabiilsusprogramm (LP/SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/12

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2010 kohta

(2007/C 71/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 27. veebruaril 2007 vaatas nõukogu läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

27. veebruaril 2007 vaatas nõukogu läbi Taani ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

| (2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv aeglustub 2,7 %-lt 2006. aastal keskmiselt 1,0 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe alusel näib kõnealune stsenaarium põhinevat eriti ettevaatlikel kasvuprognoosidel, eelkõige ajavahemiku 2008–2010 kohta, mille põhjuseks on ajakohastatud versioonis sisalduv tehniline eeldus, et (positiivne) SKP lõhe kaob 2010. aastal. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv aeglustub 2,7 %-lt 2006. aastal keskmiselt 1,0 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe alusel näib kõnealune stsenaarium põhinevat eriti ettevaatlikel kasvuprognoosidel, eelkõige ajavahemiku 2008–2010 kohta, mille põhjuseks on ajakohastatud versioonis sisalduv tehniline eeldus, et (positiivne) SKP lõhe kaob 2010. aastal. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2006. aastal 3,2 % SKPst, kusjuures lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli eesmärgiks seatud 2,1 % SKPst. See peegeldab nii oodatust suuremat kasvu kui ka endiselt kõrgeid energiahindu, võttes arvesse Taani nafta- ja gaasitoodanguga seotud tulu olulisust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve ülejäägiks 2006. aastal 3,2 % SKPst, kusjuures lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis oli eesmärgiks seatud 2,1 % SKPst. See peegeldab nii oodatust suuremat kasvu kui ka endiselt kõrgeid energiahindu, võttes arvesse Taani nafta- ja gaasitoodanguga seotud tulu olulisust.

| (4) | Eelarvestrateegia eesmärk on säilitada struktuursed ülejäägid (st tsükliliselt kohandatud ülejäägid, millest on maha arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) keskmiselt tasemel 0,5 % ja 1,5 % SKPst programmiperioodi jooksul aastani 2010, mis eeldab valitsemissektori koguvõla märkimisväärset vähendamist, et kindlustada eelarve jätkusuutlikkus pikaajalises plaanis. Strateegia põhineb kulutuste piiramisel (avaliku sektori tegeliku tarbimise aastane kasv on ajavahemikul 2007–2010 piiratud keskmiselt 1 %-ga, võrreldes 0,5 %-ga eelmises ajakohastatud versioonis), maksude jätkuval täielikul külmutamisel, mis kehtestati 2001. aastal, ja heakskiidetud reformidel, mille eesmärk on suurendada tööjõupakkumist ja tööhõivet. Ajakohastatud versioonis nähakse ette ülejäägi väike vähenemine 3,1 %-lt SKPst 2006. aastal 2,8 %-le 2007. aastal ning edasine langus 1,2 %-le 2010. aastal (4,7 %-lt 2006. aastal 1,8 %-le 2010. aastal esmase tasakaalu mõistes). Alates 2008. aastast algav langus peegeldab märkimisväärselt ettevaatlikke SKP kasvuprognoose. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga on valitsemissektori eelarve tasakaal suurem aastatel 2006–2008, väiksem aga programmiperioodi lõpus. |
| --- | --- |

(4)

Eelarvestrateegia eesmärk on säilitada struktuursed ülejäägid (st tsükliliselt kohandatud ülejäägid, millest on maha arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) keskmiselt tasemel 0,5 % ja 1,5 % SKPst programmiperioodi jooksul aastani 2010, mis eeldab valitsemissektori koguvõla märkimisväärset vähendamist, et kindlustada eelarve jätkusuutlikkus pikaajalises plaanis. Strateegia põhineb kulutuste piiramisel (avaliku sektori tegeliku tarbimise aastane kasv on ajavahemikul 2007–2010 piiratud keskmiselt 1 %-ga, võrreldes 0,5 %-ga eelmises ajakohastatud versioonis), maksude jätkuval täielikul külmutamisel, mis kehtestati 2001. aastal, ja heakskiidetud reformidel, mille eesmärk on suurendada tööjõupakkumist ja tööhõivet. Ajakohastatud versioonis nähakse ette ülejäägi väike vähenemine 3,1 %-lt SKPst 2006. aastal 2,8 %-le 2007. aastal ning edasine langus 1,2 %-le 2010. aastal (4,7 %-lt 2006. aastal 1,8 %-le 2010. aastal esmase tasakaalu mõistes). Alates 2008. aastast algav langus peegeldab märkimisväärselt ettevaatlikke SKP kasvuprognoose. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga on valitsemissektori eelarve tasakaal suurem aastatel 2006–2008, väiksem aga programmiperioodi lõpus.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal peaks prognooside kohaselt olema programmiperioodi jooksul umbes 2 % SKPst või parem, langedes pisut 2007. aastal ja paranedes mõnevõrra rohkem 2008. aastal. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks on struktuurne tasakaal vahemikus 0,5 % ja 1,5 % SKPst aastaks 2010, millest kavandatakse programmi raames programmiperioodi jooksul suure kindlusvaruga kinni pidada. Keskpika perioodi eesmärk seatakse eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks ja see ei ole eelmise ajakohastatud versiooniga võrreldes muutunud, kui võtta arvesse teise samba pensioniskeemi väljajätmist uuest programmist (mis sisaldus Taani varasemates programmides) vastavalt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsusele (2). Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (hinnanguline puudujääk umbes 0,5 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on seatud tunduvalt kõrgemale, kui võlasuhe ja potentsiaalne majanduskasv pikemas perspektiivis seda eeldaksid. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal peaks prognooside kohaselt olema programmiperioodi jooksul umbes 2 % SKPst või parem, langedes pisut 2007. aastal ja paranedes mõnevõrra rohkem 2008. aastal. Programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärgiks on struktuurne tasakaal vahemikus 0,5 % ja 1,5 % SKPst aastaks 2010, millest kavandatakse programmi raames programmiperioodi jooksul suure kindlusvaruga kinni pidada. Keskpika perioodi eesmärk seatakse eelarve jätkusuutlikkuse tagamiseks ja see ei ole eelmise ajakohastatud versiooniga võrreldes muutunud, kui võtta arvesse teise samba pensioniskeemi väljajätmist uuest programmist (mis sisaldus Taani varasemates programmides) vastavalt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsusele (2). Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (hinnanguline puudujääk umbes 0,5 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning on seatud tunduvalt kõrgemale, kui võlasuhe ja potentsiaalne majanduskasv pikemas perspektiivis seda eeldaksid.

| (6) | Eelarvetulemused võivad olla paremad kui programmis kavandatud, eriti aastatel 2008–2010. Selle peamiseks põhjuseks on programmi märkimisväärselt ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, mis kaalub üles riski, et tegelik avaliku sektori tarbimise kasv võib kavandatust suurem olla. |
| --- | --- |

(6)

Eelarvetulemused võivad olla paremad kui programmis kavandatud, eriti aastatel 2008–2010. Selle peamiseks põhjuseks on programmi märkimisväärselt ettevaatlik makromajanduslik stsenaarium, mis kaalub üles riski, et tegelik avaliku sektori tarbimise kasv võib kavandatust suurem olla.

| (7) | Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak piisav, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annab see piisava kindlusvaru, et iga-aastaste loomulike makromajanduslike kõikumiste korral ei ületata puudujääk kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmi rahanduspoliitilised põhimõtted on stabiilsuse ja kasvu paktiga täielikult kooskõlas. |
| --- | --- |

(7)

Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak piisav, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annab see piisava kindlusvaru, et iga-aastaste loomulike makromajanduslike kõikumiste korral ei ületata puudujääk kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmi rahanduspoliitilised põhimõtted on stabiilsuse ja kasvu paktiga täielikult kooskõlas.

| (8) | Ennustatakse, et valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal langenud alla 30 % SKPst, mis on oluliselt väiksem asutamislepingus esitatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKPst. Programmis kavandatakse koguvõla suhte vähenemist programmiperioodi jooksul veel ligikaudu 11 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(8)

Ennustatakse, et valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal langenud alla 30 % SKPst, mis on oluliselt väiksem asutamislepingus esitatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKPst. Programmis kavandatakse koguvõla suhte vähenemist programmiperioodi jooksul veel ligikaudu 11 protsendipunkti võrra.

| (9) | Vananemisest tulenev pikaajaline mõju eelarvele on Taanis prognooside kohaselt suurem kui ELis keskmiselt; seda põhjustab pensionikulude osatähtsuse suhteliselt järsk suurenemine SKPst järgmiste aastakümnete jooksul. 2006. aasta juunis vastu võetud põhjaliku reformipaketi “Tulevast jõukust, heaolu ja investeeringuid tulevikku käsitlev kokkulepe ”ehk lihtsalt heaolu kokkuleppe eesmärk on pensionile jäämist edasi lükata. Nii üldist pensioniiga kui ka ennetähtaegselt pensionile jäämise vanust tõstetakse järk-järgult kahe aasta võrra, millele järgneb hiljem vanusepiiride indekseerimine vastavalt eeldatava eluea muutustele. Seetõttu aitab heaolu kokkulepe ohjata pikaajaliste kulude suundumusi ja parandab seega riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Lisaks sellele aidatakse esialgse, suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisundiga märkimisväärselt kaasa vananemisest tingitud pikaajalise eelarvelise mõju vähendamisele. Suurte esmaste ülejääkide säilitamisega keskpika perioodi jooksul aidatakse vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Kõnealuseid arenguid arvesse võttes näib, et oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele on Taanis väike. |
| --- | --- |

(9)

Vananemisest tulenev pikaajaline mõju eelarvele on Taanis prognooside kohaselt suurem kui ELis keskmiselt; seda põhjustab pensionikulude osatähtsuse suhteliselt järsk suurenemine SKPst järgmiste aastakümnete jooksul. 2006. aasta juunis vastu võetud põhjaliku reformipaketi “Tulevast jõukust, heaolu ja investeeringuid tulevikku käsitlev kokkulepe ”ehk lihtsalt heaolu kokkuleppe eesmärk on pensionile jäämist edasi lükata. Nii üldist pensioniiga kui ka ennetähtaegselt pensionile jäämise vanust tõstetakse järk-järgult kahe aasta võrra, millele järgneb hiljem vanusepiiride indekseerimine vastavalt eeldatava eluea muutustele. Seetõttu aitab heaolu kokkulepe ohjata pikaajaliste kulude suundumusi ja parandab seega riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Lisaks sellele aidatakse esialgse, suure struktuurse ülejäägiga eelarveseisundiga märkimisväärselt kaasa vananemisest tingitud pikaajalise eelarvelise mõju vähendamisele. Suurte esmaste ülejääkide säilitamisega keskpika perioodi jooksul aidatakse vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Kõnealuseid arenguid arvesse võttes näib, et oht riigi rahanduse jätkusuutlikkusele on Taanis väike.

| (10) | Lähenemisprogramm sisaldab kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi rakendamise 2006. aasta oktoobri aruande üldmõju kohta keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks esitatakse selles korrapäraselt teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning selle eelarveprognoosides on võetud selgelt arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige nähakse mõlema programmiga ette selliste reformide läbiviimine, mille eesmärk on tööjõu pakkumise suurendamine pikaajalises plaanis, eriti kokkulepe tõsta kohustuslikku pensioniiga ja edendada sellega efektiivse tööea pikenemist. |
| --- | --- |

(10)

Lähenemisprogramm sisaldab kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi rakendamise 2006. aasta oktoobri aruande üldmõju kohta keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks esitatakse selles korrapäraselt teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning selle eelarveprognoosides on võetud selgelt arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige nähakse mõlema programmiga ette selliste reformide läbiviimine, mille eesmärk on tööjõu pakkumise suurendamine pikaajalises plaanis, eriti kokkulepe tõsta kohustuslikku pensioniiga ja edendada sellega efektiivse tööea pikenemist.

| (11) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta koondsuunistes. |
| --- | --- |

(11)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta koondsuunistes.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3).

Nõukogu leiab, et keskpika perioodi eelarveseisund on stabiilne ning eelarvestrateegia on heaks näiteks stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt teostatavast rahanduspoliitikast.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus (4)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | LP nov 2006
   (5) | 3,6 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| KOM nov 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,3 | 2,2 | puudub | puudub |
| LP nov 2005 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | puudub | 2,1 |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP nov 2006 | 1,7 | 2 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| KOM nov 2006 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 1,9 | puudub | puudub |
| LP nov 2005 | 1,6 | 2 | 1,3 | 1,9 | puudub | 1,8 |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | LP nov 2006
   (6) | 0,3 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| KOM nov 2006 (7) | – 0,6 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | puudub | puudub |
| LP nov 2005
   (5) | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | puudub | – 0,6 |
| Valitsussektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2006 | 4,0 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| KOM nov 2006 | 4,0 | 3,2 | 3,3 | 3,2 | puudub | puudub |
| LP nov 2005 | 2,7 | 2,1 | 2,2 | 1,7 | puudub | 1,9 |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2006 | 5,8 | 4,7 | 4,3 | 3,4 | 2,5 | 1,8 |
| KOM nov 2006 | 5,8 | 4,9 | 4,6 | 4,3 | puudub | puudub |
| LP nov 2005 | 4,7 | 3,7 | 3,1 | 2,5 | puudub | 2,7 |
| Tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP nov 2006
   (6) | 3,8 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| KOM nov 2006 | 4,4 | 3,3 | 3,5 | 3,6 | puudub | puudub |
| LP nov 2005
   (6) | 2,9 | 2 | 2,6 | 2,3 | puudub | 2,3 |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | LP nov 2006
   (9) | 3,6 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| KOM nov 2006 (10) | 4,1 | 3,0 | 3,2 | 3,6 | puudub | puudub |
| LP nov 2005 | 2,7 | 1,7 | 2,3 | 2,3 | puudub | 2,3 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP nov 2006 | 36,2 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| KOM nov 2006 | 36,2 | 29,7 | 25,7 | 23,2 | puudub | puudub |
| LP nov 2005 | 35,9 | 32,9 | 30,1 | 27,7 | puudub | 22,7 |
| Allikas:

  Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

LP nov 2006
   (5)

3,6

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

KOM nov 2006

3,0

3,0

2,3

2,2

puudub

puudub

LP nov 2005

2,4

2,4

1,1

1,6

puudub

2,1

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP nov 2006

1,7

2

1,8

1,7

1,8

1,7

KOM nov 2006

1,7

2,0

2,0

1,9

puudub

puudub

LP nov 2005

1,6

2

1,3

1,9

puudub

1,8

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

LP nov 2006
   (6)

0,3

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

KOM nov 2006 (7)

– 0,6

– 0,2

– 0,4

– 0,6

puudub

puudub

LP nov 2005
   (5)

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

puudub

– 0,6

Valitsussektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2006

4,0

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

KOM nov 2006

4,0

3,2

3,3

3,2

puudub

puudub

LP nov 2005

2,7

2,1

2,2

1,7

puudub

1,9

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2006

5,8

4,7

4,3

3,4

2,5

1,8

KOM nov 2006

5,8

4,9

4,6

4,3

puudub

puudub

LP nov 2005

4,7

3,7

3,1

2,5

puudub

2,7

Tsükliliselt kohandatud eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP nov 2006
   (6)

3,8

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

KOM nov 2006

4,4

3,3

3,5

3,6

puudub

puudub

LP nov 2005
   (6)

2,9

2

2,6

2,3

puudub

2,3

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

LP nov 2006
   (9)

3,6

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

KOM nov 2006 (10)

4,1

3,0

3,2

3,6

puudub

puudub

LP nov 2005

2,7

1,7

2,3

2,3

puudub

2,3

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP nov 2006

36,2

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

KOM nov 2006

36,2

29,7

25,7

23,2

puudub

puudub

LP nov 2005

35,9

32,9

30,1

27,7

puudub

22,7

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta pressiteadet nr 30/2004 ja 23. septembri 2004. aasta pressiteadet nr 117/2004.

(3)  Eelkõige puuduvad vabatahtlike andmete hulgast varude muutuste korrigeerimist käsitlevad andmed.

(4)  Eelarveprognoosid sisaldavad mõju, mida avaldab Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensioniskeemide liigitamist käsitlev otsus. Seda mõju arvestamata oleks üldine valitsemissektori tasakaal 4,9 % SKPst 2005. aastal, 4,0 % 2006. aastal, 3,8 % 2007. aastal, 3,5 % 2008. aastal, 2,8 % 2009. aastal ja 2,2 % 2010. aastal, samas kui valitsemissektori koguvõlg oleks 35,9 % SKPst 2005. aastal, 28,6 % 2006. aastal, 24,6 % 2007. aastal, 21,5 % 2008. aastal, 19,3 % 2009. aastal ja 17,8 % 2010. aastal.

(5)  Ajakohastatud versioonis esitatud SKP kasvuprognoosid 2008., 2009. ja 2010. aasta kohta põhinevad tehnilisel eeldusel, et SKP lõhe kaob 2010. aastal.

(6)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal.

(7)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on aastatel 2005–2008 hinnanguliselt vastavalt 2,2 %, 2,6 %, 2,5 % ja 2,5 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(9)  Ühekordsed ja muud ajutised meetmed programmis (iga-aastaselt 0,3 % SKPst aastatel 2005–2007, ülejääk kasvab).

(10)  Ühekordsed ja muud ajutised meetmed komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis tulenevad eripensioniskeemi (SP) tehtavate sissemaksete peatamisest kuni 2007. aastani. Kuna sissemaksetest võib maksud maha arvata, tugevdab nende peatamine riigi rahandust hinnanguliselt 0,3 % võrra SKPst aastatel 2005–2007.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/16

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2010 kohta

(2007/C 71/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 27. veebruaril 2007 vaatas nõukogu läbi Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

27. veebruaril 2007 vaatas nõukogu läbi Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

| (2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv suureneb 3,7 %-lt 2006. aastal keskmiselt 4,1 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb realistlikel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv suureneb 3,7 %-lt 2006. aastal keskmiselt 4,1 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb realistlikel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2006. aastal veidi alla 2 % SKPst, mis oli seatud eesmärgiks eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis. Arvestades, et SKP reaalkasv on väiksem kui oli kavandatud eelmises ajakohastatud programmis (4,2 % asemel 3,7 %), prognoositakse, et kogukulud on kavandatust suuremad, ent seda peaks tasakaalustama suurem kogutulu. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2006. aastal veidi alla 2 % SKPst, mis oli seatud eesmärgiks eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis. Arvestades, et SKP reaalkasv on väiksem kui oli kavandatud eelmises ajakohastatud programmis (4,2 % asemel 3,7 %), prognoositakse, et kogukulud on kavandatust suuremad, ent seda peaks tasakaalustama suurem kogutulu.

| (4) | Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2005. aastal ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamist 2006. aasta juulis, on programmi eesmärgiks riigi rahandust veelgi konsolideerida. Valitsemissektori eelarve tasakaal peaks paranema, liikudes 2006. aasta tasemelt — puudujääk 1,9 % SKPst — 2010. aastaks tasakaalu täielikult kulude kärpimise abil, kuna tulusuhe jääb kogu programmiperioodil konstantseks. Kui kogukulud vähenevad programmiperioodil eeldatavalt 1,75 protsendipunkti võrra SKPst, millest 1 protsendipunkt SKPst vastab vähenevatele intressimaksetele, peaksid sotsiaaltoetused suurenema 1,25 protsendipunkti võrra. Esmane ülejääk peaks prognooside kohaselt suurenema 1,5 %-lt SKPst ajavahemikul 2006–2007 veidi üle 2 %-le SKPst 2008. aastal ning jääma pärast seda püsima. Kavandatud eelarve konsolideerimine on üldjoontes sarnase makromajandusliku stsenaariumi puhul veidi kiirem kui eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis. |
| --- | --- |

(4)

Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2005. aastal ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamist 2006. aasta juulis, on programmi eesmärgiks riigi rahandust veelgi konsolideerida. Valitsemissektori eelarve tasakaal peaks paranema, liikudes 2006. aasta tasemelt — puudujääk 1,9 % SKPst — 2010. aastaks tasakaalu täielikult kulude kärpimise abil, kuna tulusuhe jääb kogu programmiperioodil konstantseks. Kui kogukulud vähenevad programmiperioodil eeldatavalt 1,75 protsendipunkti võrra SKPst, millest 1 protsendipunkt SKPst vastab vähenevatele intressimaksetele, peaksid sotsiaaltoetused suurenema 1,25 protsendipunkti võrra. Esmane ülejääk peaks prognooside kohaselt suurenema 1,5 %-lt SKPst ajavahemikul 2006–2007 veidi üle 2 %-le SKPst 2008. aastal ning jääma pärast seda püsima. Kavandatud eelarve konsolideerimine on üldjoontes sarnase makromajandusliku stsenaariumi puhul veidi kiirem kui eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 1,5 % SKPst 2006. aastal ülejäägini ligikaudu 0,25 % SKPst programmiperioodi lõpus. Nagu ka lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst ning see tuleb programmi kohaselt saavutada aastaks 2008, s.o aasta varem kui eelmises programmis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,75 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 1,5 % SKPst 2006. aastal ülejäägini ligikaudu 0,25 % SKPst programmiperioodi lõpus. Nagu ka lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst ning see tuleb programmi kohaselt saavutada aastaks 2008, s.o aasta varem kui eelmises programmis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,75 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud. 2007. aasta eesmärk tundub saavutatav komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosiga võrreldes ning 2008. aasta kohta, kui esmane ülejääk peaks suurenema, sisaldab programm suhteliselt üksikasjalikke andmeid meetmete kohta, mis toetavad kohandamist. Siiski on teatud kõrvalekallete oht kulutuste puhul, arvestades kavandatud suhteliselt suuri kulude piiranguid ning piisava teabe puudumist kulude ülemmäärade ja nende kehtestamise kohta. Teisest küljest on eelarve-eesmärkide saavutamine olnud varasematel aastatel üldkokkuvõttes hea. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud. 2007. aasta eesmärk tundub saavutatav komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosiga võrreldes ning 2008. aasta kohta, kui esmane ülejääk peaks suurenema, sisaldab programm suhteliselt üksikasjalikke andmeid meetmete kohta, mis toetavad kohandamist. Siiski on teatud kõrvalekallete oht kulutuste puhul, arvestades kavandatud suhteliselt suuri kulude piiranguid ning piisava teabe puudumist kulude ülemmäärade ja nende kehtestamise kohta. Teisest küljest on eelarve-eesmärkide saavutamine olnud varasematel aastatel üldkokkuvõttes hea.

| (7) | Seda riskihinnangut silmas pidades on programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2008. aastaks, nagu on programmis kavandatud. Lisaks annab see piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujääk programmiperioodil kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kohandamise tempo programmis kavandatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Pärast keskpika perioodi eesmärgi saavutamist on programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak paktiga kooskõlas. |
| --- | --- |

(7)

Seda riskihinnangut silmas pidades on programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2008. aastaks, nagu on programmis kavandatud. Lisaks annab see piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks puudujääk programmiperioodil kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Kohandamise tempo programmis kavandatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKPst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Pärast keskpika perioodi eesmärgi saavutamist on programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak paktiga kooskõlas.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt jõudnud 64,75 %-ni 2006. aastal, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst. Programmi kohaselt peaks võla suhe langema allapoole kontrollväärtust (60 % SKPst) 2008. aastal ning saavutama taseme veidi üle 46 % SKPst programmiperioodi lõpuks. Võla suhte prognoositud arenguga kaasnevad riskid on üldiselt tasakaalus. Riskihinnangut silmas pidades väheneb võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt programmiperioodi alguses ning peaks jõudma selleni 2007. aastaks. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt jõudnud 64,75 %-ni 2006. aastal, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst. Programmi kohaselt peaks võla suhe langema allapoole kontrollväärtust (60 % SKPst) 2008. aastal ning saavutama taseme veidi üle 46 % SKPst programmiperioodi lõpuks. Võla suhte prognoositud arenguga kaasnevad riskid on üldiselt tasakaalus. Riskihinnangut silmas pidades väheneb võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt programmiperioodi alguses ning peaks jõudma selleni 2007. aastaks.

| (9) | Elanikkonna vananemisest tulenev pikaajaline mõju eelarvele Küprosel on Euroopa Liidus üks kõrgemaid, mida mõjutab eelkõige väga suur pensionikulutuste kasvu osatähtsus SKPst. Esialgne eelarveseisund lihtsustab osaliselt elanikkonna vananemisest eelarvele avaldutavat ulatuslikku pikaajalist mõju, ent ei ole piisav selle kompenseerimiseks. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Riigi rahanduspoliitika jätkuv konsolideerimine samaaegselt pensionireformimeetmete vastuvõtmisega, mille eesmärk on ohjata vananemisega seotud kulutuste märkimisväärset kasvu, aitaks ametiasutuste kinnitusel vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Üldiselt on Küprose riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid suured. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemisest tulenev pikaajaline mõju eelarvele Küprosel on Euroopa Liidus üks kõrgemaid, mida mõjutab eelkõige väga suur pensionikulutuste kasvu osatähtsus SKPst. Esialgne eelarveseisund lihtsustab osaliselt elanikkonna vananemisest eelarvele avaldutavat ulatuslikku pikaajalist mõju, ent ei ole piisav selle kompenseerimiseks. Lisaks on koguvõla praegune tase kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Riigi rahanduspoliitika jätkuv konsolideerimine samaaegselt pensionireformimeetmete vastuvõtmisega, mille eesmärk on ohjata vananemisega seotud kulutuste märkimisväärset kasvu, aitaks ametiasutuste kinnitusel vähendada ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Üldiselt on Küprose riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid suured.

| (10) | Lähenemisprogramm sisaldab kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi rakendamise 2006. aasta oktoobri aruande üldmõju kohta keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks esitatakse selles korrapäraselt teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning tundub, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige näevad mõlemad programmid ette pensioni- ja tervishoiureformide järk-järgulist rakendamist elanikkonna vananemisest tulenevate mõjudega toimetulemiseks. Samuti on vaja tõhustada elukestvat õpet ning täiendavalt suurendada noorte tööhõive- ja koolitusvõimalusi. |
| --- | --- |

(10)

Lähenemisprogramm sisaldab kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi rakendamise 2006. aasta oktoobri aruande üldmõju kohta keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks esitatakse selles korrapäraselt teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning tundub, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige näevad mõlemad programmid ette pensioni- ja tervishoiureformide järk-järgulist rakendamist elanikkonna vananemisest tulenevate mõjudega toimetulemiseks. Samuti on vaja tõhustada elukestvat õpet ning täiendavalt suurendada noorte tööhõive- ja koolitusvõimalusi.

| (11) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta koondsuunistes. |
| --- | --- |

(11)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta koondsuunistes.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad ja enamik vabatahtlikest andmetest (2). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad ja enamik vabatahtlikest andmetest (2).

Nõukogu leiab, et pärast ülemäärase puudujäägi korrigeerimist 2005. aastal on programmis tehtud suuri edusamme keskpika perioodi eesmärgi suunas kogu programmiperioodil tänu kulupiirangutele ja seoses heade majanduskasvu väljavaadetega. Valitsemissektori koguvõlg peaks hinnangute kohaselt jõudma 2007. aastaks kontrollväärtuseni 60 % SKPst ning järgmistel aastatel jätkuvalt vähenema.

Arvestades eespool toodud hinnangut, eelkõige võla taset ja elanikkonna vananemisest tulenevate kulutuste prognoositud kasvu, kutsutakse Küprost üles:

| i) | kontrollima riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

i)

kontrollima riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust;

| ii) | eelarvet konsolideerima, nagu on programmis ette nähtud. |
| --- | --- |

ii)

eelarvet konsolideerima, nagu on programmis ette nähtud.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | LP dets 2006 | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |
| KOM nov 2006 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | puudub | puudub |
| LP dets 2005 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | puudub | puudub |
| LP dets 2005 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2006
   (3) | – 0,9 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 |
| KOM nov 2006 (7) | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | puudub | puudub |
| LP dets 2005
   (3) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2006 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 |
| KOM nov 2006 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,7 | puudub | puudub |
| LP dets 2005 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |
| KOM nov 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | puudub | puudub |
| LP dets 2005 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2006
   (3) | – 2,0 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 |
| KOM nov 2006 | – 1,8 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | puudub | puudub |
| LP dets 2005
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKPst) | LP dets 2006
   (5) | – 3,3 | – 1,9 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,1 | – 0,1 |
| KOM nov 2006 (6) | – 2,7 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | puudub | puudub |
| LP dets 2005 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2006 | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |
| KOM nov 2006 | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | puudub | puudub |
| LP dets 2005 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | puudub |
| Allikas:

  Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

LP dets 2006

3,9

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

KOM nov 2006

3,8

3,8

3,8

3,9

puudub

puudub

LP dets 2005

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP dets 2006

2,0

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

KOM nov 2006

2,0

2,4

2,0

2,4

puudub

puudub

LP dets 2005

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2006
   (3)

– 0,9

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

KOM nov 2006 (7)

– 1,3

– 1,3

– 1,3

– 1,3

puudub

puudub

LP dets 2005
   (3)

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2006

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

KOM nov 2006

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,7

puudub

puudub

LP dets 2005

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2006

1,1

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

KOM nov 2006

1,1

1,4

1,4

1,4

puudub

puudub

LP dets 2005

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2006
   (3)

– 2,0

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

KOM nov 2006

– 1,8

– 1,4

– 1,2

– 1,2

puudub

puudub

LP dets 2005
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

puudub

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKPst)

LP dets 2006
   (5)

– 3,3

– 1,9

– 1,0

– 0,3

– 0,1

– 0,1

KOM nov 2006 (6)

– 2,7

– 1,4

– 1,2

– 1,2

puudub

puudub

LP dets 2005

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2006

69,2

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

KOM nov 2006

69,2

64,8

62,2

59,6

puudub

puudub

LP dets 2005

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

puudub

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Esitatud ei ole järgmisi andmeid: “Tsükliline areng ”(tabel 5), panused potentsiaalsesse SKP kasvu (punkt 4).

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(5)  Programmis esitatud ühekordsed ja ajutised meetmed (1,3 % SKPst 2005. aastal ja 0,4 % SKPst 2006. aastal, puudujääk väheneb). Need hõlmavad 0,4 % SKPst 2005. ja 2006. aastal seoses ELi vahenditega seotud tehingutega.

(6)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,9 % SKPst 2005. aastal, puudujääk väheneb), võrreldes programmiga (vt märkus 3); komisjoni talitused ei käsitlenud ELi vahenditega seotud tehinguid ühekordsetena.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul 3,9 %, 3,7 %, 3,9 % ja 4,0 % vastavalt aastatel 2005–2008.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/19

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2009 kohta

(2007/C 71/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 27. veebruaril 2007 vaatas nõukogu läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009. Ajakohastatud versioon esitati peaaegu kaks nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega 1. detsembrit, kuna programmi heakskiitmise korda oli muudetud ja sellesse oli kaasatud Euroopa Parlament. |
| --- | --- |

(1)

27. veebruaril 2007 vaatas nõukogu läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009. Ajakohastatud versioon esitati peaaegu kaks nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega 1. detsembrit, kuna programmi heakskiitmise korda oli muudetud ja sellesse oli kaasatud Euroopa Parlament.

| (2) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt aeglustub SKP reaalkasv 7,8 %-lt 2006. aastal järk-järgult 4,5 %-le 2009. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2007. aasta ettevaatlikel kasvuprognoosidel. Programmis prognoositav inflatsioon tundub hiljutiste arengute taustal olevat madal. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt aeglustub SKP reaalkasv 7,8 %-lt 2006. aastal järk-järgult 4,5 %-le 2009. aastal. Praegu kättesaadava teabe põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb 2007. aasta ettevaatlikel kasvuprognoosidel. Programmis prognoositav inflatsioon tundub hiljutiste arengute taustal olevat madal.

| (3) | Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal 1 % SKPst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 1,4 % SKPst. Ajakohastatud programmis prognoositakse puudujäägiks 1,2 % SKPst. Kogu 2006. aastat käsitlevad esialgsed andmed osutavad isegi paremale ja tasakaalulähedasemale eelarvepuudujäägi tulemusele. See on võimalik tänu prognoositust palju suuremale majandusaktiivsusele ja tööhõivele, kiiremale palgakasvule ning tõhusamale maksude kogumisele ning isegi 2006. aasta juuli eelarvemuudatused, mis suurendasid kulusid ligikaudu 0,5 % võrra SKPst, ei takistanud selle tulemuse saavutamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2006. aastal 1 % SKPst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 1,4 % SKPst. Ajakohastatud programmis prognoositakse puudujäägiks 1,2 % SKPst. Kogu 2006. aastat käsitlevad esialgsed andmed osutavad isegi paremale ja tasakaalulähedasemale eelarvepuudujäägi tulemusele. See on võimalik tänu prognoositust palju suuremale majandusaktiivsusele ja tööhõivele, kiiremale palgakasvule ning tõhusamale maksude kogumisele ning isegi 2006. aasta juuli eelarvemuudatused, mis suurendasid kulusid ligikaudu 0,5 % võrra SKPst, ei takistanud selle tulemuse saavutamist.

| (4) | Programmi peaeesmärk on kogu programmiperioodi jooksul järk-järgult vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki, et saavutada keskpika perioodi eesmärk (vt allpool) 2008. aastaks ning tasakaalustada eelarve 2009. aastal. Esmane puudujääk peaks tasakaalustuma 2007. aastaks ning programmiperioodi lõpuks oodatakse ülejääki 0,8 % SKPst. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga on kavandatav korrigeerimine ambitsioonikam, kuid kavandatud programmiperioodi lõpuaastatele hoolimata vähemsoodsast makromajanduslikust stsenaariumist. Eelarve kavandatud konsolideerimine tugineb tulude ja SKP suhte paranemisele, mis suureneb enam kui kulude ja SKP suhe (2,6 protsendipunkti võrreldes 1,4 protsendipunktiga). Tulude poolel põhjendatakse ainult 0,5 protsendipunkti maksude osatähtsuse suurenemisega, mis on peamiselt saanud teoks tänu maksude kogumise paranemisele. Suurenemise ülejäänud põhjusi programmis ei täpsustata, kuid see tundub olevat seotud raha sissevooluga ELi fondidest. Kulude poolel on muutused tingitud riiklike investeeringute, sotsiaaltoetuste ja “muude ”esmaste kulude suurenemisest, mida täielikult ei tasakaalusta valitsuse kulude märkimisväärne kärpimine protsendina SKPst (üle 2 protsendipunkti). |
| --- | --- |

(4)

Programmi peaeesmärk on kogu programmiperioodi jooksul järk-järgult vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki, et saavutada keskpika perioodi eesmärk (vt allpool) 2008. aastaks ning tasakaalustada eelarve 2009. aastal. Esmane puudujääk peaks tasakaalustuma 2007. aastaks ning programmiperioodi lõpuks oodatakse ülejääki 0,8 % SKPst. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga on kavandatav korrigeerimine ambitsioonikam, kuid kavandatud programmiperioodi lõpuaastatele hoolimata vähemsoodsast makromajanduslikust stsenaariumist. Eelarve kavandatud konsolideerimine tugineb tulude ja SKP suhte paranemisele, mis suureneb enam kui kulude ja SKP suhe (2,6 protsendipunkti võrreldes 1,4 protsendipunktiga). Tulude poolel põhjendatakse ainult 0,5 protsendipunkti maksude osatähtsuse suurenemisega, mis on peamiselt saanud teoks tänu maksude kogumise paranemisele. Suurenemise ülejäänud põhjusi programmis ei täpsustata, kuid see tundub olevat seotud raha sissevooluga ELi fondidest. Kulude poolel on muutused tingitud riiklike investeeringute, sotsiaaltoetuste ja “muude ”esmaste kulude suurenemisest, mida täielikult ei tasakaalusta valitsuse kulude märkimisväärne kärpimine protsendina SKPst (üle 2 protsendipunkti).

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt järk-järgult paranema puudujäägilt ligikaudu 1,75 % SKPst 2006. aastal ülejäägini 0,5 % SKPst 2009. aastal. Nagu ka lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 1 % SKPst, mis tuleb programmi kohaselt saavutada 2008. aastaks. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (hinnanguline puudujääk ligikaudu 2 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru liigse puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt järk-järgult paranema puudujäägilt ligikaudu 1,75 % SKPst 2006. aastal ülejäägini 0,5 % SKPst 2009. aastal. Nagu ka lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on programmis esitatud eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 1 % SKPst, mis tuleb programmi kohaselt saavutada 2008. aastaks. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (hinnanguline puudujääk ligikaudu 2 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru liigse puudujäägi vältimiseks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

| (6) | Programmi eelarveprognoose ohustavad riskid on kuni 2007. aastani enam-vähem tasakaalustatud, kuid eelarve tulemus võib alates 2008. aastast jääda alla programmis kavandatule. Eelarvestrateegia tugineb tulude ja SKP suhte märkimisväärsele suurenemisele ning avaliku sektori tarbimise ja SKP suhte olulisele kärpimisele, mida oleks võinud paremini põhjendada, kuna riigi rahanduse kavandamise ja kontrolli keskpika perioodi raamistik ei ole piisavalt siduv. Kuna 2007. aasta eesmärk võiks prognoositust väiksema 2006. aasta eelarvepuudujäägi tõenäolise ülekandmise tõttu olla täidetav, ei ole võimalik ennustada eelarve-eesmärkide täitmist alates 2008. aastast, kuna puudub üksikasjalik teave kavandatavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarveprognoose ohustavad riskid on kuni 2007. aastani enam-vähem tasakaalustatud, kuid eelarve tulemus võib alates 2008. aastast jääda alla programmis kavandatule. Eelarvestrateegia tugineb tulude ja SKP suhte märkimisväärsele suurenemisele ning avaliku sektori tarbimise ja SKP suhte olulisele kärpimisele, mida oleks võinud paremini põhjendada, kuna riigi rahanduse kavandamise ja kontrolli keskpika perioodi raamistik ei ole piisavalt siduv. Kuna 2007. aasta eesmärk võiks prognoositust väiksema 2006. aasta eelarvepuudujäägi tõenäolise ülekandmise tõttu olla täidetav, ei ole võimalik ennustada eelarve-eesmärkide täitmist alates 2008. aastast, kuna puudub üksikasjalik teave kavandatavate meetmete kohta.

| (7) | Eespool esitatud riskihinnangu alusel ei pruugi programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak olla piisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks, nagu on programmis kavandatud. See näib siiski andvat piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk programmiperioodil kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmi kohaselt on kohandamise tempo keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ja ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Eespool nimetatud riskidest lähtudes tuleks kavandatud struktuurset kohandamist tugevdada täiendavate meetmetega, et iga-aastane struktuurse tasakaalu paranemine vastaks euroala ja ERM II liikmesriikidele kehtestatud eesmärgile 0,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(7)

Eespool esitatud riskihinnangu alusel ei pruugi programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak olla piisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastaks, nagu on programmis kavandatud. See näib siiski andvat piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk programmiperioodil kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmi kohaselt on kohandamise tempo keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ja ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Eespool nimetatud riskidest lähtudes tuleks kavandatud struktuurset kohandamist tugevdada täiendavate meetmetega, et iga-aastane struktuurse tasakaalu paranemine vastaks euroala ja ERM II liikmesriikidele kehtestatud eesmärgile 0,5 % SKPst.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt jõudnud 2006. aastal 18,5 %-ni SKPst, mis on märgatavalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst. Programmi kohaselt peaks võlasuhe jääma ligikaudu 19 % tasemele SKPst 2007.–2008. aastal ning langema 2009. aastal 17,75 %-ni. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on hinnangute kohaselt jõudnud 2006. aastal 18,5 %-ni SKPst, mis on märgatavalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKPst. Programmi kohaselt peaks võlasuhe jääma ligikaudu 19 % tasemele SKPst 2007.–2008. aastal ning langema 2009. aastal 17,75 %-ni.

| (9) | Elanikkonna vananemisest tingitud pikaajaline mõju eelarvele on Leedus ELi keskmisest madalam ning tänu jõustuvatele pensionireformidele suurenevad pensionikulud järgmistel aastakümnetel ainult teataval määral. Leedu praegune koguvõlg on väga väike ning ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud eelarveseisundi parandamine aitaks kaasa riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskide maandamisele. Üldiselt on Leedu riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid väikesed. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemisest tingitud pikaajaline mõju eelarvele on Leedus ELi keskmisest madalam ning tänu jõustuvatele pensionireformidele suurenevad pensionikulud järgmistel aastakümnetel ainult teataval määral. Leedu praegune koguvõlg on väga väike ning ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud eelarveseisundi parandamine aitaks kaasa riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riskide maandamisele. Üldiselt on Leedu riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid väikesed.

| (10) | Lähenemisprogramm ei sisalda kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi rakendamise 2006. aasta oktoobri aruande üldmõju kohta keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Siiski esitatakse selles süsteemset teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude kohta ning tundub, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige on mõlemas programmis käsitletud jätkuvaid pensioni-, tervishoiu- ja maksureforme. Siiski jäävad lähenemisprogrammi kohased valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgid märkimisväärselt alla riikliku reformiprogrammi eesmärkidele. |
| --- | --- |

(10)

Lähenemisprogramm ei sisalda kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi rakendamise 2006. aasta oktoobri aruande üldmõju kohta keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Siiski esitatakse selles süsteemset teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude kohta ning tundub, et selle eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige on mõlemas programmis käsitletud jätkuvaid pensioni-, tervishoiu- ja maksureforme. Siiski jäävad lähenemisprogrammi kohased valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgid märkimisväärselt alla riikliku reformiprogrammi eesmärkidele.

| (11) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta koondsuunistes. |
| --- | --- |

(11)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta koondsuunistes.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad ja enamik vabatahtlikest andmetest (2). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad ja enamik vabatahtlikest andmetest (2).

Nõukogu leiab, et eeldatava suure majanduskasvu taustal nähakse programmiga ette areng keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis plaanide kohaselt saavutatakse 2008. aastaks. Siiski on eelarve-eesmärkide saavutamine alates 2008. aastast ohus. Tugev eelarveseisund on eriti oluline, arvestades inflatsioonile ja jooksevkontole avalduvat survet.

Eeltoodud hinnangut silmas pidades kutsub nõukogu Leedut üles:

| i) | kasutama ära soodsaid aegu, et seada 2006. aasta tõenäoliselt parema puudujäägitulemuse alusel 2007. aastal eesmärgiks ambitsioonikamad puudujääki käsitlevad eesmärgid ning toetama kohandamise tempot keskpika perioodi eesmärkide poole liikumisel meetmetega, mis tagaksid struktuurse tasakaalu paranemise euroala ja ERM II liikmesriikidele ettenähtud 0,5 % võrra SKPst aastas ning kavandatava paranemise keskpika perioodi eesmärkidest kaugemale; |
| --- | --- |

i)

kasutama ära soodsaid aegu, et seada 2006. aasta tõenäoliselt parema puudujäägitulemuse alusel 2007. aastal eesmärgiks ambitsioonikamad puudujääki käsitlevad eesmärgid ning toetama kohandamise tempot keskpika perioodi eesmärkide poole liikumisel meetmetega, mis tagaksid struktuurse tasakaalu paranemise euroala ja ERM II liikmesriikidele ettenähtud 0,5 % võrra SKPst aastas ning kavandatava paranemise keskpika perioodi eesmärkidest kaugemale;

| ii) | jätkuvalt parandama riigi rahanduse kavandamise ja kontrolli keskpika perioodi raamistikku. |
| --- | --- |

ii)

jätkuvalt parandama riigi rahanduse kavandamise ja kontrolli keskpika perioodi raamistikku.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | LP dets 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |
| KOM nov 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | Puudub |
| LP dets 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | Puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |
| KOM nov 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | Puudub |
| LP dets 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | Puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2006
   (3) | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 |
| KOM nov 2006 (7) | 1,2 | 1,4 | 0,7 | – 0,6 | Puudub |
| LP dets 2005
   (3) | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | Puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2006 | – 0,5 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 |
| KOM nov 2006 | – 0,5 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 | Puudub |
| LP dets 2005 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | Puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2006 | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |
| KOM nov 2006 | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | Puudub |
| LP dets 2005 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | Puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2006
   (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM nov 2006 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | Puudub |
| LP dets 2005
   (3) | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | Puudub |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKPst) | LP dets 2006
   (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM nov 2006 (6) | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | Puudub |
| LP dets 2005 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | Puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |
| KOM nov 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | Puudub |
| LP dets 2005 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | Puudub |
| Allikas:

  Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKP

(muutus, %)

LP dets 2006

7,6

7,8

6,3

5,3

4,5

KOM nov 2006

7,6

7,8

7,0

6,5

Puudub

LP dets 2005

7,0

6,0

5,3

6,8

Puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP dets 2006

2,7

3,9

4,7

3,4

3,1

KOM nov 2006

2,7

3,8

4,6

3,3

Puudub

LP dets 2005

2,7

2,7

2,7

2,5

Puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2006
   (3)

1,9

2,4

1,6

0,1

– 1,9

KOM nov 2006 (7)

1,2

1,4

0,7

– 0,6

Puudub

LP dets 2005
   (3)

2,9

2,1

0,5

0,6

Puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2006

– 0,5

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

KOM nov 2006

– 0,5

– 1,0

– 1,2

– 1,3

Puudub

LP dets 2005

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

Puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2006

0,3

– 0,4

0,0

0,4

0,8

KOM nov 2006

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,5

Puudub

LP dets 2005

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,4

Puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2006
   (3)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

KOM nov 2006

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

Puudub

LP dets 2005
   (3)

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

Puudub

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKPst)

LP dets 2006
   (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

KOM nov 2006 (6)

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

Puudub

LP dets 2005

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

Puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2006

18,7

18,4

19,2

19,0

17,7

KOM nov 2006

18,7

18,9

19,6

19,8

Puudub

LP dets 2005

19,2

19,9

19,8

18,9

Puudub

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelõige on esitamata andmed selle kohta, kuidas mõjutas varude muutuste korrigeerimine võla muutust, ning andmed, mis käsitlevad tööjõu, kapitali ja tootlikkuse panust potentsiaalsesse SKP kasvu. SKP lõhe prognoosimiseks kasutati Hodrick-Prescotti filtri meetodit; see võimalus on ette nähtud tegevusjuhendis hiljuti ühinenud liikmesriikidele.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduvate andmete põhjal.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

(5)  Programmis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(6)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis ei kajastata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul 7,9 %, 7,7 %, 7,8 % ja 7,9 % vastavalt aastatel 2005–2008.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/23

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

27. veebruar 2007,

Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi 2006–2010 kohta

(2007/C 71/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 27. veebruaril 2007 läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

| (2) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et eelarve konsolideerimise meetmete tulemusel aeglustub majandustegevus 2007. ja 2008. aastal ning meetmete võtmisele eelnenud kasvumäärad saavutatakse uuesti 2009. aastaks. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et stsenaarium on kuni aastani 2008 üldjoontes realistlik ja võib-olla isegi pisut ettevaatlik, kuid järgnevate aastate suhtes tundub see üsna optimistlik. Programmis prognoositakse inflatsiooni tõusu 2007. aastal ning seejärel taas kiiret langust; kogu programmiperioodiks prognoositav inflatsiooni arengukõver on siiski mõnevõrra optimistlik. |
| --- | --- |

(2)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et eelarve konsolideerimise meetmete tulemusel aeglustub majandustegevus 2007. ja 2008. aastal ning meetmete võtmisele eelnenud kasvumäärad saavutatakse uuesti 2009. aastaks. Praegu kättesaadava teabe põhjal hinnates näib, et stsenaarium on kuni aastani 2008 üldjoontes realistlik ja võib-olla isegi pisut ettevaatlik, kuid järgnevate aastate suhtes tundub see üsna optimistlik. Programmis prognoositakse inflatsiooni tõusu 2007. aastal ning seejärel taas kiiret langust; kogu programmiperioodiks prognoositav inflatsiooni arengukõver on siiski mõnevõrra optimistlik.

| (3) | Komisjoni 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt ning kooskõlas 2006. aasta septembris esitatud ajakohastatud programmi muudetud eesmärgiga (2) on valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal hinnanguliselt 10,1 % SKPst, võrreldes 2005. aasta detsembris esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga, milleks oli 6,1 % SKPst. Kavandatud eelarvepuudujäägi ületamine oli peaaegu täielikult tingitud ülekuludest (ligikaudu 5 % SKPst) kesksete eelarveinstitutsioonide tegevuskulude, pensioni- ja tervishoiukulude ning kohalike omavalitsuste investeeringute valdkonnas. Samuti kajastab see valitsemissektori eelarvesse arvestatud maanteede investeeringuid (1,1 % SKPst). 2006. aasta suvel vastu võetud eelarve korrigeerimismeetmete pakett, millega kavatseti eelarvet korrigeerida 1,5 % võrra SKPst, hõlmab tulude suurendamise meetmeid ning mõningaid koheseid kulukärpeid tervishoiu, gaasihinna subsiidiumide ja avaliku halduse valdkonnas. Kõnealused meetmed (v.a eelarve üldreservi vähendamine (0,3 % SKPst)) peaksid avaldama olulist mõju ka 2007. aastal ja pärast seda. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 2006. aasta sügisprognoosi kohaselt ning kooskõlas 2006. aasta septembris esitatud ajakohastatud programmi muudetud eesmärgiga (2) on valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal hinnanguliselt 10,1 % SKPst, võrreldes 2005. aasta detsembris esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga, milleks oli 6,1 % SKPst. Kavandatud eelarvepuudujäägi ületamine oli peaaegu täielikult tingitud ülekuludest (ligikaudu 5 % SKPst) kesksete eelarveinstitutsioonide tegevuskulude, pensioni- ja tervishoiukulude ning kohalike omavalitsuste investeeringute valdkonnas. Samuti kajastab see valitsemissektori eelarvesse arvestatud maanteede investeeringuid (1,1 % SKPst). 2006. aasta suvel vastu võetud eelarve korrigeerimismeetmete pakett, millega kavatseti eelarvet korrigeerida 1,5 % võrra SKPst, hõlmab tulude suurendamise meetmeid ning mõningaid koheseid kulukärpeid tervishoiu, gaasihinna subsiidiumide ja avaliku halduse valdkonnas. Kõnealused meetmed (v.a eelarve üldreservi vähendamine (0,3 % SKPst)) peaksid avaldama olulist mõju ka 2007. aastal ja pärast seda.

| (4) | Ajakohastatud programmi eesmärk on ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2009. aastaks (vähendades puudujääki 10,1 %-lt SKPst 2006. aastal 3,2 %ni SKPst 2009. aastaks) (3) kooskõlas 2006. aasta septembris esitatud ajakohastatud programmiga ning üldjoontes sarnase makromajandusliku stsenaariumi põhjal, ning vähendada puudujääki 2010. aastal veelgi. Esmase tasakaalu paranemine oleks samas suurusjärgus. Eelarve kavandatakse tasakaalustada programmiperioodi alguses ning ligi pool puudujäägi vähendamisest toimub 2007. aastal. Kavandatud nominaalne korrigeerimine programmiperioodi jooksul kavatsetakse saavutada tulude ja SKP suhte suurendamisega ligi 1 protsendipunkti võrra ning kulude ja SKP suhte vähendamisega 6,5 protsendipunkti võrra. Algne maksukoormuse kasv 1,6 protsendipunkti SKPst 2007. aastal asendatakse järk-järgult kulude piiramise meetmetega. Lisaks alates 2006. aasta suvest vastu võetud kulukärbetele ja teatavate eelarvevahendite külmutamisele on ametiasutused alustanud kulukontrolli tugevdamist ja riigi rahanduse institutsioonilise raamistiku tõhustamist. Peale selle esitatakse programmis laiaulatusliku struktuurireformi kava, mille eesmärk on tagada puudujäägi vähendamiseks seatud eesmärkide saavutamine eriti programmi viimastel aastatel. |
| --- | --- |

(4)

Ajakohastatud programmi eesmärk on ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2009. aastaks (vähendades puudujääki 10,1 %-lt SKPst 2006. aastal 3,2 %ni SKPst 2009. aastaks) (3) kooskõlas 2006. aasta septembris esitatud ajakohastatud programmiga ning üldjoontes sarnase makromajandusliku stsenaariumi põhjal, ning vähendada puudujääki 2010. aastal veelgi. Esmase tasakaalu paranemine oleks samas suurusjärgus. Eelarve kavandatakse tasakaalustada programmiperioodi alguses ning ligi pool puudujäägi vähendamisest toimub 2007. aastal. Kavandatud nominaalne korrigeerimine programmiperioodi jooksul kavatsetakse saavutada tulude ja SKP suhte suurendamisega ligi 1 protsendipunkti võrra ning kulude ja SKP suhte vähendamisega 6,5 protsendipunkti võrra. Algne maksukoormuse kasv 1,6 protsendipunkti SKPst 2007. aastal asendatakse järk-järgult kulude piiramise meetmetega. Lisaks alates 2006. aasta suvest vastu võetud kulukärbetele ja teatavate eelarvevahendite külmutamisele on ametiasutused alustanud kulukontrolli tugevdamist ja riigi rahanduse institutsioonilise raamistiku tõhustamist. Peale selle esitatakse programmis laiaulatusliku struktuurireformi kava, mille eesmärk on tagada puudujäägi vähendamiseks seatud eesmärkide saavutamine eriti programmi viimastel aastatel.

| (5) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt paranema, langedes 9,75 %-lt SKPst 2006. aastal 3 %-le programmiperioodi lõpuks. Programmis esitatud eelarveseisundi eesmärk keskpikaks perioodiks on struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst, mida aga programmiperioodi jooksul saavutada ei kavatseta. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga, milles keskpika perioodi eesmärk oli struktuurne puudujääk vahemikus 0,5 %–1 % SKPst, on see teataval määral ambitsioonikam. Keskpika perioodi eesmärk peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (hinnanguline struktuurne puudujääk 1,5 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt paranema, langedes 9,75 %-lt SKPst 2006. aastal 3 %-le programmiperioodi lõpuks. Programmis esitatud eelarveseisundi eesmärk keskpikaks perioodiks on struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst, mida aga programmiperioodi jooksul saavutada ei kavatseta. Võrreldes eelmise ajakohastatud versiooniga, milles keskpika perioodi eesmärk oli struktuurne puudujääk vahemikus 0,5 %–1 % SKPst, on see teataval määral ambitsioonikam. Keskpika perioodi eesmärk peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on seatud minimaalsest kontrollväärtusest (hinnanguline struktuurne puudujääk 1,5 % SKPst) kõrgemale, peaks selle saavutamine tagama kindlusvaru ülemäärase puudujäägi vältimiseks.

| (6) | Eelarve täitmine võib eriti alates 2008. aastast olla programmis kavandatust halvem. Makromajanduslikust stsenaariumist tingitud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid tunduvad kuni 2008. aastani olevat üldiselt tasakaalustatud, kuid kavandatust madalam SKP kasv programmi viimastel aastatel võib põhjustada suurema puudujäägi. Kuigi ettenähtud lühiajalised kulukärped ja vahendite ajutise külmutamise kava kajastusid 2007. aasta eelarves, tekitab siiski teataval määral ebakindlust see, kui tõhusalt suudetakse vahendite külmutamise kava rakendada (muuhulgas ka seetõttu, et aastatel 2004–2006 ei ole selles valdkonnas saavutatud kuigi häid tulemusi). Uute rahanduspoliitiliste eeskirjade tõhusust ja esimesi samme mitmeaastase eelarveraamistiku suunas, millega püütakse vältida pidevaid ülekulusid, tuleb veel katsetada. Valitsus on teinud otsuseid avaliku halduse, tervishoiu-, pensioni-, haridus- ja hinnatoetuste süsteemi reformimise kohta. Nimetatud meetmete alusel võiks eelarve tulemus olla 2007. ja 2008. aasta puudujäägi eesmärgile lähemal, kui oli kavandatud komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis. Muud struktuurireformide elluviimiseks vajalikud sammud, mis peavad asendama 2008. aasta lõpul lõppevaid kulutuste piiramise meetmeid, tuleb alles täiendavalt kindlaks määrata ja täielikult rakendada. Lisaks on programmi viimastel aastatel oht, et eelarvedistsipliin võib nõrgeneda, nagu näitab ka varasem kogemus. Juhul kui ühistranspordiettevõtete ümberkorralduskava ei anna loodetud tulemusi, võib nimetatud ettevõtete üha suurenev kahjum puudujääki ajutiselt suurendada. |
| --- | --- |

(6)

Eelarve täitmine võib eriti alates 2008. aastast olla programmis kavandatust halvem. Makromajanduslikust stsenaariumist tingitud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid tunduvad kuni 2008. aastani olevat üldiselt tasakaalustatud, kuid kavandatust madalam SKP kasv programmi viimastel aastatel võib põhjustada suurema puudujäägi. Kuigi ettenähtud lühiajalised kulukärped ja vahendite ajutise külmutamise kava kajastusid 2007. aasta eelarves, tekitab siiski teataval määral ebakindlust see, kui tõhusalt suudetakse vahendite külmutamise kava rakendada (muuhulgas ka seetõttu, et aastatel 2004–2006 ei ole selles valdkonnas saavutatud kuigi häid tulemusi). Uute rahanduspoliitiliste eeskirjade tõhusust ja esimesi samme mitmeaastase eelarveraamistiku suunas, millega püütakse vältida pidevaid ülekulusid, tuleb veel katsetada. Valitsus on teinud otsuseid avaliku halduse, tervishoiu-, pensioni-, haridus- ja hinnatoetuste süsteemi reformimise kohta. Nimetatud meetmete alusel võiks eelarve tulemus olla 2007. ja 2008. aasta puudujäägi eesmärgile lähemal, kui oli kavandatud komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis. Muud struktuurireformide elluviimiseks vajalikud sammud, mis peavad asendama 2008. aasta lõpul lõppevaid kulutuste piiramise meetmeid, tuleb alles täiendavalt kindlaks määrata ja täielikult rakendada. Lisaks on programmi viimastel aastatel oht, et eelarvedistsipliin võib nõrgeneda, nagu näitab ka varasem kogemus. Juhul kui ühistranspordiettevõtete ümberkorralduskava ei anna loodetud tulemusi, võib nimetatud ettevõtete üha suurenev kahjum puudujääki ajutiselt suurendada.

| (7) | Selle riskihinnangu alusel tundub programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak olevat üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega aastaks 2009, nagu soovitas nõukogu, eeldusel et eelarvestrateegia viiakse täielikult ellu. See hõlmab eelkõige 2007. aasta eelarves ja uues programmis teatavaks tehtud konsolideerimismeetmete täielikku rakendamist, samuti ka väljakuulutatud täiendavate struktuurireformide läbiviimise meetmete täiendavat täpsustamist ja õigeaegset vastuvõtmist. 2010. aastal, kui ülemäärane puudujääk on kavakohaselt likvideeritud, tuleks kiirendada programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks vajalike kohanduste tempot. See oleks ka esimene samm seni puuduva piisava kindlusvaru tagamiseks, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. |
| --- | --- |

(7)

Selle riskihinnangu alusel tundub programmis võetud eelarvepoliitiline hoiak olevat üldiselt kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisega aastaks 2009, nagu soovitas nõukogu, eeldusel et eelarvestrateegia viiakse täielikult ellu. See hõlmab eelkõige 2007. aasta eelarves ja uues programmis teatavaks tehtud konsolideerimismeetmete täielikku rakendamist, samuti ka väljakuulutatud täiendavate struktuurireformide läbiviimise meetmete täiendavat täpsustamist ja õigeaegset vastuvõtmist. 2010. aastal, kui ülemäärane puudujääk on kavakohaselt likvideeritud, tuleks kiirendada programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks vajalike kohanduste tempot. See oleks ka esimene samm seni puuduva piisava kindlusvaru tagamiseks, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst.

| (8) | Valitsemissektori koguvõlg on aastal 2006 hinnanguliselt jõudnud tasemele 67,5 % SKPst, mis ületab asutamisepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst. Programmi prognooside kohaselt tõuseb võla suhe 2008. aastal 71,25 %-ni. Pärast 2008. aastat hakkab see eeldatavasti taas langema ning jõuab 2010. aastaks uuesti 67,5 %-ni. Võttes arvesse eespool nimetatud eelarve-eesmärkidega seotud riske, ei kujune võlasuhte muutused ilmselt nii positiivseteks, kui programmis prognoositakse. Riskihinnangu alusel ei väheneks võla suhe programmiperioodi lõpuks kontrollväärtuse suunas piisavalt. |
| --- | --- |

(8)

Valitsemissektori koguvõlg on aastal 2006 hinnanguliselt jõudnud tasemele 67,5 % SKPst, mis ületab asutamisepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst. Programmi prognooside kohaselt tõuseb võla suhe 2008. aastal 71,25 %-ni. Pärast 2008. aastat hakkab see eeldatavasti taas langema ning jõuab 2010. aastaks uuesti 67,5 %-ni. Võttes arvesse eespool nimetatud eelarve-eesmärkidega seotud riske, ei kujune võlasuhte muutused ilmselt nii positiivseteks, kui programmis prognoositakse. Riskihinnangu alusel ei väheneks võla suhe programmiperioodi lõpuks kontrollväärtuse suunas piisavalt.

| (9) | Elanikkonna vananemisest tulenev pikaajaline mõju eelarvele on Ungaris ELi keskmisest märgatavalt suurem, eriti põhjustab seda pikemas perspektiivis märkimisväärne pensionikulutuste osatähtsuse suurenemine SKPst. Kuigi esimesed olulised sammud on juba astutud, aitaks riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavaid riske vähendada elanikkonna vananemisega seotud kulutuste märkimisväärse suurenemise ohjamisele suunatud reformimeetmete, nagu on programmis ette nähtud, täieulatuslik rakendamine. Veelgi tähtsam on, et lisaks kujutab algne nõrk eelarveseisund, mis on 2005. aastaga võrreldes veelgi halvenenud, endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele juba enne seda, kui võetakse arvesse elanikkonna vananemisest tingitud pikaajalist mõju eelarvele. Peale selle ületab valitsemissektori koguvõlg asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse. Kavandatav täiendav eelarve konsolideerimine aitaks vähendada ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Üldiselt tundub, et Ungari riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohud on suured. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemisest tulenev pikaajaline mõju eelarvele on Ungaris ELi keskmisest märgatavalt suurem, eriti põhjustab seda pikemas perspektiivis märkimisväärne pensionikulutuste osatähtsuse suurenemine SKPst. Kuigi esimesed olulised sammud on juba astutud, aitaks riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavaid riske vähendada elanikkonna vananemisega seotud kulutuste märkimisväärse suurenemise ohjamisele suunatud reformimeetmete, nagu on programmis ette nähtud, täieulatuslik rakendamine. Veelgi tähtsam on, et lisaks kujutab algne nõrk eelarveseisund, mis on 2005. aastaga võrreldes veelgi halvenenud, endast ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele juba enne seda, kui võetakse arvesse elanikkonna vananemisest tingitud pikaajalist mõju eelarvele. Peale selle ületab valitsemissektori koguvõlg asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse. Kavandatav täiendav eelarve konsolideerimine aitaks vähendada ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Üldiselt tundub, et Ungari riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohud on suured.

| (10) | Lähenemisprogramm sisaldab Ungari 2006. aasta oktoobris muudetud riikliku reformiprogrammi üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks esitatakse selles mõningast teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta, kuid selle eelarveprognoosides ei võeta selgelt arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige vastavad struktuurireformikavad ja lähenemisprogrammis esitatud hiljuti vastu võetud meetmed, eriti avaliku halduse, pensioni- ja haridus- ning mitmesuguste subsiidiumide süsteemi reformimise meetmed, täiel määral riiklikus reformiprogrammis esitatud reformide kavale. |
| --- | --- |

(10)

Lähenemisprogramm sisaldab Ungari 2006. aasta oktoobris muudetud riikliku reformiprogrammi üldmõju kvalitatiivset hinnangut keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks esitatakse selles mõningast teavet riiklikus reformiprogrammis kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta, kuid selle eelarveprognoosides ei võeta selgelt arvesse riiklikus reformiprogrammis osutatud meetmete mõju riigi rahandusele. Lähenemisprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige vastavad struktuurireformikavad ja lähenemisprogrammis esitatud hiljuti vastu võetud meetmed, eriti avaliku halduse, pensioni- ja haridus- ning mitmesuguste subsiidiumide süsteemi reformimise meetmed, täiel määral riiklikus reformiprogrammis esitatud reformide kavale.

| (11) | Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta koondsuunistes. |
| --- | --- |

(11)

Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega, mis sisalduvad 2005.–2008. aasta koondsuunistes.

| (12) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad ja enamik vabatahtlikest andmetest (4). |
| --- | --- |

(12)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis määratletud andmenõuete osas esitatakse programmis kõik nõutavad ja enamik vabatahtlikest andmetest (4).

Nõukogu leiab, et programmi kohaselt kavatsetakse viimaste aastate suuri puudujääke vähendada, tehes perioodi algaastatel jõupingutusi olukorra kohandamiseks, ning et programm vastab üldjoontes ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise kavale nõukogu seatud tähtaja jooksul 2009. aastaks. Alates 2006. aasta suvest on võetud mitmeid tulude suurendamise ja kulude piiramise meetmeid, samuti on hakatud rakendama avaliku halduse, tervishoiu-, pensioni- ja haridusreformi. Puudujäägi- ja võlaeesmärkide saavutamisega on siiski seotud teatavad ohud, eriti alates 2008. aastast.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ning artikli 104 lõike 7 alusel 10. oktoobril 2006 antud soovitust, kutsub nõukogu Ungarit üles jätkama suuri jõupingutusi ning:

| i) | rakendama rangelt 2007. aasta eelarvet ja võtma asjakohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2009. aastaks, võttes vajaduse korral täiendavaid meetmeid, ning tagama, sealhulgas kasutades lisatulusid eelarve puudujäägi vähendamiseks, et valitsemissektori koguvõla ja SKP suhet asutakse kindlalt vähendama eelistatavalt enne 2009. aastat; |
| --- | --- |

i)

rakendama rangelt 2007. aasta eelarvet ja võtma asjakohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks 2009. aastaks, võttes vajaduse korral täiendavaid meetmeid, ning tagama, sealhulgas kasutades lisatulusid eelarve puudujäägi vähendamiseks, et valitsemissektori koguvõla ja SKP suhet asutakse kindlalt vähendama eelistatavalt enne 2009. aastat;

| ii) | parandama eelarvekontrolli eelarve-eeskirjade tõhustamise ja riigi rahanduse institutsioonilise raamistiku tugevdamise kaudu, tuginedes 2007. aasta eelarve raames astutud esimestele sammudele; |
| --- | --- |

ii)

parandama eelarvekontrolli eelarve-eeskirjade tõhustamise ja riigi rahanduse institutsioonilise raamistiku tugevdamise kaudu, tuginedes 2007. aasta eelarve raames astutud esimestele sammudele;

| iii) | vähendama püsivalt kulusid avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi kavandatavate reformimeetmete ning kavandatava haridusreformi vastuvõtmise ja kiire rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

iii)

vähendama püsivalt kulusid avaliku halduse ja tervishoiusüsteemi kavandatavate reformimeetmete ning kavandatava haridusreformi vastuvõtmise ja kiire rakendamise kaudu;

| iv) | pidades silmas võlataset ja rahvastiku vananemisest tingitud kulude kasvu, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, tehes piisavaid edusamme keskpika perioodi eesmärkide saavutamiseks ning võttes täiendavaid pensionireformimeetmeid vastavalt kavandatule. |
| --- | --- |

iv)

pidades silmas võlataset ja rahvastiku vananemisest tingitud kulude kasvu, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, tehes piisavaid edusamme keskpika perioodi eesmärkide saavutamiseks ning võttes täiendavaid pensionireformimeetmeid vastavalt kavandatule.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKP
  (muutus, %) | LP dets 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 |
| KOM nov 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | puudub | puudub |
| LP sept 2006 | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4,1 | puudub |
| LP dets 2005 | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | puudub | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2006 | 3,6 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| KOM nov 2006 | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | puudub | puudub |
| LP sept 2006 | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | puudub |
| LP dets 2005 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | puudub | puudub |
| SKP lõhe
  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2006
   (5) | 0,5 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 |
| KOM nov 2006 (9) | 0,6 | 1,0 | 0,1 | – 0,5 | puudub | puudub |
| LP sept 2006
   (5) | 0,3 | 0,8 | – 0,3 | – 0,9 | 0,0 | puudub |
| LP dets 2005
   (5) | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2006 | – 7,8 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 |
| KOM nov 2006 | – 7,8 | – 10,1 | – 7,4 | – 5,6 | puudub | puudub |
| LP sept 2006 | – 7,5 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | puudub |
| LP dets 2005
   (10) | – 7,4 | – 6,1 | – 4,7 | – 3,4 | puudub | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2006 | – 3,7 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 |
| KOM nov 2006 | – 3,7 | – 6,1 | – 2,9 | – 1,4 | puudub | puudub |
| LP sept 2006 | – 3,4 | – 6,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,8 | puudub |
| LP dets 2005
   (10) | – 3,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 0,7 | puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2006
   (5) | – 8,0 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 |
| KOM nov 2006 | – 8,1 | – 10,5 | – 7,4 | – 5,4 | puudub | puudub |
| LP sept 2006
   (5) | – 7,6 | – 10,5 | – 6,7 | – 3,9 | – 3,2 | puudub |
| LP dets 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKPst) | LP dets 2006
   (7) | – 8,0 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 |
| KOM nov 2006 (8) | – 8,5 | – 10,3 | – 6,5 | – 5,1 | puudub | puudub |
| LP sept 2006 | – 7,6 | – 9,7 | – 5,8 | – 3,6 | – 3,2 | puudub |
| LP dets 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2006 | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 |
| KOM nov 2006 | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | puudub | puudub |
| LP sept 2006 | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | puudub |
| LP dets 2005
   (10) | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | puudub | puudub |
| Allikas:

  Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Reaalne SKP

(muutus, %)

LP dets 2006

4,2

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

KOM nov 2006

4,2

4,0

2,4

2,7

puudub

puudub

LP sept 2006

4,1

4,1

2,2

2,6

4,1

puudub

LP dets 2005

4,2

4,3

4,1

4,1

puudub

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP dets 2006

3,6

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

KOM nov 2006

3,5

3,9

6,8

3,9

puudub

puudub

LP sept 2006

3,6

3,5

6,2

3,3

3,0

puudub

LP dets 2005

3,5

2,1

3,0

2,4

puudub

puudub

SKP lõhe

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2006
   (5)

0,5

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

KOM nov 2006 (9)

0,6

1,0

0,1

– 0,5

puudub

puudub

LP sept 2006
   (5)

0,3

0,8

– 0,3

– 0,9

0,0

puudub

LP dets 2005
   (5)

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2006

– 7,8

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

KOM nov 2006

– 7,8

– 10,1

– 7,4

– 5,6

puudub

puudub

LP sept 2006

– 7,5

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

puudub

LP dets 2005
   (10)

– 7,4

– 6,1

– 4,7

– 3,4

puudub

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2006

– 3,7

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

KOM nov 2006

– 3,7

– 6,1

– 2,9

– 1,4

puudub

puudub

LP sept 2006

– 3,4

– 6,3

– 2,4

– 0,2

0,8

puudub

LP dets 2005
   (10)

– 3,8

– 2,9

– 1,7

– 0,7

puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2006
   (5)

– 8,0

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

KOM nov 2006

– 8,1

– 10,5

– 7,4

– 5,4

puudub

puudub

LP sept 2006
   (5)

– 7,6

– 10,5

– 6,7

– 3,9

– 3,2

puudub

LP dets 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKPst)

LP dets 2006
   (7)

– 8,0

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3,0

– 2,9

KOM nov 2006 (8)

– 8,5

– 10,3

– 6,5

– 5,1

puudub

puudub

LP sept 2006

– 7,6

– 9,7

– 5,8

– 3,6

– 3,2

puudub

LP dets 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2006

61,7

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

KOM nov 2006

61,7

67,6

70,9

72,7

puudub

puudub

LP sept 2006

62,3

68,5

71,3

72,3

70,4

puudub

LP dets 2005
   (10)

61,5

63,0

63,2

62,3

puudub

puudub

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Oma arvamuses 2005. aasta detsembris esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta leidis nõukogu, et kavandatud kulude vähendamist 7,5 % ulatuses SKPst ei toetatud konkreetsete meetmetega. Seetõttu kutsus nõukogu Ungarit üles esitama hiljemalt 1. septembriks 2006 ajakohastatud lähenemisprogrammi täpsustatud versiooni, milles on kindlaks määratud konkreetsed ja struktuurilised meetmed, mis on täielikult kooskõlas keskpika perioodi kohandamiskavaga. Kooskõlas nimetatud palvega esitas Ungari nõukogule ja komisjonile parandatud programmi 1. septembril 2006.

(3)  Puudujäägile 2009. aastaks seatud eesmärk 3,2 % SKPst ületaks endiselt asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Programmis eeldatakse, et nõukogu ja komisjon võtavad Ungari ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tühistamist kaaludes (kooskõlas nõukogu muudetud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikega 7, milles on sätestatud, et kui valitsussektori eelarve puudujääk “...on oluliselt ja jätkuvalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtusele lähedasele tasemele, ”peaksid nõukogu ja komisjon arvesse võtma pensionireformi järk-järgult vähenevat netokulu, mis hõlmab täielikult finantseeritud pensionisammast, võttes aluseks lineaarselt vähenevaid kulusid viis aastat kestva üleminekuperioodi jooksul ning arvestades tegevusjuhendi rakendussätteid) arvesse 20 % pensionireformist tulenevast iga-aastasest eelarvekulust (käesoleval aastal moodustab see eeldatavasti 0,3 % SKPst).

(4)  In particular, data are missing on government expenditure by function as well as on hours worked, the government's financial assets and financial debt; some data on the long-term sustainability of public finances are also not provided.

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(7)  Programmis esitatud ühekordsed ja ajutised meetmed (0,7 % SKPst aastal 2006 ja 1,0 % SKPst aastal 2007 ning 0,1 % SKPst aastal 2008; kõigi puhul puudujääk suureneb).

(8)  Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosis esitatud ühekordsed ja ajutised meetmed (0,4 % SKPst 2005. aastal, puudujääk väheneb; 0,3 % SKPst 2006. aastal; 0,9 % SKPst 2007. aastal ja 0,3 % SKPst 2008. aastal; kõigi puhul puudujääk suureneb).

(9)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % ja 3,2 % vastavalt aastatel 2005–2008.

(10)  Võrreldavuse huvides kohandati 2005. aasta detsembris esitatud lähenemisprogrammi eelarvenäitajaid, et kaasata pensionireformiga seotud kulud.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/28

---

Menetluse algatamine

(Toimik nr COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/08)

19. märtsil 2007 otsustas komisjon algatada menetlus ülalnimetatud juhtumi kohta kuna leiab, et teatatud koondumine äratab tõsiseid kahtlusi ühisturuga kokkusobivuse osas. Menetluse algatamine avab teise faasi teatatud koondumise uurimisest. Otsus põhineb nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 6(1)(c).

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Et märkusi oleks võimalik menetluses täielikult arvesse võtta, peavad märkused jõudma komisjoni mitte hiljem kui 15 päeva pärast selle teatise avaldamist. Märkusi võib saata komisjoni faksi teel ((32-2) 296 4301 või 296 72 44) või posti teel, märkega “Toimik nr COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France”, järgmisele aadressile:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/29

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2007/C 71/09)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 4/04 (ex N 13/04) |
| Liikmesriik | Saksamaa Liitvabariik |
| Piirkond | Schleswig-Holstein |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99 |
| Õiguslik alus | Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein |
| Abi liik | Abikava |
| Eesmärk | Investeeringud ja tehniline abi |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 956 100 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Muutuv |
| Kestus | 2003-2006 |
| Majandussektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Landesregierung Schleswig-Holstein |
| Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus |
| D-24106 Kiel |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.12.2006

Abi nr

NN 4/04 (ex N 13/04)

Liikmesriik

Saksamaa Liitvabariik

Piirkond

Schleswig-Holstein

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99

Õiguslik alus

Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein

Abi liik

Abikava

Eesmärk

Investeeringud ja tehniline abi

Abi vorm

Toetus

Eelarve

956 100 EUR

Abi suurim osatähtsus

Muutuv

Kestus

2003-2006

Majandussektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Landesregierung Schleswig-Holstein

Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus

D-24106 Kiel

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 44/06 |
| Liikmesriik | Saksamaa Liitvabariik |
| Piirkond | Schleswig-Holstein |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | BVD-Beihilfe Richtlinien |
| Õiguslik alus | — | Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.12.2006

Abi nr

NN 44/06

Liikmesriik

Saksamaa Liitvabariik

Piirkond

Schleswig-Holstein

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

BVD-Beihilfe Richtlinien

Õiguslik alus

—

Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005

| — | BVD-Beihilfe Richtlinie |
| --- | --- |

—

BVD-Beihilfe Richtlinie

Abi liik

Abikava

Eesmärk

Veiste viirusdiarröa (BVD) vältimine

Abi vorm

Toetus

Eelarve

1 175 000 EUR aastas

Abi suurim osatähtsus

Maksimaalselt 50 % abikõlblikest kuludest ja maksimaalselt 100 % kõrvaldatud looma kohta

Kestus

2 aastat

Majandussektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

| Ministerium für Landwirtschaft |
| --- |
| Mercatorstr. 3 |
| D-24106 Kiel |

Ministerium für Landwirtschaft

Mercatorstr. 3

D-24106 Kiel

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.12.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 47/06 (ex N 445/06) |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Inglismaa |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England) |
| Õiguslik alus | The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Riskijuhtimine: loomahaigused |
| Abi vorm | Toetus |
| Eelarve | 102 miljonit GBP (147 miljonit EUR) |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 1.2.2006-31.1.2012 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra) |
| TB Division: Policy and Compensation Branch |
| 1A, Page Street |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.12.2006

Abi nr

NN 47/06 (ex N 445/06)

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Inglismaa

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England)

Õiguslik alus

The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Riskijuhtimine: loomahaigused

Abi vorm

Toetus

Eelarve

102 miljonit GBP (147 miljonit EUR)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.2.2006-31.1.2012

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra)

TB Division: Policy and Compensation Branch

1A, Page Street

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 60/06 ex N 569/06 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie
  OPEK |
| Õiguslik alus | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Meetme liik | Vabastus aktsiisimaksust |
| Eesmärk | Vabastus aktsiisimaksust kütuse puhul, OPEKi puhta taimeõli tootmisega seotud lisakulude hüvitamiseks. Süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine Madalmaades |
| Abi vorm | Hüvitis, abi puhta taimeõli toomisega seotud lisakulude hüvitamiseks |
| Eelarve | 1 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Täiendavate tootmiskulude hüvitamine |
| Kestus | 16.7.2002-31.12.2010 |
| Majandusharud | Põllumajandus — energia tootmine |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.2.2007

Abi nr

NN 60/06 ex N 569/06

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie

OPEK

Õiguslik alus

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Meetme liik

Vabastus aktsiisimaksust

Eesmärk

Vabastus aktsiisimaksust kütuse puhul, OPEKi puhta taimeõli tootmisega seotud lisakulude hüvitamiseks. Süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine Madalmaades

Abi vorm

Hüvitis, abi puhta taimeõli toomisega seotud lisakulude hüvitamiseks

Eelarve

1 000 000 EUR

Abi osatähtsus

Täiendavate tootmiskulude hüvitamine

Kestus

16.7.2002-31.12.2010

Majandusharud

Põllumajandus — energia tootmine

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Muu teave

Aktsiisimaksust vabastamine on heaks kiidetud kolme äriühingu puhul, OPEK kuulub nende hulka

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 61/06 ex N 570/06 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie
  Solaroilsystems |
| Õiguslik alus | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Meetme liik | Vabastus aktsiisimaksust |
| Eesmärk | Vabastus aktsiisimaksust kütuse puhul, Solaroilsystems'i puhta taimeõli tootmisega seotud lisakulude hüvitamiseks Süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine Madalmaades |
| Abi vorm | Hüvitis, abi puhta taimeõli toomisega seotud lisakulude hüvitamiseks |
| Eelarve | 6 800 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Täiendavate tootmiskulude hüvitamine |
| Kestus | 25.6.2003-31.12.2010 |
| Majandusharud | Põllumajandus — energia tootmine |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.2.2007

Abi nr

NN 61/06 ex N 570/06

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie

Solaroilsystems

Õiguslik alus

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Meetme liik

Vabastus aktsiisimaksust

Eesmärk

Vabastus aktsiisimaksust kütuse puhul, Solaroilsystems'i puhta taimeõli tootmisega seotud lisakulude hüvitamiseks Süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine Madalmaades

Abi vorm

Hüvitis, abi puhta taimeõli toomisega seotud lisakulude hüvitamiseks

Eelarve

6 800 000 EUR

Abi osatähtsus

Täiendavate tootmiskulude hüvitamine

Kestus

25.6.2003-31.12.2010

Majandusharud

Põllumajandus — energia tootmine

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Muu teave

Aktsiisimaksust vabastamine on heaks kiidetud kolme äriühingu puhul, Solaroilsystems kuulub nende hulka

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/33

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/10)

1. veebruaril 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4441 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4441 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/33

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4544 — RANK/SIG)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/11)

15. märtsil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4544 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4544 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/34

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/12)

15. märtsil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4560 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4560 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

III Ettevalmistavad aktid

Liikmesriikide algatused

Nõukogu

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/35

---

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega

(2007/C 71/13)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkti a, artiklit 32 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Soome Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia ja Rootsi Kuningriigi algatusel,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Nõukogu omistab olulist tähtsust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisele, mis on liiduks ühinenud riikide elanike jaoks äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Nõukogu omistab olulist tähtsust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisele, mis on liiduks ühinenud riikide elanike jaoks äärmiselt oluline.

| (2) | Euroopa Liit on seadnud enesele eesmärgiks tagada kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal kõrgetasemeline turvalisus, töötades liikmesriikide hulgas välja ühised menetlused politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liit on seadnud enesele eesmärgiks tagada kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal kõrgetasemeline turvalisus, töötades liikmesriikide hulgas välja ühised menetlused politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.

| (3) | 1999. aasta oktoobris Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes kinnitati, et õigusrikkumiste avastamiseks ja uurimiseks on vajalik parem teabevahetus liikmesriikide pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(3)

1999. aasta oktoobris Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustes kinnitati, et õigusrikkumiste avastamiseks ja uurimiseks on vajalik parem teabevahetus liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

| (4) | 2004. aasta novembris heaks kiidetud Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus väljendas Euroopa Ülemkogu veendumust, et vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamiseks on vaja uudset lähenemist piiriülesele õiguskaitsealase teabe vahetusele. |
| --- | --- |

(4)

2004. aasta novembris heaks kiidetud Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus väljendas Euroopa Ülemkogu veendumust, et vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamiseks on vaja uudset lähenemist piiriülesele õiguskaitsealase teabe vahetusele.

| (5) | Sellest tulenevalt nentis Euroopa Ülemkogu, et sellise teabe vahetus peaks vastama kättesaadavuse põhimõtte suhtes kohaldatavatele tingimustele. See tähendab, et oma kohustuste täitmiseks teavet vajav liikmesriigi õiguskaitsetöötaja võib seda saada mõnest teisest liikmesriigist ja et seda teavet omav liikmesriigi õiguskaitseasutus esitab selle nimetatud eesmärgil, võttes arvesse selles liikmesriigis käimasolevate uurimiste vajadusi. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt nentis Euroopa Ülemkogu, et sellise teabe vahetus peaks vastama kättesaadavuse põhimõtte suhtes kohaldatavatele tingimustele. See tähendab, et oma kohustuste täitmiseks teavet vajav liikmesriigi õiguskaitsetöötaja võib seda saada mõnest teisest liikmesriigist ja et seda teavet omav liikmesriigi õiguskaitseasutus esitab selle nimetatud eesmärgil, võttes arvesse selles liikmesriigis käimasolevate uurimiste vajadusi.

| (6) | Euroopa Ülemkogu seadis Haagi programmis selle eesmärgi saavutamise tähtajaks 1. jaanuari 2008. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu seadis Haagi programmis selle eesmärgi saavutamise tähtajaks 1. jaanuari 2008.

| (7) | 18. detsembri 2006. aasta raamotsuses 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (2) sätestatakse eeskirjad, mille alusel liikmesriikide õiguskaitseasutused saavad kiiresti ja tõhusalt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet, et viia läbi uurimist kriminaalasjades või kriminaalluure operatsioone. |
| --- | --- |

(7)

18. detsembri 2006. aasta raamotsuses 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (2) sätestatakse eeskirjad, mille alusel liikmesriikide õiguskaitseasutused saavad kiiresti ja tõhusalt vahetada olemasolevat teavet ja jälitusteavet, et viia läbi uurimist kriminaalasjades või kriminaalluure operatsioone.

| (8) | Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus märgitakse siiski, et uut tehnoloogiat peaks täies ulatuses ära kasutama ning et samuti tuleks võimaldada vastastikust juurdepääsu riiklikele andmebaasidele. Haagi programmis nähakse samuti ette, et uued tsentraliseeritud Euroopa andmebaasid tuleks luua ainult selliste uurimuste põhjal, mis on tõestanud oma lisandväärtust. |
| --- | --- |

(8)

Haagi programmis vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamise kohta Euroopa Liidus märgitakse siiski, et uut tehnoloogiat peaks täies ulatuses ära kasutama ning et samuti tuleks võimaldada vastastikust juurdepääsu riiklikele andmebaasidele. Haagi programmis nähakse samuti ette, et uued tsentraliseeritud Euroopa andmebaasid tuleks luua ainult selliste uurimuste põhjal, mis on tõestanud oma lisandväärtust.

| (9) | Tõhusal rahvusvahelisel koostööl on täpse teabe kiire ja tõhusa vahetamise võimaldamisel äärmiselt oluline roll. Eesmärk on kehtestada kord kiirete, tõhusate ja odavate andmevahetuse vahendite kasutuse edendamiseks. Andmete ühiseks kasutamiseks kohaldatakse kõnealuse korra suhtes vastutuse põhimõtet ja see kord peaks nõuetekohaselt tagama andmete õigsuse ning turbe nende edastamisel ja säilitamisel ning samuti sisaldama korda andmevahetuse salvestamiseks ja vahetatavate andmete kasutamise suhtes kohaldatavaid piiranguid. |
| --- | --- |

(9)

Tõhusal rahvusvahelisel koostööl on täpse teabe kiire ja tõhusa vahetamise võimaldamisel äärmiselt oluline roll. Eesmärk on kehtestada kord kiirete, tõhusate ja odavate andmevahetuse vahendite kasutuse edendamiseks. Andmete ühiseks kasutamiseks kohaldatakse kõnealuse korra suhtes vastutuse põhimõtet ja see kord peaks nõuetekohaselt tagama andmete õigsuse ning turbe nende edastamisel ja säilitamisel ning samuti sisaldama korda andmevahetuse salvestamiseks ja vahetatavate andmete kasutamise suhtes kohaldatavaid piiranguid.

| (10) | Kõnealuseid tingimusi täidab 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vaheline Prümi leping piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega. Selleks et kõik liikmesriigid saaksid täita Haagi programmi olulisi nõudeid ja saavutada selle ajalised eesmärgid, oleks Prümi lepingu olulisi osi vaja kohaldada kõigi liikmesriikide suhtes. Seetõttu peaksid käesoleva nõukogu otsuse aluseks olema Prümi lepingu peamised sätted. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealuseid tingimusi täidab 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vaheline Prümi leping piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega. Selleks et kõik liikmesriigid saaksid täita Haagi programmi olulisi nõudeid ja saavutada selle ajalised eesmärgid, oleks Prümi lepingu olulisi osi vaja kohaldada kõigi liikmesriikide suhtes. Seetõttu peaksid käesoleva nõukogu otsuse aluseks olema Prümi lepingu peamised sätted.

| (11) | Sellest tulenevalt peaks otsus sisaldama sätteid, mille eesmärgiks on parandada teabevahetust selliselt, et liikmesriigid annavad üksteisele õiguse juurdepääsuks automatiseeritud DNA registritele, sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidele ning sõidukite registreerimisandmetele. Riiklikes DNA registrites ja sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides sisalduvate andmete puhul peaks kokkulangevuse või selle puudumise tuvastamisel põhinev süsteem võimaldama otsingut sooritaval liikmesriigil taotleda registrit haldavalt liikmesriigilt konkreetseid asjaomaseid isikuandmeid ning vajadusel täiendavat teavet vastastikuse abi andmise menetluse kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Sellest tulenevalt peaks otsus sisaldama sätteid, mille eesmärgiks on parandada teabevahetust selliselt, et liikmesriigid annavad üksteisele õiguse juurdepääsuks automatiseeritud DNA registritele, sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidele ning sõidukite registreerimisandmetele. Riiklikes DNA registrites ja sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides sisalduvate andmete puhul peaks kokkulangevuse või selle puudumise tuvastamisel põhinev süsteem võimaldama otsingut sooritaval liikmesriigil taotleda registrit haldavalt liikmesriigilt konkreetseid asjaomaseid isikuandmeid ning vajadusel täiendavat teavet vastastikuse abi andmise menetluse kaudu.

| (12) | See tõhustaks märkimisväärselt praegu rakendatavat korda, võimaldades liikmesriikidel teada saada, kas mõni teine liikmesriik omab talle vajalikku teavet ning kui omab, siis milline liikmesriik. |
| --- | --- |

(12)

See tõhustaks märkimisväärselt praegu rakendatavat korda, võimaldades liikmesriikidel teada saada, kas mõni teine liikmesriik omab talle vajalikku teavet ning kui omab, siis milline liikmesriik.

| (13) | Piiriülene andmete võrdlemine peaks andma kuritegevusega võitlemisele uue mõõtme. Andmete võrdlemisel saadud teave peaks võimaldama liikmesriikidel rakendada uusi uurimisalaseid lähenemisviise ning etendama seega liikmesriikide õiguskaitseasutuste abistamisel väga olulist osa. |
| --- | --- |

(13)

Piiriülene andmete võrdlemine peaks andma kuritegevusega võitlemisele uue mõõtme. Andmete võrdlemisel saadud teave peaks võimaldama liikmesriikidel rakendada uusi uurimisalaseid lähenemisviise ning etendama seega liikmesriikide õiguskaitseasutuste abistamisel väga olulist osa.

| (14) | Eeskirjad peaksid põhinema liikmesriikide riiklike andmebaaside võrguks ühendamisel ning kujutama seega endast lihtsat ning tõhusat lähenemisviisi võitluses piiriülese kuritegevusega. |
| --- | --- |

(14)

Eeskirjad peaksid põhinema liikmesriikide riiklike andmebaaside võrguks ühendamisel ning kujutama seega endast lihtsat ning tõhusat lähenemisviisi võitluses piiriülese kuritegevusega.

| (15) | Teatavaid tingimusi kohaldades peaksid liikmesriigid saama edastada isikuandmeid ja isikustamata andmeid, et parandada piiriülese mõõtmega suursündmustega seonduvat teabevahetust. |
| --- | --- |

(15)

Teatavaid tingimusi kohaldades peaksid liikmesriigid saama edastada isikuandmeid ja isikustamata andmeid, et parandada piiriülese mõõtmega suursündmustega seonduvat teabevahetust.

| (16) | Kuna rahvusvahelist koostööd ja eelkõige piiriülese kuritegevusega võitlemisele suunatud rahvusvahelist koostööd tuleks veelgi parandada, peaks käesolev otsus võimaldama lisaks teabevahetuse parandamisele muu hulgas tihedamat politseiasutuste vahelist koostööd, näiteks ühiste julgeolekuoperatsioonide kaudu (näiteks ühispatrullid) ning piiriülese sekkumise kaudu otsese surma või vigastuste ohu korral. |
| --- | --- |

(16)

Kuna rahvusvahelist koostööd ja eelkõige piiriülese kuritegevusega võitlemisele suunatud rahvusvahelist koostööd tuleks veelgi parandada, peaks käesolev otsus võimaldama lisaks teabevahetuse parandamisele muu hulgas tihedamat politseiasutuste vahelist koostööd, näiteks ühiste julgeolekuoperatsioonide kaudu (näiteks ühispatrullid) ning piiriülese sekkumise kaudu otsese surma või vigastuste ohu korral.

| (17) | Tihedam politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö peab käima käsikäes põhiõiguste austamisega, eelkõige õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. See tuleks tagada käesolevas otsuses sätestatud tervikliku andmekaitse erikorraga, mis tuleks välja töötada otsuse reguleerimisalasse kuuluva andmevahetuse eripärast lähtudes. Otsuses sisalduvate andmekaitset käsitlevate erisätete puhul tuleks eelkõige arvesse võtta piiriülest on-line juurdepääsu andmebaasidele. Kuna on-line juurdepääsu puhul ei ole registrit haldaval liikmesriigil võimalik läbi viia mis tahes eelnevat kontrolli, peaks käesolev otsus tagama järelkontrolli toimumise. |
| --- | --- |

(17)

Tihedam politseikoostöö ja kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö peab käima käsikäes põhiõiguste austamisega, eelkõige õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. See tuleks tagada käesolevas otsuses sätestatud tervikliku andmekaitse erikorraga, mis tuleks välja töötada otsuse reguleerimisalasse kuuluva andmevahetuse eripärast lähtudes. Otsuses sisalduvate andmekaitset käsitlevate erisätete puhul tuleks eelkõige arvesse võtta piiriülest on-line juurdepääsu andmebaasidele. Kuna on-line juurdepääsu puhul ei ole registrit haldaval liikmesriigil võimalik läbi viia mis tahes eelnevat kontrolli, peaks käesolev otsus tagama järelkontrolli toimumise.

| (18) | Olles teadlik sellest, et käesoleval nõukogu otsusel on suur tähtsus üksikisikute õiguste kaitsmise seisukohast ning sellest, et isikuandmete edastamine teisele liikmesriigile nõuab andmeid saava liikmesriigi piisavat andmekaitse taset, peaksid liikmesriigid kandma hoolt kõigi otsuses sisalduvate andmekaitse eeskirjade tõhusa rakendamise eest. |
| --- | --- |

(18)

Olles teadlik sellest, et käesoleval nõukogu otsusel on suur tähtsus üksikisikute õiguste kaitsmise seisukohast ning sellest, et isikuandmete edastamine teisele liikmesriigile nõuab andmeid saava liikmesriigi piisavat andmekaitse taset, peaksid liikmesriigid kandma hoolt kõigi otsuses sisalduvate andmekaitse eeskirjade tõhusa rakendamise eest.

| (19) | Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt andmevahetuse parandamist Euroopa Liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada kuritegevusega võitlemise ning julgeolekuküsimuste piiriülese iseloomu tõttu ja liikmesriigid on sunnitud nendes küsimustes üksteise abile lootma ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, millele osutatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2. EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt andmevahetuse parandamist Euroopa Liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada kuritegevusega võitlemise ning julgeolekuküsimuste piiriülese iseloomu tõttu ja liikmesriigid on sunnitud nendes küsimustes üksteise abile lootma ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega, millele osutatakse Euroopa Liidu lepingu artiklis 2. EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (20) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetest, |
| --- | --- |

(20)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtetest,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

1. PEATÜKK

ÜLDOSA

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

Käesoleva otsuse abil kavatsevad liikmesriigid tõhustada piiriülest koostööd Euroopa Liidu lepingu VI jaotisega hõlmatud küsimustes, eelkõige teabevahetust kuritegude ennetamise ja uurimise eest vastutavate asutuste vahel. Sel eesmärgil sisaldab käesolev otsus eeskirju järgmistes valdkondades:

| a) | sätted DNA profiilide, sõrmejälgede andmete ja teatavate riiklike sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud edastamise tingimuste ja korra kohta (2. peatükk); |
| --- | --- |

a)

sätted DNA profiilide, sõrmejälgede andmete ja teatavate riiklike sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud edastamise tingimuste ja korra kohta (2. peatükk);

| b) | sätted andmete edastamise tingimuste kohta seoses piiriülese mõõtmega suursündmustega (3. peatükk); |
| --- | --- |

b)

sätted andmete edastamise tingimuste kohta seoses piiriülese mõõtmega suursündmustega (3. peatükk);

| c) | sätted teabe edastamise tingimuste kohta terroriaktide vältimiseks (4.peatükk); |
| --- | --- |

c)

sätted teabe edastamise tingimuste kohta terroriaktide vältimiseks (4.peatükk);

| d) | sätted mitmesuguste meetmete kaudu toimuva piiriülese politseikoostöö tingimuste ja korra kohta (5. peatükk). |
| --- | --- |

d)

sätted mitmesuguste meetmete kaudu toimuva piiriülese politseikoostöö tingimuste ja korra kohta (5. peatükk).

2. PEATÜKK

ON-LINE JUURDEPÄÄS JA JÄRELMEETMETENA ESITATAVAD TAOTLUSED

1. OSA

DNA profiilid

Artikkel 2

Riiklike DNA registrite loomine

1.   Liikmesriigid loovad kuritegude uurimise eesmärgil riiklikud DNA registrid ja haldavad neid. Käesoleva otsuse alusel nendes registrites sisalduvate andmete töötlemine toimub vastavalt käesolevale otsusele kooskõlas andmete töötlemise suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega.

2.   Käesoleva otsuse rakendamiseks tagavad liikmesriigid viiteandmete kättesaadavuse lõike 1 esimeses lauses osutatud riiklikest DNA registritest. Viiteandmed sisaldavad ainult DNA profiile, mis on saadud DNA mittekodeerivast osast, ja viitenumbrit. Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti. Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga (“identifitseerimatud DNA profiilid”), on sellisena tähistatud.

3.   Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile artikli 33 kohaselt riiklikud DNA registrid, mille suhtes kohaldatakse artikleid 2 kuni 6, ning artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused.

Artikkel 3

DNA profiilide automatiseeritud otsing

1.   Kuritegude uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid artiklis 6 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu oma DNA registrite viiteandmetele koos õigusega sooritada DNA profiile võrreldes automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2.   Kui automatiseeritud otsing näitab, et esitatud DNA profiil langeb kokku DNA profiiliga andmeid saava liikmesriigi registris, milles otsingut sooritati, saab andmeid saava liikmesriigi riiklik kontaktpunkt automaatse teatise viiteandmete kohta, millega kokkulangevus leiti. Kui kokkulangevust ei leitud, esitatakse selle kohta automaatne teatis.

Artikkel 4

DNA profiilide automatiseeritud võrdlus

1.   Kuritegude uurimise eesmärgil võrdlevad liikmesriigid vastastikusel nõusolekul enda riiklike kontaktpunktide kaudu oma identifitseerimatuid DNA profiile kõigi DNA profiilidega, mis on saadud teiste riiklike DNA registrite viiteandmetest. Profiilid edastatakse ja neid võrreldakse automatiseeritult. Identifitseerimatud DNA profiilid edastatakse võrdlemiseks ainult juhul, kui see on andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega ette nähtud.

2.   Kui liikmesriik leiab lõikes 1 osutatud võrdlemise tulemusel, et edastatud DNA profiilid langevad kokku mõne profiiliga DNA registris, edastab ta viivitamata teise liikmesriigi riiklikule kontaktpunktile viiteandmed, millega kokkulangevus leiti.

Artikkel 5

Täiendavate isikuandmete ja muu teabe esitamine

Kui artiklites 3 ja 4 osutatud menetluste käigus ilmneb DNA profiilide kokkulangevus, lähtutakse olemasolevate isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikust õigusest, sealhulgas õigusabi eeskirjadest.

Artikkel 6

Riiklik kontaktpunkt ja rakendusmeetmed

1.   Artiklite 3 ja 4 kohaseks andmete esitamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

2.   Artiklites 3 ja 4 sätestatud menetluste tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega.

Artikkel 7

Rakulise materjali kogumine ja DNA profiilide edastamine

Kui käimasolevas uurimises või kriminaalmenetluses ei ole taotluse saanud liikmesriigi territooriumil viibiva konkreetse isiku DNA profiil kättesaadav, osutab taotluse saanud liikmesriik õigusabi, võttes sellelt isikult rakulise materjali ja seda analüüsides ning edastades saadud DNA profiili, kui:

| a) | andmeid taotlev liikmesriik nimetab eesmärgi, milleks seda vajatakse; |
| --- | --- |

a)

andmeid taotlev liikmesriik nimetab eesmärgi, milleks seda vajatakse;

| b) | andmeid taotlev liikmesriik esitab selle liikmesriigi õiguse kohaselt nõutava pädeva asutuse väljastatud loa või tõendi uurimise kohta ning loal või tõendil on näidatud, et tingimused rakulise materjali võtmiseks ja analüüsimiseks oleksid täidetud, kui asjaomane isik viibiks andmeid taotleva liikmesriigi territooriumil; ja |
| --- | --- |

b)

andmeid taotlev liikmesriik esitab selle liikmesriigi õiguse kohaselt nõutava pädeva asutuse väljastatud loa või tõendi uurimise kohta ning loal või tõendil on näidatud, et tingimused rakulise materjali võtmiseks ja analüüsimiseks oleksid täidetud, kui asjaomane isik viibiks andmeid taotleva liikmesriigi territooriumil; ja

| c) | taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt on täidetud tingimused rakulise materjali kogumiseks ja analüüsimiseks ning saadud DNA profiili edastamiseks. |
| --- | --- |

c)

taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt on täidetud tingimused rakulise materjali kogumiseks ja analüüsimiseks ning saadud DNA profiili edastamiseks.

2. OSA

Sõrmejälgede andmed

Artikkel 8

Sõrmejälgede andmed

Käesoleva otsuse rakendamiseks tagavad liikmesriigid, et kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil loodud riikliku sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemi registris on saadaval viiteandmed. Viiteandmete hulka kuuluvad ainult sõrmejälgede andmed ja viitenumber. Viiteandmed ei sisalda andmeid, mille abil saab otseselt kindlaks teha andmesubjekti. Viiteandmed, mille puhul ei ole võimalik tuvastada seost ühegi üksikisikuga (“identifitseerimatud sõrmejälgede andmed”), on sellisena tähistatud.

Artikkel 9

Sõrmejälgede andmete automatiseeritud otsing

1.   Kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid artiklis 11 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu selleks otstarbeks loodud sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemides olevatele viiteandmetele ning õiguse sooritada sõrmejälgede andmeid võrreldes automatiseeritud otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtudel ja kooskõlas andmeid taotleva liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2.   Andmeid taotleva liikmesriigi riiklik kontaktpunkt teeb sõrmejälgede kindla kokkulangevuse registrit haldava liikmesriigi valduses olevate viiteandmetega kindlaks kindla kokkulangevuse tuvastamiseks vajalike automaatselt edastatud viiteandmete alusel.

Artikkel 10

Täiendavate isikuandmete ja muu teabe esitamine

Kui artiklis 9 osutatud menetluse käigus ilmneb sõrmejälgede andmete kokkulangevus, kohaldatakse olemasolevate isikuandmete ja muu viiteandmetega seotud teabe edastamise reguleerimisel taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikku õigust, sealhulgas õigusabi eeskirju.

Artikkel 11

Riiklik kontaktpunkt ja rakendusmeetmed

1.   Artikli 9 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

2.   Artiklis 9 sätestatud menetluse tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega.

3. OSA

Sõidukite registreerimisandmed

Artikkel 12

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing

1.   Kuritegude ennetamise ja uurimise eesmärgil ja muude otsingut sooritava liikmesriigi kohtute või riigiprokuratuuri jurisdiktsiooni alla kuuluvate õigusrikkumistega tegelemiseks ning samuti avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks võimaldavad liikmesriigid lõikes 2 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu järgmistele riiklikele sõidukite registreerimisandmetele koos õigusega sooritada üksikjuhtudel automatiseeritud otsingut:

| a) | omanike või kasutajatega seotud andmed; ja |
| --- | --- |

a)

omanike või kasutajatega seotud andmed; ja

| b) | sõidukitega seotud andmed. |
| --- | --- |

b)

sõidukitega seotud andmed.

Otsinguid võib sooritada ainult täieliku tehase tähise või täieliku registreerimisnumbri põhjal. Otsingu sooritamise õigust võib kasutada ainult kooskõlas otsingut sooritava liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2.   Lõike 1 kohaseks andmete edastamiseks määrab iga liikmesriik saabuvate taotlustega tegelemiseks riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust. Menetluse tehnilised üksikasjad kehtestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega.

3. PEATÜKK

SUURSÜNDMUSED

Artikkel 13

Isikustamata andmete edastamine

Kuritegude ennetamiseks ning avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks piiriülese mõõtmega suursündmuste, eelkõige spordiürituste ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste korral, edastavad liikmesriigid kooskõlas andmeid edastava liikmesriigi siseriikliku õigusega nii taotluse esitamisel kui ka enda algatusel üksteisele isikustamata andmeid, mis on sel eesmärgil vajalikud.

Artikkel 14

Isikuandmete edastamine

1.   Kuritegude ennetamiseks ning avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks piiriülese mõõtmega suursündmuste, eelkõige spordiürituste ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste korral, edastavad liikmesriigid nii taotluse saamisel kui ka enda algatusel üksteisele isikuandmeid, kui lõplikud süüdimõistvad kohtuotsused või muud ajaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid sooritavad sündmuse ajal kuritegusid või ohustavad avalikku korda või julgeolekut; isikuandmeid esitatakse sellises ulatuses, nagu selliseid andmeid on andmeid edastava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt lubatud edastada.

2.   Isikuandmeid võib töödelda ainult lõikes 1 sätestatud eesmärkidel ning seoses konkreetse sündmusega, mille jaoks need edastati. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata, kui lõikes 1 osutatud eesmärgid on saavutatud või ei ole enam saavutatavad. Edastatud andmed kustutatakse igal juhul hiljemalt ühe aasta pärast.

Artikkel 15

Riiklik kontaktpunkt

Artiklite 13 ja 14 kohaseks andmete esitamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

4. PEATÜKK

MEETMED TERRORIAKTIDE ENNETAMISEKS

Artikkel 16

Teabe edastamine terroriaktide ennetamiseks

1.   Terroriaktide ennetamiseks võivad liikmesriigid üksikjuhtudel ja kooskõlas siseriikliku õigusega edastada isegi ilma vastava taotluseta lõikes 3 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele isikuandmeid ja lõikes 2 nimetatud andmeid, kui see on vajalik, kuna konkreetsed ajaolud annavad põhjust uskuda, et andmesubjektid panevad toime nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) (3) artiklites 1–3 osutatud õigusrikkumisi.

2.   Edastatavad andmed sisaldavad perekonnanime, eesnimesid, sünniaega ja -kohta ning nende asjaolude kirjeldust, mis annavad põhjust uskuda lõikes 1 osutatud sündmuste juhtumist.

3.   Iga liikmesriik määrab riikliku kontaktpunkti teabe vahetamiseks teiste liikmesriikide riiklike kontaktpunktidega. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse siseriiklikku õigust.

4.   Andmeid edastav liikmesriik võib vastavalt oma siseriiklikule õigusele seada andmeid saavale liikmesriigile selle teabe kasutamisega seonduvaid tingimusi. Need tingimused on andmeid saavale liikmesriigile siduvad.

5. PEATÜKK

MUUD KOOSTÖÖVORMID

Artikkel 17

Ühisoperatsioonid

1.   Politseikoostöö tõhustamiseks võivad liikmesriikide määratud pädevad asutused avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks ning kuritegude ennetamiseks viia läbi ühispatrulle ja muid ühisoperatsioone, mille puhul liikmesriikide territooriumil toimuvates operatsioonides osalevad teiste liikmesriikide selleks määratud ametiisikud või muud ametnikud (“ametiisikud”).

2.   Iga liikmesriik võib asukohaliikmesriigina kooskõlas oma siseriikliku õigusega ning lähetava liikmesriigi nõusolekul anda ühisoperatsioonidesse kaasatud lähetavate liikmesriikide ametiisikutele õiguse teostada täidesaatvat võimu või lubada sellises ulatuses, nagu seda lubab asukohaliikmesriigi siseriiklik õigus, lähetavate liikmesriikide ametiisikutel teostada oma täidesaatvat võimu kooskõlas lähetava liikmesriigi õigusega. Seda täidesaatvat võimu võib teostada ainult asukohaliikmesriigi ametiisikute juhendamisel ning reeglina nende juuresolekul. Lähetavate liikmesriikide muude ametiisikute suhtes kohaldatakse asukohaliikmesriigi siseriiklikku õigust. Nende tegevuste eest vastutab asukohaliikmesriik.

3.   Ühisoperatsioonidesse kaasatud lähetavate liikmesriikide ametiisikud järgivad asukohaliikmesriigi pädeva asutuse antud juhiseid.

4.   Liikmesriigid esitavad artiklis 33 osutatud deklaratsiooni, milles nad määravad kindlaks koostöö praktilised aspektid.

Artikkel 18

Abi seoses massiürituste ja tõsiste õnnetustega

Liikmesriikide pädevad asutused osutavad üksteisele kooskõlas siseriikliku õigusega vastastikust abi seoses massiürituste ja sarnaste suursündmustega ning tõsiste õnnetustega, püüdes ennetada kuritegusid ning säilitada avalikku korda ja julgeolekut:

| a) | teavitades üksteist sellistest piiriülese mõjuga olukordadest võimalikult kiiresti ja vahetades mis tahes asjakohast teavet; |
| --- | --- |

a)

teavitades üksteist sellistest piiriülese mõjuga olukordadest võimalikult kiiresti ja vahetades mis tahes asjakohast teavet;

| b) | võttes ja kooskõlastades endi territooriumil piiriülese mõjuga olukordades vajalikud politseitöö alased meetmed; |
| --- | --- |

b)

võttes ja kooskõlastades endi territooriumil piiriülese mõjuga olukordades vajalikud politseitöö alased meetmed;

| c) | saates võimalusel kohapeale ametiisikuid, spetsialiste ja nõustajaid ning tarnides varustust selle liikmesriikigi taotluse alusel, kelle territooriumil selline olukord on tekkinud. |
| --- | --- |

c)

saates võimalusel kohapeale ametiisikuid, spetsialiste ja nõustajaid ning tarnides varustust selle liikmesriikigi taotluse alusel, kelle territooriumil selline olukord on tekkinud.

Artikkel 19

Relvade, laskemoona ja varustuse kasutamine

1.   Lähetavate liikmesriikide ametiisikud, kes on kaasatud ühisoperatsiooni teise liikmesriigi territooriumil, võivad seal kanda oma riigi vormiriietust. Nad võivad kanda kaasas selliseid relvi ning sellist laskemoona ja varustust, mis on lubatud lähetava liikmesriigi siseriikliku õigusega. Asukohaliikmesriik võib lähetava liikmesriigi ametiisikutel keelata teatavate relvade, laskemoona või varustuse kandmise.

2.   Liikmesriigid esitavad artiklis 33 osutatud deklaratsiooni, milles on toodud selliste relvade, ning selle laskemoona ja varustuse loetelu, mida võib kasutada ainult õigustatud enesekaitseks või teiste isikute kaitseks. Operatsiooni eest vastutav asukohaliikmesriigi ametiisik võib üksikjuhtudel ja kooskõlas siseriikliku õigusega anda loa kasutada relvi, laskemoona ja varustust ulatuslikumal eesmärgil, kui esimeses lauses sätestatud. Relvade, laskemoona ja varustuse kasutamist reguleeritakse asukohaliikmesriigi õigusega. Pädevad asutused teavitavad üksteist lubatavatest relvadest ning lubatavast laskemoonast ja varustusest ning nende kasutustingimustest.

3.   Kui liikmesriigi ametiisikud kasutavad käesoleva otsuse kohase tegevuse käigus teise liikmesriigi territooriumil sõidukeid, kohaldatakse nende suhtes samu liikluseeskirju nagu asukohaliikmesriigi ametiisikute suhtes, kaasa arvatud eeskirju eesõiguse ja mis tahes eriprivileegide kohta.

4.   Liikmesriigid esitavad artiklis 33 osutatud deklaratsiooni, milles nad sätestavad relvade, laskemoona ja varustuse kasutamise praktilised aspektid.

Artikkel 20

Kaitse ja abi

Liikmesriigid annavad piire ületavatele teiste liikmesriikide ametiisikutele nende ülesannete täitmisel sama kaitset ja abi nagu enda ametiisikutele.

Artikkel 21

Üldised tsiviilvastutuse eeskirjad

1.   Ühe liikmesriigi ametnike tegutsemise korral teises liikmesriigis, on nende liikmesriik vastutav ametnike tegevuse käigus tekitatud kahju eest selle liikmesriigi õiguse kohaselt, kelle territooriumil nad tegutsevad.

2.   Liikmesriik, kelle territooriumil lõikes 1 osutatud kahju on tekitatud, hüvitab sellise kahju kannatanutele tingimustel, mis kehtivad tema enda ametnike tekitatud kahju puhul.

3.   Liikmesriik, kelle ametnikud on tekitanud kahju teise liikmesriigi territooriumil viibivale isikule, hüvitab teisele liikmesriigile täielikult kõik summad, mida see on kannatanutele või nende esindajatele tasunud.

4.   Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguste kasutamist kolmandate isikute suhtes ning välja arvatud lõike 3 puhul, hoiduvad kõik liikmesriigid nõudmast, et teine liikmesriik hüvitaks lõikes 1 sätestatud juhtudel kantud kahju.

Artikkel 22

Kriminaalvastutus

Käesoleva otsuse alusel teise liikmesriigi territooriumil tegutsevaid ametiisikuid koheldakse seoses mis tahes nende poolt toime pandud või nende vastu suunatud kriminaalkuriteoga samal viisil nagu asukohaliikmesriigi ametiisikuid, kui muus asjaomastele liikmesriikidele siduvas kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 23

Töösuhe

Käesoleva otsuse alusel teise liikmesriigi territooriumil tegutsevate ametiisikute suhtes kohaldatakse nende enda liikmesriigis kohaldatavat tööõigust, eelkõige distsiplinaareeskirjade osas.

6. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED ANDMEKAITSE KOHTA

Artikkel 24

Mõisted ja kohaldamisala

1.   Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | isikuandmete töötlemine — isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, sorteerimine, väljavõtete tegemine, vaatamine, kasutamine, juurdepääsu võimaldamine andmetele edastamise teel, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine. Käesoleva otsuse tähenduses hõlmab töötlemine ka teatise saatmist selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte; |
| --- | --- |

a)

isikuandmete töötlemine — isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, sorteerimine, väljavõtete tegemine, vaatamine, kasutamine, juurdepääsu võimaldamine andmetele edastamise teel, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine. Käesoleva otsuse tähenduses hõlmab töötlemine ka teatise saatmist selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte;

| b) | automatiseeritud otsingumenetlus — otsene juurdepääs teise organi automatiseeritud registritele, mille puhul otsingule vastamine on täielikult automatiseeritud; |
| --- | --- |

b)

automatiseeritud otsingumenetlus — otsene juurdepääs teise organi automatiseeritud registritele, mille puhul otsingule vastamine on täielikult automatiseeritud;

| c) | viitamine — salvestatud isikuandmete markeerimine, piiramata nende edaspidist töötlemist; |
| --- | --- |

c)

viitamine — salvestatud isikuandmete markeerimine, piiramata nende edaspidist töötlemist;

| d) | sulgemine — salvestatud isikuandmete markeerimine eesmärgiga piirata nende edaspidist töötlemist. |
| --- | --- |

d)

sulgemine — salvestatud isikuandmete markeerimine eesmärgiga piirata nende edaspidist töötlemist.

2.   Alljärgnevaid sätteid kohaldatakse käesoleva otsuse kohaselt edastatud andmete suhtes, kui eespool toodud peatükkides ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 25

Andmekaitse tase

1.   Liikmesriigid tagavad otsuse kohaselt edastatavate või edastatud andmete töötlemise puhul siseriikliku õigusega sellise isikuandmete kaitse taseme, mis on vähemalt võrdne Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsioonist ja selle 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollist tuleneva tasemega, ning võtavad sealjuures arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitust liikmesriikidele nr R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, ka juhul, kui andmeid ei töödelda automatiseeritult.

2.   Otsuse kohane isikuandmete edastamine ei või toimuda enne, kui käesoleva peatüki sätted on rakendatud sellises edastamises osalevate liikmesriikide territooriumil kehtivas siseriiklikus õiguses. Nõukogu otsustab ühehäälselt, kas need tingimused on täidetud.

3.   Lõiget 2 ei kohaldata nende liikmesriikide suhtes, kus käesoleva otsuse kohane isikuandmete edastamine on juba alanud tulenevalt 27. mai 2005. aasta Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Austria Vabariigi vahelisest Prümi lepingust piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi-, piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastase võitlusega (“Prümi leping”).

Artikkel 26

Eesmärk

1.   Isikuandmete töötlemine andmeid saava liikmesriigi poolt on lubatud üksnes eesmärkidel, milleks andmed on otsuse kohaselt edastatud. Teabe kasutamine teistel eesmärkidel on lubatud ainult registrit haldava liikmesriigi eelneval loal ja üksnes andmeid saava liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt. Sellise loa võib anda tingimusel, et kõnealune muudel eesmärkidel töötlemine on lubatud registrit haldava liikmesriigi siseriikliku õigusega.

2.   Andmeid saavatel liikmesriikidel lubatakse artiklite 3, 4 ja 9 kohaselt edastatud andmeid töödelda üksnes selleks, et:

| a) | kindlaks teha, kas võrreldavad DNA profiilid või sõrmejälgede andmed omavahel kokku langevad; |
| --- | --- |

a)

kindlaks teha, kas võrreldavad DNA profiilid või sõrmejälgede andmed omavahel kokku langevad;

| b) | nende andmete omavahelise kokkulangevuse korral koostada ja esitada kooskõlas siseriikliku õigusega politsei- või õigusasutuse õigusabitaotlus; |
| --- | --- |

b)

nende andmete omavahelise kokkulangevuse korral koostada ja esitada kooskõlas siseriikliku õigusega politsei- või õigusasutuse õigusabitaotlus;

| c) | andmeid artikli 30 tähenduses salvestada. |
| --- | --- |

c)

andmeid artikli 30 tähenduses salvestada.

Registrit haldav liikmesriik võib talle edastatud andmeid töödelda kooskõlas artiklitega 2, 4 ja 9 üksnes juhul, kui see on vajalik võrdlemiseks, otsingutele automaatvastuste saamiseks või artikli 31 kohaseks salvestamiseks. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast andmete võrdlemist või otsingutele automaatvastuste saamist, kui ei ole vajalik edasine töötlemine esimese lõigu punktides 2 ja 3 nimetatud eesmärkidel.

3.   Registrit haldav liikmesriik võib kooskõlas artikliga 12 edastatud teavet kasutada üksnes juhul, kui see on vajalik otsingutele automaatvastuste andmiseks või artikli 30 kohaseks salvestamiseks. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast otsingutele automaatvastuste saamist, kui ei ole vajalik täiendav töötlemine artikli 30 kohaseks salvestamiseks. Andmeid saav liikmesriik võib vastusena saadud andmeid kasutada ainult sel eesmärgil, milleks otsing sooritati.

Artikkel 27

Pädevad asutused

Edastatud isikuandmeid võivad töödelda üksnes asutused, organid ja kohtud, mille kohustus on täita artiklis 26 osutatud eesmärkide saavutamisega seotud ülesandeid. Andmeid võib edastada teistele asutustele üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneval loal ja kooskõlas andmeid saava liikmesriigi õigusega.

Artikkel 28

Andmete õigsus, ajakohasus ja säilitusaeg

1.   Liikmesriigid tagavad isikuandmete õigsuse ja ajakohasuse. Kui andmesubjekt teatab või kui muul viisil ilmneb, et edastatud on ebaõigeid andmeid või andmeid, mida ei oleks pidanud edastama, teavitatakse sellest viivitamata andmeid saavat liikmesriiki või andmeid saavaid liikmesriike. Asjaomasel liikmesriigil või asjaomastel liikmesriikidel on kohustus kõnealused andmed parandada või kustutada. Lisaks parandatakse edastatud isikuandmed nende ebaõigsuse tuvastamise korral. Kui andmeid saaval organil on põhjust arvata, et edastatud andmed on ebaõiged või et need tuleks kustutada, teavitatakse sellest viivitamata andmeid edastavat organit.

2.   Andmed, mille õigsuse andmesubjekt vaidlustab ning mille õigsust või ebaõigsust ei saa kindlaks teha, varustatakse andmesubjekti taotlusel hoiatusmärkega kooskõlas liikmesriikide siseriikliku õigusega. Kui hoiatusmärge on lisatud, võib selle eemaldada kooskõlas liikmesriikide siseriikliku õigusega ja ainult andmesubjekti loal või pädeva kohtu või sõltumatu andmekaitseasutuse otsuse alusel.

3.   Edastatud isikuandmed, mida ei oleks pidanud edastama või saama, kustutatakse. Õiguspäraselt edastatud ja saadud andmed kustutatakse:

| a) | kui andmed ei ole vajalikud või ei ole enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati; kui isikuandmeid edastati, kuid neid ei soovitud, kontrollib andmeid saav organ viivitamatult, kas need on vajalikud eesmärgil, milleks need edastati; |
| --- | --- |

a)

kui andmed ei ole vajalikud või ei ole enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati; kui isikuandmeid edastati, kuid neid ei soovitud, kontrollib andmeid saav organ viivitamatult, kas need on vajalikud eesmärgil, milleks need edastati;

| b) | pärast andmeid edastava liikmesriigi siseriiklikus õiguses sätestatud maksimaalse andmete hoidmise aja lõppemist, kui andmeid edastav organ teavitas andmeid saavat organit andmete edastamisel nimetatud maksimumajavahemikest. |
| --- | --- |

b)

pärast andmeid edastava liikmesriigi siseriiklikus õiguses sätestatud maksimaalse andmete hoidmise aja lõppemist, kui andmeid edastav organ teavitas andmeid saavat organit andmete edastamisel nimetatud maksimumajavahemikest.

Kui on põhjust arvata, et kustutamine kahjustab andmesubjekti huve, suletakse andmed kustutamise asemel kooskõlas siseriikliku õigusega. Suletud andmeid võib edastada või kasutada üksnes eesmärgil, mille tõttu neid ei kustutatud.

Artikkel 29

Tehnilised ja korralduslikud meetmed andmekaitse ja andmeturbe tagamiseks

1.   Andmeid edastavad ja saavad organid astuvad samme, et tagada isikuandmete tõhus kaitse juhusliku või volituseta hävitamise, juhusliku kaotsimineku, volituseta või juhusliku muutmise või volituseta avalikustamise eest.

2.   Automatiseeritud otsingumenetluse tehnilise spetsifikatsiooni üksikasjad sätestatakse artiklis 34 osutatud rakendusmeetmetega, mis tagab, et:

| a) | andmekaitse ja andmeturbe, eelkõige andmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks võetakse uusimaid tehnilisi meetmeid; |
| --- | --- |

a)

andmekaitse ja andmeturbe, eelkõige andmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks võetakse uusimaid tehnilisi meetmeid;

| b) | üldiselt ligipääsetavate võrkude kasutamisel kasutavad pädevad asutused tunnustatud krüpteerimis- ja autoriseerimistoiminguid; ja |
| --- | --- |

b)

üldiselt ligipääsetavate võrkude kasutamisel kasutavad pädevad asutused tunnustatud krüpteerimis- ja autoriseerimistoiminguid; ja

| c) | otsingute lubatavust kooskõlas artikli 30 lõigetega 2, 4 ja 5 saab kontrollida. |
| --- | --- |

c)

otsingute lubatavust kooskõlas artikli 30 lõigetega 2, 4 ja 5 saab kontrollida.

Artikkel 30

Logimine ja salvestamine; automatiseeritud ja automatiseerimata andmeedastust käsitlevad erieeskirjad

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik automatiseerimata isikuandmete edastused ja kättesaamised registrit haldava organi ja andmeid saava organi poolt logitakse, et kontrollida andmeedastuse lubatavust. Logitakse järgmine teave:

| a) | andmeedastuse põhjus; |
| --- | --- |

a)

andmeedastuse põhjus;

| b) | edastatavad andmed; |
| --- | --- |

b)

edastatavad andmed;

| c) | andmeedastuse kuupäev; ja |
| --- | --- |

c)

andmeedastuse kuupäev; ja

| d) | andmeid saava organi ja registrit haldava organi nimi või viitenumber. |
| --- | --- |

d)

andmeid saava organi ja registrit haldava organi nimi või viitenumber.

2.   Artiklite 3, 9 ja 12 alusel teostatava andmete automatiseeritud otsingu puhul või automatiseeritud võrdluse puhul vastavalt artiklile 4 kohaldatakse järgmist:

| a) | Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi võivad teostada ainult riiklike kontaktpunktide erivolitustega ametnikud. Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi läbi viima volitatud ametnike nimekiri tehakse taotluse korral kättesaadavaks lõikes 5 osutatud järelevalveasutustele ja teistele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

a)

Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi võivad teostada ainult riiklike kontaktpunktide erivolitustega ametnikud. Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi läbi viima volitatud ametnike nimekiri tehakse taotluse korral kättesaadavaks lõikes 5 osutatud järelevalveasutustele ja teistele liikmesriikidele.

| b) | Liikmesriigid tagavad, et registrit haldav organ ning andmeid saav organ salvestavad kõik isikuandmete edastamised ja kättesaamised, kaasa arvatud teatise selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte. Salvestatakse järgmine teave:






  i) | edastatavad andmed; |
| --- | --- | --- |

b)

Liikmesriigid tagavad, et registrit haldav organ ning andmeid saav organ salvestavad kõik isikuandmete edastamised ja kättesaamised, kaasa arvatud teatise selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte. Salvestatakse järgmine teave:

i)

edastatavad andmed;

| ii) | andmeedastuse kuupäev ja täpne aeg; ja |
| --- | --- |

ii)

andmeedastuse kuupäev ja täpne aeg; ja

| iii) | andmeid saava organi ja registrit haldava organi nimi või viitenumber. |
| --- | --- |

iii)

andmeid saava organi ja registrit haldava organi nimi või viitenumber.

Andmeid saav organ salvestab samuti andmed otsingu või andmeedastuse põhjuste kohta ning otsingut teostanud ametniku ja otsinguks või andmeedastuseks korralduse andnud ametniku identifitseerimistunnuse.

3.   Andmed salvestanud organ edastab salvestatud andmed taotluse korral viivitamata asjaomase liikmesriigi pädevatele andmekaitseorganitele hiljemalt nelja nädala jooksul taotluse saamisest. Salvestatud andmeid võib kasutada üksnes järgmistel eesmärkidel:

| a) | andmekaitse järelevalve; |
| --- | --- |

a)

andmekaitse järelevalve;

| b) | andmeturbe tagamine. |
| --- | --- |

b)

andmeturbe tagamine.

4.   Salvestatud andmeid kaitstakse sobivate meetmete abil sobimatu kasutamise eest ja teiste väärkasutuse viiside eest ning neid hoitakse kaks aastat. Säilitusaja lõppemisel kustutatakse salvestatud andmed viivitamata.

5.   Isikuandmete edastamise või kättesaamise õiguspärasuse kontrollimise kohustus lasub asjaomaste liikmesriikide sõltumatutel andmekaitseasutustel. Igaüks võib taotleda, et kõnealused organid kontrolliksid nende isikut käsitleva teabe töötlemise õiguspärasust kooskõlas siseriikliku õigusega. Sõltumata sellistest taotlustest, kontrollivad need organid ning andmete salvestamise eest vastutavad organid pisteliselt andmeedastuse õiguspärasust asjaomaste registrite alusel.

Sõltumatud andmekaitseasutused hoiavad sellise pistelise kontrolli tulemusi inspekteerimiseks 18 kuud. Pärast nimetatud ajavahemikku kustutatakse need viivitamata. Teise liikmesriigi sõltumatu andmekaitseasutus võib paluda mis tahes andmekaitseorganil kasutada oma volitusi kooskõlas siseriikliku õigusega. Liikmesriikide sõltumatud andmekaitseasutused täidavad vastastikuse koostöö raames vajalikke inspekteerimisülesandeid, eelkõige vahetades asjakohast teavet.

Artikkel 31

Andmesubjektide õigused seoses teabe saamise ja kahju hüvitamisega

1.   Siseriikliku õiguse kohaselt esitatud andmesubjekti taotlusel edastatakse kooskõlas siseriikliku õigusega andmesubjektile isikut tõendava dokumendi esitamisel, põhjendamatute kulutusteta, üldiselt arusaadavatel tingimustel ja põhjendamatute viivitusteta teave selle kohta, milliseid tema isikut puudutavaid andmeid on töödeldud, nende andmete päritolu, kes on andmete saaja või andmete saajate rühmad ning millised on andmetöötluse sihtotstarve ja õiguslik alus. Lisaks on andmesubjektil õigus nõuda ebaõigete andmete parandamist ja ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist. Liikmesriigid tagavad samuti, et andmesubjekti andmekaitsega seotud õiguste rikkumise korral on tal võimalus esitada tõhusalt kaebus sõltumatule kohtule Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni artikli 6 lõike 1 tähenduses või sõltumatule järelevalveasutusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) artikli 28 tähenduses, ning et talle antakse võimalus nõuda kahjutasu või taotleda muud liiki õiguslikku hüvitist. Nimetatud õiguste kaitsmise menetlust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade suhtes ning andmetele juurdepääsu õiguse piirangute suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi asjaomaseid siseriikliku õiguse sätteid, kus andmesubjekt oma õigusi kaitseb.

2.   Kui liikmesriigi organ on edastanud käesoleva otsuse kohaselt isikuandmeid, ei saa edastatud andmete ebaõigsus olla teise liikmesriigi andmeid saavale organile põhjuseks, mille alusel siseriikliku õiguse kohaselt vältida vastutust kahjukannataja ees. Kui andmeid saavalt organilt nõutakse kahjutasu edastatud ebaõigete andmete kasutamise eest, hüvitab andmed edastanud organ andmeid saavale organile kahjutasuna makstud summad täies ulatuses.

Artikkel 32

Liikmesriikide taotletav teave

Andmeid saav liikmesriik teavitab andmeid edastavat liikmesriiki saadud andmete töötlemisest ning saadud tulemusest.

7. PEATÜKK

RAKENDUS- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 33

Deklaratsioonid

1.   Käesoleva otsuse rakendamiseks esitab iga liikmesriik nõukogu peasekretariaadile deklaratsiooni, kui ta edastab artikli 37 lõike 2 kohaselt nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusesse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused.

2.   Lõike 1 kohaselt esitatud deklaratsioone võib igal ajal muuta, esitades nõukogu peasekretariaadile deklaratsiooni. Nõukogu peasekretariaat edastab saadud deklaratsioonid liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 34

Rakendusmeetmed

Nõukogu võtab käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud liidu tasandil meetmed vastu vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõike 2 punkti c teises lauses sätestatud menetlusele.

Artikkel 35

Kulud

Iga liikmesriik kannab oma asutuste tegevuskulud, mis on seotud käesoleva otsuse rakendamisega. Erijuhtudel võivad asjaomased liikmesriigid kokku leppida teistsuguse korra.

Artikkel 36

Seos muude dokumentidega

1.   Liikmesriigid võivad jätkata käesoleva otsuse reguleerimisala käsitlevate ning selle vastuvõtmise kuupäeval kehtivate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, kui kõnealused lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva otsuse eesmärkide laiendamise või suurendamise. Asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse asjakohaseid sätteid, mitte Prümi lepingus sisalduvaid sätteid käesoleva otsuse reguleerimisala kohta. Kõiki Prümi lepingu artikleid ja artiklite osi, mille suhtes ei kohaldata Prümi lepingu asemel käesoleva otsuse sätteid, kohaldatakse jätkuvalt Prümi lepingu osalisriikide vahel.

2.   Liikmesriigid võivad pärast käesolev lepingu jõustumist sõlmida või jõustada selle reguleerimisala käsitlevaid kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kui nimetatud lepingud või kokkulepped näevad ette käesoleva otsuse eesmärkide laiendamise või suurendamise.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud lepingud ja kokkulepped ei mõjuta mingil moel suhteid selliste liikmesriikidega, kes ei ole nende osalised.

4.   Liikmesriigid teavitavad [... aasta] jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest nõukogu ja komisjoni kehtivatest lõikes 1 nimetatud lepingutest ja kokkulepetest, mille kohaldamist nad soovivad jätkata.

5.   Liikmesriigid teavitavad nõukogu ja komisjoni ka kõigist lõikes 2 nimetatus uutest lepingutest ja kokkulepetest kolme kuu jooksul alates nende allkirjastamisest või, kui tegemist on enne käesoleva otsuse vastuvõtmist allkirjastatud dokumentidega, kolme kuu jooksul alates nende jõustumisest.

6.   Käesolev otsus ei mõjuta mingil moel liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi kahepoolseid ja mitmepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid.

Artikkel 37

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed [... aasta] jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist.

2.   Liikmesriigid edastavad nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusesse üle käesolevast otsusest tulenevad kohustused. Seda tehes võib iga liikmesriik osutada, et ta kohaldab viivitamata käesolevat otsust oma suhetes nende liikmesriikidega, kes on samasuguse teatise esitanud.

3.   Sellest tulenevalt ning liikmesriikidele nende taotlusel kättesaadavaks tehtud muu teabe alusel esitab komisjon nõukogule [hiljemalt kolm aastat pärast otsuse jõustumist] aruande otsuse rakendamise kohta ning ettepanekud mis tahes edasiste arengute kohta.

Artikkel 38

Kohaldamine

Käesolev otsus jõustub [... päeval] pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ... arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 89.

2

(3)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

3

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

4

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/46

---

Euro vahetuskurss (1)

27. märts 2007

(2007/C 71/14)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3347 |
| JPY | Jaapani jeen | 157,91 |
| DKK | Taani kroon | 7,4504 |
| GBP | Inglise nael | 0,67900 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3182 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6211 |
| ISK | Islandi kroon | 88,28 |
| NOK | Norra kroon | 8,1270 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5805 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,986 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 247,56 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7097 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8705 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3618 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,591 |
| TRY | Türgi liir | 1,8538 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6490 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5429 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,4288 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8579 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0242 |
| KRW | Korea won | 1 255,62 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,6829 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,3218 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3765 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 173,13 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6054 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,079 |
| RUB | Vene rubla | 34,6960 |
| THB | Tai baht | 43,200 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3347

JPY

Jaapani jeen

157,91

DKK

Taani kroon

7,4504

GBP

Inglise nael

0,67900

SEK

Rootsi kroon

9,3182

CHF

Šveitsi frank

1,6211

ISK

Islandi kroon

88,28

NOK

Norra kroon

8,1270

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5805

CZK

Tšehhi kroon

27,986

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

247,56

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7097

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8705

RON

Rumeenia leu

3,3618

SKK

Slovakkia kroon

33,591

TRY

Türgi liir

1,8538

AUD

Austraalia dollar

1,6490

CAD

Kanada dollar

1,5429

HKD

Hong Kongi dollar

10,4288

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8579

SGD

Singapuri dollar

2,0242

KRW

Korea won

1 255,62

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,6829

CNY

Hiina jüaan

10,3218

HRK

Horvaatia kuna

7,3765

IDR

Indoneesia ruupia

12 173,13

MYR

Malaisia ringit

4,6054

PHP

Filipiini peeso

64,079

RUB

Vene rubla

34,6960

THB

Tai baht

43,200

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/47

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/15)

| Abi nr | XT 8/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Kärnten |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI) |
| Õiguslik alus | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 8,3 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7 |
| Rakendamise kuupäev | 18.1.2007 |
| Kestus | 30.6.2008 |
| Eesmärk | Üldkoolitus |
| Erikoolitus |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Abi nr

XT 8/07

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Kärnten

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI)

Õiguslik alus

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 8,3 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7

Rakendamise kuupäev

18.1.2007

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Üldkoolitus

Erikoolitus

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Abi nr | XT 9/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Kärnten |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung |
| Õiguslik alus | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 3,17 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7 |
| Rakendamise kuupäev | 18.1.2007 |
| Kestus | 30.6.2008 |
| Eesmärk | Üldkoolitus |
| Erikoolitus |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Abi nr

XT 9/07

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Kärnten

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung

Õiguslik alus

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 3,17 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7

Rakendamise kuupäev

18.1.2007

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Üldkoolitus

Erikoolitus

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Abi nr | XT 17/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Steiermark |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):






  — | Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) |

Abi nr

XT 17/07

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Steiermark

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):

—

Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU)

| — | Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken

| — | Aktionsprogramm Triality |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Triality

Õiguslik alus

Steiermärkisches Wirtschaftsförderungsgesetz LGBL. Nr. 14/2002 in der geltenden Fassung:

Allgemeine Rahmenrichtlinie für die Gewährung von Förderungen nach dem Steiermärkischen Wirtschaftsförderungsgesetz (Beschluss der Steiermärkischen Landesregierung vom 15.5.2000, GZ LBDWIP 13 Fo 7-00/46

Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06)

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 8 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7

Rakendamise kuupäev

31.1.2007

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Üldkoolitus, erikoolitus

Majandusharud

Põllumajandus, muu töötlev tööstus, kõik teenused, muud veoteenused, finantsteenused, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H. |
| --- |
| Nikolaiplatz 2 |
| A-8020 Graz |
| annemarie.goetschl@sfg.at |
| erich.steiner@sfg.at |
| (34-316) 70 93-114 bzw. DW 115 |

Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H.

Nikolaiplatz 2

A-8020 Graz

annemarie.goetschl@sfg.at

erich.steiner@sfg.at

(34-316) 70 93-114 bzw. DW 115

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/49

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/16)

| Abi nr | XS 4/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Terytorium całego kraju |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1) |
| Õiguslik alus | Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)
  Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 174,8 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 15.11.2006 |
| Kestus | 30.6.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości |
| ul. Pańska 81/83 |
| PL-00-834 Warszawa |

Abi nr

XS 4/07

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Terytorium całego kraju

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1)

Õiguslik alus

Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)

Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.)

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 174,8 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

15.11.2006

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości

ul. Pańska 81/83

PL-00-834 Warszawa

| Abi nr | XS 7/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Toscana |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali» |
| Õiguslik alus | Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004
  Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005
  Decreto n. 5273 del 27.10.2006 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 25 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.12.2006 |
| Kestus | 30.6.2007 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kogu töötlev tööstus, muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Toscana |
| Via di Novoli, 26 |
| I-50127 Firenze |

Abi nr

XS 7/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Toscana

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali»

Õiguslik alus

Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004

Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005

Decreto n. 5273 del 27.10.2006

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 25 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.12.2006

Kestus

30.6.2007

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kogu töötlev tööstus, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Toscana

Via di Novoli, 26

I-50127 Firenze

| Abi nr | XS 10/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Regione Liguria |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale |
| Õiguslik alus | Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,6 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 2.1.2007 |
| Kestus | 30.6.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Liguria |
| Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato |
| Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione |
| Via Fieschi 15 |
| I-16121 Genova |

Abi nr

XS 10/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Regione Liguria

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale

Õiguslik alus

Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,6 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

2.1.2007

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Liguria

Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato

Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione

Via Fieschi 15

I-16121 Genova

| Abi nr | XS 16/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | NUTS II Region Steiermark |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 |
| Õiguslik alus | Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 1,8 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.1.2007 |
| Kestus | 30.6.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung |
| Radetzkystraße 3 |
| A-8010 Graz |

Abi nr

XS 16/07

Liikmesriik

Austria

Piirkond

NUTS II Region Steiermark

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013

Õiguslik alus

Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2)

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 1,8 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.1.2007

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung

Radetzkystraße 3

A-8010 Graz

| Abi nr | XS 18/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Castilla y León |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal |
| Õiguslik alus | Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.
  Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012). |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,5 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 22.11.2006 |
| Kestus | 31.12.2007 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Muu töötlev tööstus (metsandus) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Consejería de Medio Ambiente |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

Abi nr

XS 18/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Castilla y León

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal

Õiguslik alus

Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.

Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012).

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,5 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

22.11.2006

Kestus

31.12.2007

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Muu töötlev tööstus (metsandus)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Consejería de Medio Ambiente

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| Abi nr | XS 20/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Regione Veneto |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329 |
| Õiguslik alus | Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 4 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikligi 5 ja 6 |
| Rakendamise kuupäev | 1.1.2007 |
| Kestus | 30.6.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Veneto |
| Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria |
| Corso del Popolo, 14 |
| I–30172 Venezia-Mestre |
| Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08 |
| e-mail: dir.industria@regione.veneto.it |

Abi nr

XS 20/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Regione Veneto

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329

Õiguslik alus

Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikligi 5 ja 6

Rakendamise kuupäev

1.1.2007

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Veneto

Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria

Corso del Popolo, 14

I–30172 Venezia-Mestre

Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08

e-mail: dir.industria@regione.veneto.it

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/53

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/17)

| Abi nr | XS 189/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | NUTSIII-Kode: 007, Bornholm |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Bornholms Erhvervsfond |
| Õiguslik alus | Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972
  Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,0398 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.1.2007 |
| Kestus | — |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bornholms Erhvervsfond |
| Ullasvej 15 |
| DK-3700 Rønne |
| (45) 56 95 73 00 |
| info@bect.dk |
| http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html |

Abi nr

XS 189/06

Liikmesriik

Taani

Piirkond

NUTSIII-Kode: 007, Bornholm

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Bornholms Erhvervsfond

Õiguslik alus

Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972

Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,0398 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.1.2007

Kestus

—

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bornholms Erhvervsfond

Ullasvej 15

DK-3700 Rønne

(45) 56 95 73 00

info@bect.dk

http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html

| Abi nr | XS 67/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | Česká republika |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE |
| Õiguslik alus | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 7,64 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.3.2007 |
| Kestus | 31.12.2007 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s. |
| Jeruzalémská 4 |
| CZ-110 00 Praha 1 |

Abi nr

XS 67/07

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

Česká republika

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE

Õiguslik alus

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 7,64 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.3.2007

Kestus

31.12.2007

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s.

Jeruzalémská 4

CZ-110 00 Praha 1

| Abi nr | XS 68/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | Česká republika |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN |
| Õiguslik alus | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,36 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 2.1.2007 |
| Kestus | 31.12.2007 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Abi nr

XS 68/07

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

Česká republika

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN

Õiguslik alus

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,36 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

2.1.2007

Kestus

31.12.2007

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Abi nr | XS 69/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | Česká republika |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE |
| Õiguslik alus | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,36 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 2.1.2007 |
| Kestus | 31.12.2007 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Abi nr

XS 69/07

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

Česká republika

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE

Õiguslik alus

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,36 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

2.1.2007

Kestus

31.12.2007

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Abi nr | XS 70/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | Česká republika |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací |
| Õiguslik alus | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,182 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 2.1.2007 |
| Kestus | 15.12.2007 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Abi nr

XS 70/07

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

Česká republika

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací

Õiguslik alus

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,182 miljonit EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

2.1.2007

Kestus

15.12.2007

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Abi nr | XS 80/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | Nyugat-Dunántúl |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja |
| Õiguslik alus | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,8 miljonit HUF; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 9.2.2007 |
| Kestus | 30.6.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata |
| Kossuth u. 17-19. |
| H-8900 Zalaegerszeg |

Abi nr

XS 80/07

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

Nyugat-Dunántúl

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja

Õiguslik alus

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,8 miljonit HUF; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

9.2.2007

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata

Kossuth u. 17-19.

H-8900 Zalaegerszeg

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/57

---

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

(2007/C 71/18)

Abi number: XA 101/06

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Provincie Limburg

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Stichting Administratiekantoor Aandelen KnowHouse.

Õiguslik alus: Algemene subsidieverordening 2004

Nadere subsidieregels ontwikkeling landelijk gebied

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: Ühekordne provintsi abi 191 000 EUR ulatuses. Ettemakse võib moodustada kuni 80 %. Lõppmakse tehakse hiljemalt 2007. aastal.

Abi ülemmäär: Kogukulud on hinnanguliselt 382 000 EUR. Toetuse summa on sellest 191 000 EUR. Kõnealune summa ei ületa kolmeks aastaks abisaaja kohta lubatud abi suurusega 100 000 EUR või 50 % abikõlblikest kuludest sõltuvalt sellest, milline summa on suurem. Nõustamisteenuste puhul on tasud selliste teenuste eest, mis ei kujuta endast korrapärast tegevust ega ole seotud selliste ettevõtte tavaliste tegevuskuludega, nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam. See on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 14 lõikega 1, lõike 2 punktiga c ja lõikega 3.

Seoses uue erandimäärusega põllumajanduses võib abi 100 % ulatuses anda kolmandate isikute osutatud nõustamisteenuste puhul, mis ei kujuta endast pidevat ega perioodilist tegevust ega ole seotud ettevõtte tavaliste tegevuskuludega. Kuna abi antakse tootjale subsideeritud teenustena ettevõtte KnowHouse B.V. kaudu, vastab see nõudele, et abi ei või anda otsemaksena tootjale.

Rakendamise kuupäev: Otsus abi andmise kohta saadetakse nelja nädala jooksul pärast ELilt käesoleva teatise vastuvõtuteatise saamist.

Kava või üksiktoetuse kestus: Novembrist 2006 kuni 1. detsembrini 2009 (arveldus toimub varem, kuid kavad võivad kesta kuni 1. detsembrini 2009).

Abi eesmärk: Abi on seotud oskusteabe jagamise ja innovatsiooniprotsessiks vajalike projektide arendamise toetamisega, lisaks ettevõtlusega seotud oskusteabe jagamine.

Kõnealuse abi sihtrühm on kõik põllumajandustootjad ja -organisatsioonid, kes osalevad innovatsiooniprojektis, mis avaldavad majanduslikku mõju Limburgi provintsile. Välistatud on kõik allprojektid, mis on suunatud tootmise suurendamisele. Artikli 14 lõike 2 punkti c kohaselt ei ole kõnealune nõustamine korrapärane ega ole seotud ettevõtte tavaliste tegevuskuludega.

Asjaomased majandusharud: Käesolevat määrust kohaldatakse põllumajandusliku esmatootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava läbipaistva abi suhtes.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Veebileht: www.limburg.nl

Abi number: XA 114/06

Liikmesriik: Poola

Piirkond: Województwo śląskie

Abikava või üksiktoetust saava ettevõtte nimetus: Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna w Raciborzu

Õiguslik alus: Ustawa dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz. 627, z późniejszymi zmianami) — art. 405, art. 406 pkt 7 i 9, art. 409

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse kogusumma: Abi antakse sooduslaenuna mitte rohkem kui 53 016 PLN. Laenusumma makstakse välja 15. detsembriks 2006. Laen makstakse tagasi ajavahemikul 2008. aasta jaanuarist 2013. aasta oktoobrini. Abi brutoväärtus (brutotoetusekvivalent) on 4 812,60 PLN.

Abi ülemmäär: Abi brutoosatähtsus on 6,35 %.

Rakendamise kuupäev: Pärast identifitseerimisnumbri ja teatise vormis kinnituse saamist, et Euroopa Komisjon on saanud käesoleva kokkuvõtliku teabe kõnealuse üksiktoetuse kohta.

Kava või üksiktoetuse kestus: Hinnanguline: november 2006 — oktoober 2013.

Abi eesmärk: Abi on ette nähtud Raciborzis asuva põllumajandusettevõtte Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna hoonete — sigala, töökoja ja büroo — küttesüsteemide kaasajastamiseks järgmiste ehitustööde tegemise teel:

Abi antakse Raciborzis asuva põllumajandusettevõtte Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna kütteseadmete ja keskküttesüsteemide kaasajastamiseks vastavalt määruse (EÜ) 1/2004 artiklile 4. Abikõlblikud on kütteseadmete ja keskküttesüsteemide tarinduseks ja kaasajastamiseks tehtud investeerimiskulud.

Asjaomane (asjaomased) sektor(id): Abi antakse teravilja- ja seakasvatusega tegelevale põllumajandusettevõttele.

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

Veebiaadress: www.wfosigw.katowice.pl

Muu teave: Abi kogusumma (abi brutoosatähtsus) on arvutatud vastavalt määratlusele, mis on sätestatud komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) artikli 2 lõikes 5. See on brutotoetusekvivalendi ja abikõlblike kulude protsendina väljendatud suhe.

Sooduslaenust tulenev brutotoetusekvivalent on arvutatud vastavalt Poola ministrite nõukogu 11. augusti 2004. aasta määrusele (eri viisil antava riigiabi väärtuse arvutusmeetodi kohta) (Poola ametlik väljaanne nr 194, punkt 1983). Abi brutoekvivalent on 4 812,60 PLN.

Abikõlblikud kulud: 75 738 PLN.

Abi kogusumma = 4 812,60/75 738 = 6,35 %.

Abi number: XA 5/07

Liikmesriik: Prantsusmaa

Piirkond: Département de la Vendée

Abikava nimetus: Keskkonnakaitsealane investeeringuabi põllumajandusettevõtetele (õlipressid).

Õiguslik alus:

| — | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 4 lõike 3 punkt b |
| --- | --- |

—

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1/2004 artikli 4 lõike 3 punkt b

| — | Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006 |
| --- | --- |

—

Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006

Kavas ettenähtud aastased kulutused: 45 000 EUR

Abi ülemmäär: 30 % summast ülemmääraga 15 000 EUR õlipressi kohta.

Rakendamise kuupäev: Kui Euroopa Komisjon on kättesaamist kinnitanud.

Abikava kestus: Viis aastat alates kuupäevast, mil Euroopa Komisjon on kättesaamist kinnitanud.

Abi eesmärk: Abi puhta taimeõli presside ostmiseks aastatel 2006 ja 2007 soodustaks diisliõli kasutamise asendamist nimetatud tootmises.

Abi on ette nähtud järgmistele toetusesaajatele:

põllumajandusettevõtjate ühendused,

põllumajandusmaterjali kasutajate kooperatiivid (Coopératives d'Utilisateurs de Matériels Agricoles — CUMA).

Eeltingimuseks on abisaajate majanduslik elujõulisus.

Ettenähtud toetuste summa määratakse esialgu kindlaks lähtuvalt taotluse esitamisel osutatud hinnangulisest kulutuse tasemest tööoperatsiooni kohta.

Tegelik abisumma määratakse kindlaks tasutud arvete esitamisel. Kohapealset üksikasjalikku kontrolli võivad teostada departemangu asutused.

Kui ostu tegelik kulu on madalam, kui alalisele komisjonile esitatud toimikus märgitud hinnanguline summa, vähendatakse abisummat vastavalt tegelikult kantud kulutustele. Vastupidisel juhul toetussummat ümber ei hinnata.

Abi saaja kohustub kasutama departemangu toetust alates vastava otsuse vastuvõtmisest ja vastavalt eesmärgile, milleks toetus on ette nähtud, ning edastama kolmeaastase ajavahemiku jooksul igal aastal õlipressi töö tehnilise ülevaate.

Toetuse andmise otsus peab olema vastu võetud enne tegevuse alustamist. Vastasel juhul toetuse taotlust vastu ei võeta.

Kui departemangu toetuse kohaldamine pole andnud tulemusi, tunnistab alaline komisjon toetuse automaatselt kehtetuks ning võib nõuda selle kohest tagasimaksmist, kui abi saaja ei esita nõutavaid põhjendusi. Peale selle võib departemang nõuda toetuse tagasimaksmist juhul, kui kulutuse iseloom ei vasta toetuse eraldamise nõuetele.

Toetuse eraldamise otsus kaotab kehtivuse, kui materjal ei ole ostetud kahe aasta jooksul alates otsuse vastuvõtmisest. Sel juhul tunnistatakse toetus automaatselt kehtetuks.

Samas võib erandjuhul ning üldnõukogu alalise komisjoni nõusolekul pikendada materjali ostmiseks ettenähtud ajavahemikku ühe aasta võrra, kui viivitus ei olene abi saajast ja pikendustaotlus koos vastavate põhjendustega esitatakse kaks kuud enne toetuse jõusoleku algse kestuse lõpukuupäeva.

Asjaomased majandusharud: Kõik mitmeotstarbelised ettevõtted järgmiste struktuuride piires:

põllumajandusettevõtjate ühendused,

põllumajandusmaterjali kasutajate kooperatiivid (Coopératives d'Utilisateurs de Matériels Agricoles — CUMA).

Vastutava ametiasutuse nimi ja aadress: Postiaadress

Conseil Général de la Vendée

Direction de l'Environnement et de l'Aménagement

Service Agriculture et Pêche

40, rue Maréchal Foch

F-85923 LA ROCHE SUR YON CEDEX 9

Veebileht: www.vendee.fr (departemangu üldine leht) või www.agricuture@vendee.fr

Käesoleva kava kirjelduse võib avaldada vaid siis, kui Euroopa Komisjon on registreerinud erandi näidisvormi.

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/60

---

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) (1)
   (2) artikli 13 lõikele 4

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/19)

KREEKA

Väljastatud lennutegevusload

A kategooria:   Lennutegevusload ilma määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piiranguta

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA | Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou |
| GR-16777 Hellinikon |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA

Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou

GR-16777 Hellinikon

reisijad, post, last

22.1.2007

B kategooria:   Lennutegevusload kaasa arvatud määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piirang

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| SWIFTAIR HELLAS AE | 5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17 |
| GR-19019 Spata |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

SWIFTAIR HELLAS AE

5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17

GR-19019 Spata

reisijad, post, last

29.1.2007

AUSTRIA

Väljastatud lennutegevusload

B kategooria:   Lennutegevusload kaasa arvatud määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piirang

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Naglergasse 11 |
| A-1010 Wien |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Naglergasse 11

A-1010 Wien

reisijad, post, last

28.2.2007

Kehtetuks tunnistatud lennutegevusload

B kategooria:   Lennutegevusload kaasa arvatud määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piirang

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Obere Donaustr. 37 |
| A-1020 Wien |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Obere Donaustr. 37

A-1020 Wien

reisijad, post, last

28.2.2007

---

(1)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1.

(2)  Otsused, millest teatati Euroopa Komisjonile enne 31.8.2005.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/61

---

Konkursikutse ettepanekute esitamiseks ümbersuunamise, katalüsaator-, meremagistraalide, liikluse vältimise ja ühise õppe meetmete kohta teise Marco Polo programmi raames (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.10.2006 määrus (EÜ) nr 1692/2007 (ELT L 328, 24.11.2006, lk 1))

(2007/C 71/20)

Käesolevaga esitab Euroopa Komisjon konkursikutse ettepanekute esitamiseks 2007. aasta valikumenetluseks teise Marco Polo programmi raames. Ettepanekute esitamise viimane tähtaeg on 4.6.2007.

Teave konkursikutse eeskirjade kohta ja juhised projektide esitamiseks on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/transport/marcopolo/guide_proposers/index_en.htm

Marco Polo programmi kasutajatoe poole võib pöörduda e-posti aadressil: tren-marco-polo@ec.europa.eu ning faksinumbril: (32-2) 296 37 65.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/62

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/21)

| 1. | 20. märtsil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ühendkuningriigi ettevõtja ED&F Man Group (“ED&F Man”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Madalmaade ettevõtja of NV Bromacom (“Bromacom”) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

20. märtsil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ühendkuningriigi ettevõtja ED&F Man Group (“ED&F Man”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Madalmaade ettevõtja of NV Bromacom (“Bromacom”) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ED&F Man: kauplemine kakao, suhkru, kohvi, bioenergiatoodete jm toorainega; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ED&F Man: kauplemine kakao, suhkru, kohvi, bioenergiatoodete jm toorainega;

| — | Bromacom: kauplemine kakaoga. |
| --- | --- |

—

Bromacom: kauplemine kakaoga.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/63

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/22)

| 1. | 19. märtsil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Owens Corning (“OC”) omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Compagnie de Saint Gobain klaaskiudtugevdusmaterjalide ja komposiitkanga alase tegevuse üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja Owens Corning-Vetrotex Reinforcements (“OCVR”) aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. märtsil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Ameerika Ühendriikide ettevõtja Owens Corning (“OC”) omandab kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Compagnie de Saint Gobain klaaskiudtugevdusmaterjalide ja komposiitkanga alase tegevuse üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja Owens Corning-Vetrotex Reinforcements (“OCVR”) aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Owens Corning: ehitusmaterjalide ja klaaskiudtugevdusmaterjalide tootmine ja müük; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Owens Corning: ehitusmaterjalide ja klaaskiudtugevdusmaterjalide tootmine ja müük;

| — | OCVR: klaaskiudtugevdusmaterjalide ja komposiitkanga tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

OCVR: klaaskiudtugevdusmaterjalide ja komposiitkanga tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 28.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 71/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 71/64

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 71/23)

| 1. | 16. märtsil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames kontserni Fiat kuuluv Itaalia ettevõtja Magneti Marelli Holding S.p.A. (“Magneti Marelli”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Luksemburgi ettevõtja Concordia Finance S.A. (“Concordia”) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

16. märtsil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames kontserni Fiat kuuluv Itaalia ettevõtja Magneti Marelli Holding S.p.A. (“Magneti Marelli”) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Luksemburgi ettevõtja Concordia Finance S.A. (“Concordia”) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Magneti Marelli: autotööstuses kasutatavate kõrgtehnoloogiliste osade ja süsteemide tootmine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Magneti Marelli: autotööstuses kasutatavate kõrgtehnoloogiliste osade ja süsteemide tootmine;

| — | Concordia: varuosade turustamine autoturu sõltumatu järelturu segmendis. |
| --- | --- |

—

Concordia: varuosade turustamine autoturu sõltumatu järelturu segmendis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brüssel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M. 4536 — Magneti Marelli/Concordia):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brüssel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---