# Europeiska unionens C 135/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 135 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången19 juni 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 135

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången19 juni 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 135/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4648 – Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 135/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4648 – Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| 2007/C 135/02 | Meddelande om rekrytering PE/106/S | 2 |
| | Kommissionen |
| 2007/C 135/03 | Eurons växelkurs | 3 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2007/C 135/04 | Förteckning över organisationer som har erkänts på grundval av rådets direktiv 94/57/EG om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed | 4 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

2007/C 135/02

Meddelande om rekrytering PE/106/S

2

Kommissionen

2007/C 135/03

Eurons växelkurs

3

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2007/C 135/04

Förteckning över organisationer som har erkänts på grundval av rådets direktiv 94/57/EG om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed

4

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 135/05 | Ansökningsomgång för arbetsprogrammen Samarbete och Kapacitet i Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration | 5 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 135/06 | Statligt stöd – Danmark – Stöd nr C 5/07 (f.d. N 469/05) – Lindrigare informationskrav för rederier som omfattas av den danska tonnageskatteordningen – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 6 |
| 2007/C 135/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 20 |
| 2007/C 135/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 21 |
| | ANDRA RÄTTSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 135/09 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 22 |
| 2007/C 135/10 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 25 |
| 2007/C 135/11 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 27 |
| 2007/C 135/12 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 29 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2007/C 135/05

Ansökningsomgång för arbetsprogrammen Samarbete och Kapacitet i Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration

Samarbete

Kapacitet

5

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 135/06

Statligt stöd – Danmark – Stöd nr C 5/07 (f.d. N 469/05) – Lindrigare informationskrav för rederier som omfattas av den danska tonnageskatteordningen – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

6

2007/C 135/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

20

2007/C 135/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

21

ANDRA RÄTTSAKTER

Kommissionen

2007/C 135/09

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

22

2007/C 135/10

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

25

2007/C 135/11

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

27

2007/C 135/12

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4648 – Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 135/01)

Kommissionen beslutade den 7 juni 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt:

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/ ). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/ ). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4648. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu ) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4648. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu )

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Europaparlamentet

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/2

---

Meddelande om rekrytering PE/106/S

(2007/C 135/02)

Europaparlamentet anordnar ett urvalsförfarande:

PE/106/S – Tillfälligt anställd – Handläggare (AD5) med utbildning inom informations- och kommunikationsteknik (IKT).

För deltagande i urvalsförfarandet krävs studier motsvarande en fullständig universitets- eller högskoleutbildning på tre år eller mer, styrkt med examensbevis, från områden som hänger samman med arbetsuppgifterna.

Ingen yrkeserfarenhet krävs.

Detta meddelande om rekrytering offentliggörs endast på engelska och franska. Det fullständiga meddelandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning C 135 A på dessa två språk.

---

Kommissionen

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/3

---

Eurons växelkurs (1)

18 juni 2007

(2007/C 135/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3404 |
| JPY | japansk yen | 165,46 |
| DKK | dansk krona | 7,4440 |
| GBP | pund sterling | 0,67630 |
| SEK | svensk krona | 9,4345 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6620 |
| ISK | isländsk krona | 83,41 |
| NOK | norsk krona | 8,0750 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5836 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,599 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 250,20 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6963 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8011 |
| RON | rumänsk leu | 3,2140 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,892 |
| TRY | turkisk lira | 1,7478 |
| AUD | australisk dollar | 1,5931 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4373 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,4793 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7768 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0605 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 244,43 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,5350 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,2290 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3417 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 929,56 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5875 |
| PHP | filippinsk peso | 61,484 |
| RUB | rysk rubel | 34,7820 |
| THB | thailändsk baht | 43,620 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3404

JPY

japansk yen

165,46

DKK

dansk krona

7,4440

GBP

pund sterling

0,67630

SEK

svensk krona

9,4345

CHF

schweizisk franc

1,6620

ISK

isländsk krona

83,41

NOK

norsk krona

8,0750

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5836

CZK

tjeckisk koruna

28,599

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

250,20

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6963

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8011

RON

rumänsk leu

3,2140

SKK

slovakisk koruna

33,892

TRY

turkisk lira

1,7478

AUD

australisk dollar

1,5931

CAD

kanadensisk dollar

1,4373

HKD

Hongkongdollar

10,4793

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7768

SGD

singaporiansk dollar

2,0605

KRW

sydkoreansk won

1 244,43

ZAR

sydafrikansk rand

9,5350

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,2290

HRK

kroatisk kuna

7,3417

IDR

indonesisk rupiah

11 929,56

MYR

malaysisk ringgit

4,5875

PHP

filippinsk peso

61,484

RUB

rysk rubel

34,7820

THB

thailändsk baht

43,620

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/4

---

Förteckning över organisationer som har erkänts på grundval av rådets direktiv 94/57/EG om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed

(2007/C 135/04)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas (BV)

| — | China Classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CCS)

| — | Det Norske Veritas (DNV) |
| --- | --- |

—

Det Norske Veritas (DNV)

| — | Germanischer Lloyd (GL) |
| --- | --- |

—

Germanischer Lloyd (GL)

| — | Korean Register of Shipping (KR) |
| --- | --- |

—

Korean Register of Shipping (KR)

| — | Lloyd's Register of Shipping (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd's Register of Shipping (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai (NK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai (NK)

| — | Registro Italiano Navale (RINA) |
| --- | --- |

—

Registro Italiano Navale (RINA)

| — | Russian Maritime Register of Shipping (RS) |
| --- | --- |

—

Russian Maritime Register of Shipping (RS)

| — | Hellenic Register of Shipping (HRS) (1)
   (2) |
| --- | --- |

—

Hellenic Register of Shipping (HRS) (1)
   (2)

| — | Registro Internacional Naval, SA (RINAVE) (3) |
| --- | --- |

—

Registro Internacional Naval, SA (RINAVE) (3)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) (4) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS) (4)

---

(1)  Kommissionens beslut 2005/623/EG (EUT L 219, 24.8.2005, s. 43). Gemenskapserkännande för Grekland och Cypern som är giltigt under tre år från och med den dag då detta beslut antas.

(2)  Kommissionens beslut 2006/382/EG (EUT L 151, 6.6.2006, s. 31). Gemenskapserkännande för Malta som är giltigt till och med den 3 augusti 2008.

(3)  Kommissionens beslut 2005/311/EG (EUT L 99, 19.4.2005, s. 15). Gemenskapserkännande för Portugal som är giltigt under tre år från och med den dag då detta beslut antas.

(4)  Kommissionens beslut 2006/660/EG (EUT L 272, 3.10.2006, s. 17). Gemenskapserkännande för Tjeckien, Cypern, Litauen, Malta och Slovakien som är giltigt under tre år från och med den dag då detta beslut antas.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/5

---

Ansökningsomgång för arbetsprogrammen Samarbete och Kapacitet i Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration

(2007/C 135/05)

Härmed utlyses ansökningsomgångar för arbetsprogrammen Samarbete och Kapacitet i Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013).

Förslag för nedanstående teman kan lämnas in. Tidsfrister och budgetar anges i informationen om ansökningsomgångarna. Den publiceras på webbplatsen för Cordis.

Det särskilda programmet Samarbete

Tema: Hälsa

Ansökningsomgångens beteckning: FP7-HEALTH-2007-B

Det särskilda programmet Kapacitet

Del: Forskningsinfrastruktur

Ansökningsomgångens beteckning: FP7-INFRASTRUCTURES-2007-2

Ansökningsomgångarna är kopplade till arbetsprogrammen som antagits genom kommissionens beslut K(2007) 2460 av den 11 juni 2007 och K(2007) 2464 av den 13 juni 2007.

Bestämmelser för ansökningsomgångarna samt arbetsprogram och anvisningar för inlämning av förslag finns på webbplatsen för Cordis:

http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/6

---

STATLIGT STÖD – DANMARK

Stöd nr C 5/07 (f.d. N 469/05) – Lindrigare informationskrav för rederier som omfattas av den danska tonnageskatteordningen

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 135/06)

Genom den skrivelse, daterad den 7 februari 2007, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för energi och transport |
| Direktorat A – Enhet 4 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 41 04 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för energi och transport

Direktorat A – Enhet 4

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 41 04

Synpunkterna kommer att meddelas Danmark. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

1.   FÖRFARANDE

| 1. | Genom en skrivelse till kommissionen av den 13 september 2005 (1) anmälde Danmark en ändring av den danska tonnageskatteordningen. Denna ordning godkändes ursprungligen genom ett beslut av den 12 mars 2002 (2) (ärende N 563/01). |
| --- | --- |

1.

Genom en skrivelse till kommissionen av den 13 september 2005 (1) anmälde Danmark en ändring av den danska tonnageskatteordningen. Denna ordning godkändes ursprungligen genom ett beslut av den 12 mars 2002 (2) (ärende N 563/01).

| 2. | Denna ändring har registrerats som anmält stöd N 469/05. Den anmälda ändringen infördes genom Lag nr 408 av den 1 juni 2005. |
| --- | --- |

2.

Denna ändring har registrerats som anmält stöd N 469/05. Den anmälda ändringen infördes genom Lag nr 408 av den 1 juni 2005.

| 3. | Genom skrivelser av den 28 oktober 2005, den 19 maj och den 29 augusti 2006 (3) bad kommissionen de danska myndigheterna att lämna ytterligare information, vilken skickades i myndigheternas svar av den 22 november 2005 och den 30 juni 2006 (4). |
| --- | --- |

3.

Genom skrivelser av den 28 oktober 2005, den 19 maj och den 29 augusti 2006 (3) bad kommissionen de danska myndigheterna att lämna ytterligare information, vilken skickades i myndigheternas svar av den 22 november 2005 och den 30 juni 2006 (4).

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1.   Benämning

| 4. | Lindrigare informationskrav för rederier som omfattas av tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

4.

Lindrigare informationskrav för rederier som omfattas av tonnageskatteordningen.

2.2.   Beskrivning av de anmälda åtgärderna

| 5. | Genom Lag nr 408 av den 1 juni 2005 undantas danska rederier som omfattas av den danska tonnageskatteordningen (5) från kravet att lämna all nödvändig information om sina finansiella transaktioner med utländska företag inom samma koncern till skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

5.

Genom Lag nr 408 av den 1 juni 2005 undantas danska rederier som omfattas av den danska tonnageskatteordningen (5) från kravet att lämna all nödvändig information om sina finansiella transaktioner med utländska företag inom samma koncern till skattemyndigheterna.

| 6. | I sådana fall sker kontrollen av affärstransaktioner mellan två företag inom samma koncern på grundval av armslängdsprincipen. Denna princip innebär att det kontrolleras att priserna i transaktioner mellan närstående företag inom samma koncern är marknadsmässiga, vilket måste ske enligt både






  — | riktlinjerna för internprissättning som OECD-länderna uppmanas följa för att förhindra att skatt undandras genom affärstransaktioner mellan närstående företag inom samma koncern som beskattas i två olika länder (6), |
| --- | --- | --- |

6.

I sådana fall sker kontrollen av affärstransaktioner mellan två företag inom samma koncern på grundval av armslängdsprincipen. Denna princip innebär att det kontrolleras att priserna i transaktioner mellan närstående företag inom samma koncern är marknadsmässiga, vilket måste ske enligt både

—

riktlinjerna för internprissättning som OECD-länderna uppmanas följa för att förhindra att skatt undandras genom affärstransaktioner mellan närstående företag inom samma koncern som beskattas i två olika länder (6),

| — | en av de avgränsningar (ring fencing) (7) som skall gälla för ordningen och som beskrivs närmare i avsnitt 2.11.1 i det förutnämnda beslutet av den 12 mars 2002 under rubriken ”armslängdsprincipen”, vilket handlar om att affärstransaktioner mellan ett tonnagebeskattat bolag och närstående bolag måste kontrolleras. |
| --- | --- |

—

en av de avgränsningar (ring fencing) (7) som skall gälla för ordningen och som beskrivs närmare i avsnitt 2.11.1 i det förutnämnda beslutet av den 12 mars 2002 under rubriken ”armslängdsprincipen”, vilket handlar om att affärstransaktioner mellan ett tonnagebeskattat bolag och närstående bolag måste kontrolleras.

| 7. | Det informationskrav som nämns i punkt 4, och som danska rederier som omfattas av den danska tonnageskatteordningen skulle undantas från om de anmälda åtgärderna genomfördes, är inte specifikt för tonnagebeskattade bolag. Syftet med informationskravet är att göra det möjligt för skattemyndigheterna att kontrollera att det ena av två bolag som tillhör samma koncern men som omfattas av två olika bolagsskatteordningar inte utnyttjar internpriser för att överföra merparten av vinsten till det andra bolaget som omfattas av en gynnsammare beskattningsordning. Den berörda informationen är således nödvändig för att göra det möjligt att kontrollera internpriserna inom en koncern enligt både riktlinjerna om internprissättning (för gränsöverskridande transaktioner) och det krav på avgränsning (ring fencing) (för både inhemska och gränsöverskridande transaktioner) som är specifikt för tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

7.

Det informationskrav som nämns i punkt 4, och som danska rederier som omfattas av den danska tonnageskatteordningen skulle undantas från om de anmälda åtgärderna genomfördes, är inte specifikt för tonnagebeskattade bolag. Syftet med informationskravet är att göra det möjligt för skattemyndigheterna att kontrollera att det ena av två bolag som tillhör samma koncern men som omfattas av två olika bolagsskatteordningar inte utnyttjar internpriser för att överföra merparten av vinsten till det andra bolaget som omfattas av en gynnsammare beskattningsordning. Den berörda informationen är således nödvändig för att göra det möjligt att kontrollera internpriserna inom en koncern enligt både riktlinjerna om internprissättning (för gränsöverskridande transaktioner) och det krav på avgränsning (ring fencing) (för både inhemska och gränsöverskridande transaktioner) som är specifikt för tonnageskatteordningen.

| 8. | De danska myndigheterna anser att om det ena av två bolag är ett danskt tonnagebeskattat rederi och det andra ett utlandsbaserat närstående bolag (syster-, dotter- eller moderbolag) har det danska bolaget inget intresse av att exportera sin vinst till det utländska bolaget genom att manipulera internpriserna. Om det ena av de två närstående bolagen omfattas av den danska tonnageskatteordningen medan det andra bolaget är skattskyldigt i ett annat land menar de danska myndigheterna därför att de danska skattemyndigheternas kontroll av möjliga överträdelser via internpriser inte gynnar den danska statskassan. De danska myndigheterna anser att sådana kontroller bara kan ligga i övriga medlemsstaters och tredjeländers intresse. |
| --- | --- |

8.

De danska myndigheterna anser att om det ena av två bolag är ett danskt tonnagebeskattat rederi och det andra ett utlandsbaserat närstående bolag (syster-, dotter- eller moderbolag) har det danska bolaget inget intresse av att exportera sin vinst till det utländska bolaget genom att manipulera internpriserna. Om det ena av de två närstående bolagen omfattas av den danska tonnageskatteordningen medan det andra bolaget är skattskyldigt i ett annat land menar de danska myndigheterna därför att de danska skattemyndigheternas kontroll av möjliga överträdelser via internpriser inte gynnar den danska statskassan. De danska myndigheterna anser att sådana kontroller bara kan ligga i övriga medlemsstaters och tredjeländers intresse.

2.3.   Beskrivning av den befintliga ordningen

| 9. | Tonnageskatteordningen beskrivs i kommissionens förutnämnda beslut av den 12 mars 2002 i ärende N 563/01. Ordningens viktigaste särdrag sammanfattas i det följande. |
| --- | --- |

9.

Tonnageskatteordningen beskrivs i kommissionens förutnämnda beslut av den 12 mars 2002 i ärende N 563/01. Ordningens viktigaste särdrag sammanfattas i det följande.

| 10. | Den inkomst för skattepliktiga verksamheter som skall beskattas enligt tonnageskatteordningen fastställs till en klumpsumma som beräknas på grundval av fartygens nettodräktighet, oavsett rederiets reella vinst, på följande sätt:






  1 000 nettoton och mindre | DKK 7 (≈ 0,90 euro) per 100 NT per dag |
| --- | --- | --- |
| 1 001–10 000 nettoton | DKK 5 (≈ 0,70 euro) per 100 NT per dag |
| 10 001–25 000 nettoton | DKK 3 (≈ 0,40 euro) per 100 NT per dag |
| Mer än 25 000 nettoton | DKK 2 (≈ 0,30 euro) per 100 NT per dag |

10.

Den inkomst för skattepliktiga verksamheter som skall beskattas enligt tonnageskatteordningen fastställs till en klumpsumma som beräknas på grundval av fartygens nettodräktighet, oavsett rederiets reella vinst, på följande sätt:

1 000 nettoton och mindre

DKK 7 (≈ 0,90 euro) per 100 NT per dag

1 001–10 000 nettoton

DKK 5 (≈ 0,70 euro) per 100 NT per dag

10 001–25 000 nettoton

DKK 3 (≈ 0,40 euro) per 100 NT per dag

Mer än 25 000 nettoton

DKK 2 (≈ 0,30 euro) per 100 NT per dag

| 11. | Den inkomst som har beräknats på detta sätt beskattas med den sedvanliga bolagsskattesatsen. För varje fartyg som omfattas av tonnageskatteordningen skall den beskattningsbara inkomsten beräknas utifrån fartygets nettodräktighet på följande sätt, per 100 nettoton (NT) och per påbörjad 24-timmarsperiod, oberoende av om fartyget är i trafik. |
| --- | --- |

11.

Den inkomst som har beräknats på detta sätt beskattas med den sedvanliga bolagsskattesatsen. För varje fartyg som omfattas av tonnageskatteordningen skall den beskattningsbara inkomsten beräknas utifrån fartygets nettodräktighet på följande sätt, per 100 nettoton (NT) och per påbörjad 24-timmarsperiod, oberoende av om fartyget är i trafik.

| 12. | Ordningen började tillämpas den 1 januari 2002 och kan utnyttjas av bolag som är skattskyldiga i Danmark (bolag som har ett fast driftställe i Danmark) och som tillhandahåller sjötransporttjänster. Ordningen kan även utnyttjas av utländska bolag som registreras i Danmark genom att de flyttar sin administrativa bas dit. Bara inkomster från sjöfartsverksamhet kan omfattas av denna ordning. |
| --- | --- |

12.

Ordningen började tillämpas den 1 januari 2002 och kan utnyttjas av bolag som är skattskyldiga i Danmark (bolag som har ett fast driftställe i Danmark) och som tillhandahåller sjötransporttjänster. Ordningen kan även utnyttjas av utländska bolag som registreras i Danmark genom att de flyttar sin administrativa bas dit. Bara inkomster från sjöfartsverksamhet kan omfattas av denna ordning.

| 13. | Rederier kan välja att omfattas av ordningen eller inte. Valet skall göras senast i samband med att de inkommer med skattedeklarationen för det år då tonnagebeskattningen skall tillämpas för första gången. Beslutet om att omfattas av tonnageskatteordningen eller inte är bindande för en tioårsperiod. Inom Danmark måste rederier som tillhör samma koncern göra samma val när det gäller tonnageskatteordningen. När ett rederi väljer att omfattas av tonnageskatteordningen gäller detta alla dess fartyg och verksamheter som uppfyller villkoren. |
| --- | --- |

13.

Rederier kan välja att omfattas av ordningen eller inte. Valet skall göras senast i samband med att de inkommer med skattedeklarationen för det år då tonnagebeskattningen skall tillämpas för första gången. Beslutet om att omfattas av tonnageskatteordningen eller inte är bindande för en tioårsperiod. Inom Danmark måste rederier som tillhör samma koncern göra samma val när det gäller tonnageskatteordningen. När ett rederi väljer att omfattas av tonnageskatteordningen gäller detta alla dess fartyg och verksamheter som uppfyller villkoren.

2.4.   Varaktighet

| 14. | Genom en skrivelse av den 5 april 2006 åtog sig de danska myndigheterna att inom tio år på nytt anmäla den anmälda åtgärden om lindrigare informationskrav för rederier som omfattas av den danska tonnageskatteordningen. Den anmälda åtgärden anses därmed upphöra att gälla i slutet av 2015. |
| --- | --- |

14.

Genom en skrivelse av den 5 april 2006 åtog sig de danska myndigheterna att inom tio år på nytt anmäla den anmälda åtgärden om lindrigare informationskrav för rederier som omfattas av den danska tonnageskatteordningen. Den anmälda åtgärden anses därmed upphöra att gälla i slutet av 2015.

2.5.   Budget

| 15. | Denna ändring har ingen budgetrelaterad effekt på den befintliga ordningen. Enskilda stöd kommer inte att ändras till följd av den planerade ändringen. |
| --- | --- |

15.

Denna ändring har ingen budgetrelaterad effekt på den befintliga ordningen. Enskilda stöd kommer inte att ändras till följd av den planerade ändringen.

2.6.   Andra statliga stödordningar som är tillämpliga på sjöfart i Danmark

| 16. | Såvitt kommissionen känner till tillämpar Danmark för närvarande bara en annan stödordning förutom tonnageskatteordningen på rederier, nämligen den ordning genom vilken redare är befriade från inkomstskatt och sociala avgifter för sjömän som arbetar på vissa fartyg (8). |
| --- | --- |

16.

Såvitt kommissionen känner till tillämpar Danmark för närvarande bara en annan stödordning förutom tonnageskatteordningen på rederier, nämligen den ordning genom vilken redare är befriade från inkomstskatt och sociala avgifter för sjömän som arbetar på vissa fartyg (8).

2.7.   De danska myndigheternas ståndpunkt

| 17. | De danska myndigheterna anser att om ett multinationellt bolag skulle frestas att undandra bolagsskatt genom affärstransaktioner mellan ett danskt närstående bolag som omfattas av tonnageskatteordningen och ett närstående bolag utomlands skulle ett sådant undandragande av skatt inte drabba Danmark, utan det andra landet. |
| --- | --- |

17.

De danska myndigheterna anser att om ett multinationellt bolag skulle frestas att undandra bolagsskatt genom affärstransaktioner mellan ett danskt närstående bolag som omfattas av tonnageskatteordningen och ett närstående bolag utomlands skulle ett sådant undandragande av skatt inte drabba Danmark, utan det andra landet.

| 18. | Det ligger därför inte i de danska skattemyndigheternas intresse att systematiskt övervaka transaktioner mellan företag som omfattas av den danska tonnageskatteordningen och deras eventuellt närstående bolag utomlands, eftersom en sådan övervakning inte skulle leda till några ytterligare intäkter till den danska statskassan. Detta är skälet till varför Danmark vill befria företag som omfattas av tonnageskatteordningen från administrativa bördor som ur myndigheternas perspektiv förefaller onödiga. |
| --- | --- |

18.

Det ligger därför inte i de danska skattemyndigheternas intresse att systematiskt övervaka transaktioner mellan företag som omfattas av den danska tonnageskatteordningen och deras eventuellt närstående bolag utomlands, eftersom en sådan övervakning inte skulle leda till några ytterligare intäkter till den danska statskassan. Detta är skälet till varför Danmark vill befria företag som omfattas av tonnageskatteordningen från administrativa bördor som ur myndigheternas perspektiv förefaller onödiga.

| 19. | De danska myndigheterna tycks således implicit anse att ansvaret för att kontrollera om ett utländskt bolag undandrar skatt genom att föra över medel till ett bolag baserat i Danmark som omfattas av den danska tonnageskatteordningen vilar på skattemyndigheterna i det andra landet. Detta antagande förutsätter att skattemyndigheterna i det andra landet, vare sig det är en medlemsstat eller ett tredjeland, har regler om internprissättning i sin skattelagstiftning och tillämpar dem på ett effektivt sätt, särskilt i fråga om transaktioner med företag som omfattas av tonnageskatteordningen i Danmark. |
| --- | --- |

19.

De danska myndigheterna tycks således implicit anse att ansvaret för att kontrollera om ett utländskt bolag undandrar skatt genom att föra över medel till ett bolag baserat i Danmark som omfattas av den danska tonnageskatteordningen vilar på skattemyndigheterna i det andra landet. Detta antagande förutsätter att skattemyndigheterna i det andra landet, vare sig det är en medlemsstat eller ett tredjeland, har regler om internprissättning i sin skattelagstiftning och tillämpar dem på ett effektivt sätt, särskilt i fråga om transaktioner med företag som omfattas av tonnageskatteordningen i Danmark.

3.   PRELIMINÄR BEDÖMNING AV FÖREKOMSTEN AV STÖD

| 20. | Det är inte meningsfullt att slå fast om den anmälda åtgärden i sig utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom den måste granskas tillsammans med tonnageskatteordningen i dess helhet. Kommissionen bör därför granska hela tonnageskatteordningen i den form som den skulle ha om de anmälda åtgärderna genomfördes. |
| --- | --- |

20.

Det är inte meningsfullt att slå fast om den anmälda åtgärden i sig utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom den måste granskas tillsammans med tonnageskatteordningen i dess helhet. Kommissionen bör därför granska hela tonnageskatteordningen i den form som den skulle ha om de anmälda åtgärderna genomfördes.

| 21. | Kommissionen anser i det här skedet av analysen att de anmälda åtgärderna inte förändrar tonnageskatteordningens stödkaraktär. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen anser i det här skedet av analysen att de anmälda åtgärderna inte förändrar tonnageskatteordningens stödkaraktär.

| 22. | Huvudfrågan är därför om de planerade åtgärderna skulle föranleda en annan bedömning än den som gjordes i kommissionens förutnämnda beslut av den 12 mars 2002 rörande ordningens allmänna förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

22.

Huvudfrågan är därför om de planerade åtgärderna skulle föranleda en annan bedömning än den som gjordes i kommissionens förutnämnda beslut av den 12 mars 2002 rörande ordningens allmänna förenlighet med den gemensamma marknaden.

4.   TVIVEL KRING ÅTGÄRDENS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

4.1.   Den avgränsning (ring fencing) som är aktuell i de anmälda åtgärderna

| 23. | Ett av huvudvillkoren för att tonnageskatteordningar skall vara förenliga med den gemensamma marknaden är att det finns en uppsättning avgränsningar (”ring fencing”), så att inga andra verksamheter än sjöfart, i den berörda medlemsstaten, en annan medlemsstat eller ett annat tredjeland, indirekt gynnas av ordningen. Det framgår tydligt av riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport (9) att tonnagebeskattning bara kan beviljas viss sjöfartsverksamhet, och riktlinjerna gäller ju för övrigt bara sjötransporter. Om tonnageskatteordningen i dess ändrade form kan leda till att andra verksamheter än sjöfartsverksamhet gynnas av tonnageskatten, skulle ordningens förenlighet med den gemensamma marknaden kunna ifrågasättas, vilket beskrivs mer utförligt nedan. |
| --- | --- |

23.

Ett av huvudvillkoren för att tonnageskatteordningar skall vara förenliga med den gemensamma marknaden är att det finns en uppsättning avgränsningar (”ring fencing”), så att inga andra verksamheter än sjöfart, i den berörda medlemsstaten, en annan medlemsstat eller ett annat tredjeland, indirekt gynnas av ordningen. Det framgår tydligt av riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport (9) att tonnagebeskattning bara kan beviljas viss sjöfartsverksamhet, och riktlinjerna gäller ju för övrigt bara sjötransporter. Om tonnageskatteordningen i dess ändrade form kan leda till att andra verksamheter än sjöfartsverksamhet gynnas av tonnageskatten, skulle ordningens förenlighet med den gemensamma marknaden kunna ifrågasättas, vilket beskrivs mer utförligt nedan.

| 24. | De avgränsningar som gäller för den danska tonnageskatteordningen beskrivs i avsnitt 2.11 i kommissionens förutnämnda beslut av den 12 mars 2002. |
| --- | --- |

24.

De avgränsningar som gäller för den danska tonnageskatteordningen beskrivs i avsnitt 2.11 i kommissionens förutnämnda beslut av den 12 mars 2002.

| 25. | En av de viktigaste avgränsningarna är den kontroll – på grundval av armslängdsprincipen – som görs av affärstransaktioner mellan tonnagebeskattade bolag och eventuellt närstående bolag (eller den del av bolagen i fråga som beskattas med sedvanlig bolagsskatt), vare sig dessa närstående bolag är inhemska eller utländska. Det är värt att erinra om att det finns andra typer av avgränsningar om ”överkapitalisering” (10) och fördelning av kostnader och intäkter som innebär att en del av bolagets verksamheter beskattas enligt tonnageskatteordningen och resten enligt den sedvanliga bolagsskatteordningen. |
| --- | --- |

25.

En av de viktigaste avgränsningarna är den kontroll – på grundval av armslängdsprincipen – som görs av affärstransaktioner mellan tonnagebeskattade bolag och eventuellt närstående bolag (eller den del av bolagen i fråga som beskattas med sedvanlig bolagsskatt), vare sig dessa närstående bolag är inhemska eller utländska. Det är värt att erinra om att det finns andra typer av avgränsningar om ”överkapitalisering” (10) och fördelning av kostnader och intäkter som innebär att en del av bolagets verksamheter beskattas enligt tonnageskatteordningen och resten enligt den sedvanliga bolagsskatteordningen.

| 26. | Alla tonnageskatteordningar som har godkänts av kommissionen de senaste fem åren (11) innehåller avgränsningar, inklusive den avgränsning som berörs av de anmälda åtgärderna, dvs. kontrollen av transaktioner mellan tonnagebeskattade bolag och icke tonnagebeskattade bolag. |
| --- | --- |

26.

Alla tonnageskatteordningar som har godkänts av kommissionen de senaste fem åren (11) innehåller avgränsningar, inklusive den avgränsning som berörs av de anmälda åtgärderna, dvs. kontrollen av transaktioner mellan tonnagebeskattade bolag och icke tonnagebeskattade bolag.

| 27. | Tonnageskatteordningar måste innehålla avgränsningar för att undvika att de tillämpas på annan näringsverksamhet än sjötransport. Kommissionen brukar därför normalt begära att medlemsstaterna inför en uppsättning avgränsningar, t.ex.






  — | kontroller av affärstransaktioner inom koncernen utifrån armslängdsprincipen, |
| --- | --- | --- |

27.

Tonnageskatteordningar måste innehålla avgränsningar för att undvika att de tillämpas på annan näringsverksamhet än sjötransport. Kommissionen brukar därför normalt begära att medlemsstaterna inför en uppsättning avgränsningar, t.ex.

—

kontroller av affärstransaktioner inom koncernen utifrån armslängdsprincipen,

| — | regler om rättvis fördelning av kostnader för kapitalutgifter mellan skattepliktiga och icke-skattepliktiga verksamheter, |
| --- | --- |

—

regler om rättvis fördelning av kostnader för kapitalutgifter mellan skattepliktiga och icke-skattepliktiga verksamheter,

| — | regler om rättvis fördelning av intäkter mellan skattepliktiga och icke-skattepliktiga verksamheter, |
| --- | --- |

—

regler om rättvis fördelning av intäkter mellan skattepliktiga och icke-skattepliktiga verksamheter,

| — | valet om ”allt eller inget” för rederier (dvs. ”alla skattskyldiga bolag inom koncernen skall välja tonnageskatten om minst ett av dem gör det”). |
| --- | --- |

—

valet om ”allt eller inget” för rederier (dvs. ”alla skattskyldiga bolag inom koncernen skall välja tonnageskatten om minst ett av dem gör det”).

| 28. | Syftet med sådana bestämmelser är bl.a. att förhindra undandragande av skatt för verksamhet som inte har någon anknytning till sjötransport. Att sådana bestämmelser tillämpas är viktigt för bedömningen av om tonnageskatteordningen är förenlig med den gemensamma marknaden, eftersom de bidrar till att se till att verksamhet som inte omfattas av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport inte orättmätigt gynnas av ordningen. Avgränsningarna måste därför betraktas som ett grundläggande inslag i en tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

28.

Syftet med sådana bestämmelser är bl.a. att förhindra undandragande av skatt för verksamhet som inte har någon anknytning till sjötransport. Att sådana bestämmelser tillämpas är viktigt för bedömningen av om tonnageskatteordningen är förenlig med den gemensamma marknaden, eftersom de bidrar till att se till att verksamhet som inte omfattas av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport inte orättmätigt gynnas av ordningen. Avgränsningarna måste därför betraktas som ett grundläggande inslag i en tonnageskatteordning.

| 29. | Särskilt den avgränsning för tonnageskatteordningar som bygger på armslängdsprincipen ingår i kommissionens beslut om godkännande av tonnageskatteordningar (se skäl 26), däribland den aktuella ordningen, och är en garanti för att bara sjötransportverksamhet som utförs av företag skattskyldiga i Danmark kan omfattas av den danska tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

29.

Särskilt den avgränsning för tonnageskatteordningar som bygger på armslängdsprincipen ingår i kommissionens beslut om godkännande av tonnageskatteordningar (se skäl 26), däribland den aktuella ordningen, och är en garanti för att bara sjötransportverksamhet som utförs av företag skattskyldiga i Danmark kan omfattas av den danska tonnageskatteordningen.

4.2.   Ändring av den berörda avgränsningens effektivitet

| 30. | Det bör erinras om att avgränsningarna är avgörande för att tonnageskatteordningar skall vara vattentäta. Kommissionen har begärt att sådana avgränsningar skall ingå i alla ordningar som har godkänts de senaste fem åren. |
| --- | --- |

30.

Det bör erinras om att avgränsningarna är avgörande för att tonnageskatteordningar skall vara vattentäta. Kommissionen har begärt att sådana avgränsningar skall ingå i alla ordningar som har godkänts de senaste fem åren.

| 31. | Utan en effektiv tillämpning av avgränsningen rörande affärstransaktioner kan andra sektorer än sjötransport, i den berörda medlemsstaten eller i andra länder, utnyttja möjligheten att undandra bolagsskatt genom affärstransaktioner med ett närstående bolag som beskattas enligt tonnageskatteordningen i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

31.

Utan en effektiv tillämpning av avgränsningen rörande affärstransaktioner kan andra sektorer än sjötransport, i den berörda medlemsstaten eller i andra länder, utnyttja möjligheten att undandra bolagsskatt genom affärstransaktioner med ett närstående bolag som beskattas enligt tonnageskatteordningen i den berörda medlemsstaten.

| 32. | Kommissionen uppfattar det som att de danska myndigheterna har för avsikt att fortsätta att göra kontroller – genom tillämpning av den avgränsning som baseras på armslängdsprincipen – av transaktioner mellan närstående bolag där det ena bolaget är tonnagebeskattat, men bara om båda bolagen är skattskyldiga i Danmark. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen uppfattar det som att de danska myndigheterna har för avsikt att fortsätta att göra kontroller – genom tillämpning av den avgränsning som baseras på armslängdsprincipen – av transaktioner mellan närstående bolag där det ena bolaget är tonnagebeskattat, men bara om båda bolagen är skattskyldiga i Danmark.

| 33. | Medan övervakningen av och ansvaret för kontroller av transaktioner med ett tonnagebeskattat bolag som sker inom landet även i fortsättningen skulle vila på de danska skattemyndigheterna, skulle ansvaret för kontroller av gränsöverskridande transaktioner mellan ett tonnagebeskattat bolag i Danmark och ett närstående bolag utomlands följaktligen vila på myndigheterna i det andra landet. |
| --- | --- |

33.

Medan övervakningen av och ansvaret för kontroller av transaktioner med ett tonnagebeskattat bolag som sker inom landet även i fortsättningen skulle vila på de danska skattemyndigheterna, skulle ansvaret för kontroller av gränsöverskridande transaktioner mellan ett tonnagebeskattat bolag i Danmark och ett närstående bolag utomlands följaktligen vila på myndigheterna i det andra landet.

| 34. | Kommissionen tvivlar emellertid i det här skedet av analysen på om den ursprungliga tonnageskatteordning som ändras genom de anmälda åtgärderna skulle fortsätta att vara förenlig med den gemensamma marknaden, eftersom de anmälda åtgärderna kan undergräva den ovannämnda avgränsningen. Denna avgränsning spelar en avgörande roll för ordningens förenlighet med den gemensamma marknaden (12). |
| --- | --- |

34.

Kommissionen tvivlar emellertid i det här skedet av analysen på om den ursprungliga tonnageskatteordning som ändras genom de anmälda åtgärderna skulle fortsätta att vara förenlig med den gemensamma marknaden, eftersom de anmälda åtgärderna kan undergräva den ovannämnda avgränsningen. Denna avgränsning spelar en avgörande roll för ordningens förenlighet med den gemensamma marknaden (12).

| 35. | Kommissionen befarar också att de anmälda åtgärderna skulle underlätta undandragande av skatt i andra medlemsstater av bolag som är skattskyldiga i dessa medlemsstater, eftersom chansen att de danska skattemyndigheterna skulle upptäcka olagliga transaktioner mellan dessa bolag och tonnagebeskattade närstående bolag i Danmark skulle minska om myndigheterna inte längre systematiskt informerades om affärstransaktioner mellan danska tonnagebeskattade bolag och närstående bolag utomlands. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen befarar också att de anmälda åtgärderna skulle underlätta undandragande av skatt i andra medlemsstater av bolag som är skattskyldiga i dessa medlemsstater, eftersom chansen att de danska skattemyndigheterna skulle upptäcka olagliga transaktioner mellan dessa bolag och tonnagebeskattade närstående bolag i Danmark skulle minska om myndigheterna inte längre systematiskt informerades om affärstransaktioner mellan danska tonnagebeskattade bolag och närstående bolag utomlands.

| 36. | Om avgränsningarna visar sig vara ineffektiva, eller kan förmodas vara ineffektiva, anser kommissionen att tonnageskatteordningar, genom att gynna annan verksamhet än sjötransport, kan ha en så negativ inverkan på handelsvillkoren att de strider mot gemenskapsintresset och därmed är oförenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

36.

Om avgränsningarna visar sig vara ineffektiva, eller kan förmodas vara ineffektiva, anser kommissionen att tonnageskatteordningar, genom att gynna annan verksamhet än sjötransport, kan ha en så negativ inverkan på handelsvillkoren att de strider mot gemenskapsintresset och därmed är oförenliga med den gemensamma marknaden.

| 37. | I det berörda fallet befarar kommissionen att en ändring av den avgränsning som berörs av anmälan kommer att leda till en situation där verksamheter som är skattskyldiga i andra länder och som alltså inte omfattas av tonnageskatteordningen i Danmark kommer att dra orättmätig nytta av denna ordning genom att tillämpa illojala priser i transaktioner med närstående bolag baserade i Danmark som beskattas med den danska tonnageskatten. |
| --- | --- |

37.

I det berörda fallet befarar kommissionen att en ändring av den avgränsning som berörs av anmälan kommer att leda till en situation där verksamheter som är skattskyldiga i andra länder och som alltså inte omfattas av tonnageskatteordningen i Danmark kommer att dra orättmätig nytta av denna ordning genom att tillämpa illojala priser i transaktioner med närstående bolag baserade i Danmark som beskattas med den danska tonnageskatten.

| 38. | Kommissionen vill med anledning av ovanstående dessutom få in synpunkter från tredje parter från alla medlemsstater om följande frågor. |
| --- | --- |

38.

Kommissionen vill med anledning av ovanstående dessutom få in synpunkter från tredje parter från alla medlemsstater om följande frågor.

| 39. | För det första bör det fastställas hur Danmark efter genomförandet av de anmälda åtgärderna ändå kan se till att dess skattemyndigheter kan upptäcka försök att undandra skatt av utländska bolag som är närstående danska rederier som beskattas med den danska tonnageskatten och informera det berörda landet om detta. Om detta inte är möjligt undrar kommissionen om andra länder, däribland övriga medlemsstater, bör ansvara för kontroller av gränsöverskridande transaktioner med bolag beskattade med den danska tonnageskatten (varav de flesta sannolikt är bolag baserade i Danmark). |
| --- | --- |

39.

För det första bör det fastställas hur Danmark efter genomförandet av de anmälda åtgärderna ändå kan se till att dess skattemyndigheter kan upptäcka försök att undandra skatt av utländska bolag som är närstående danska rederier som beskattas med den danska tonnageskatten och informera det berörda landet om detta. Om detta inte är möjligt undrar kommissionen om andra länder, däribland övriga medlemsstater, bör ansvara för kontroller av gränsöverskridande transaktioner med bolag beskattade med den danska tonnageskatten (varav de flesta sannolikt är bolag baserade i Danmark).

| 40. | För det andra undrar kommissionen om skillnaden i behandling när det gäller informationskravet av bolag som enbart har inhemska icke tonnagebeskattade närstående bolag kontra bolag som enbart har närstående bolag utomlands kan tyckas vara rättmätig. Mot bakgrund av domen i Matra-målet (13) kan även denna skillnad i behandling vara av betydelse för ordningens förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

40.

För det andra undrar kommissionen om skillnaden i behandling när det gäller informationskravet av bolag som enbart har inhemska icke tonnagebeskattade närstående bolag kontra bolag som enbart har närstående bolag utomlands kan tyckas vara rättmätig. Mot bakgrund av domen i Matra-målet (13) kan även denna skillnad i behandling vara av betydelse för ordningens förenlighet med den gemensamma marknaden.

| 41. | För det tredje undrar kommissionen om följande samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna skulle vara lämpliga för att bättre avgränsa befintliga tonnageskatteordningar:






  — | En skyldighet om att ge ömsesidigt bistånd, mot bakgrund av artikel 10 i EG-fördraget (14) och utöver kraven i eventuella bilaterala avtal om skattesamarbete och rekommendationerna i OECD:s riktlinjer för gränsöverskridande transaktioner med tonnagebeskattade bolag, i syfte att undvika att tonnageskatteordningar utnyttjas, på gemenskapsnivå, för verksamheter som inte skall tonnagebeskattas. |
| --- | --- | --- |

41.

För det tredje undrar kommissionen om följande samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna skulle vara lämpliga för att bättre avgränsa befintliga tonnageskatteordningar:

—

En skyldighet om att ge ömsesidigt bistånd, mot bakgrund av artikel 10 i EG-fördraget (14) och utöver kraven i eventuella bilaterala avtal om skattesamarbete och rekommendationerna i OECD:s riktlinjer för gränsöverskridande transaktioner med tonnagebeskattade bolag, i syfte att undvika att tonnageskatteordningar utnyttjas, på gemenskapsnivå, för verksamheter som inte skall tonnagebeskattas.

| — | En skyldighet för skattemyndigheterna i den medlemsstat som har infört en tonnageskatteordning att systematiskt varna sina motparter i andra medlemsstater om de misstänker oegentliga transaktioner som har en negativ inverkan på den andra medlemsstatens skatteintäkter och gynnar ett bolag som är baserat i deras medlemsstat och som omfattas av deras tonnageskatt. |
| --- | --- |

—

En skyldighet för skattemyndigheterna i den medlemsstat som har infört en tonnageskatteordning att systematiskt varna sina motparter i andra medlemsstater om de misstänker oegentliga transaktioner som har en negativ inverkan på den andra medlemsstatens skatteintäkter och gynnar ett bolag som är baserat i deras medlemsstat och som omfattas av deras tonnageskatt.

| 42. | Kommissionen vill uppmana alla tredje parter från alla medlemsstater att inkomma med sina synpunkter på alla ovannämnda frågor. |
| --- | --- |

42.

Kommissionen vill uppmana alla tredje parter från alla medlemsstater att inkomma med sina synpunkter på alla ovannämnda frågor.

| 43. | Ett granskningsförfarande i enlighet med artikel 4.4 i procedurförordningen om statligt stöd (15) krävs för att hjälpa kommissionen att klargöra dessa frågor och deras möjliga inverkan på ordningens förenlighet med den gemensamma marknaden och därefter inta en slutlig ståndpunkt i frågan om de anmälda åtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

43.

Ett granskningsförfarande i enlighet med artikel 4.4 i procedurförordningen om statligt stöd (15) krävs för att hjälpa kommissionen att klargöra dessa frågor och deras möjliga inverkan på ordningens förenlighet med den gemensamma marknaden och därefter inta en slutlig ståndpunkt i frågan om de anmälda åtgärdernas förenlighet med den gemensamma marknaden.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved brev af 13. september 2005 (16) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning, der oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (17) (sag nr. N 563/01). |
| --- | --- |

1.

Ved brev af 13. september 2005 (16) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning, der oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (17) (sag nr. N 563/01).

| 2. | Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. |
| --- | --- |

2.

Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005.

| 3. | Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (18) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005 og 30. juni 2006 (19). |
| --- | --- |

3.

Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (18) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005 og 30. juni 2006 (19).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Betegnelse

| 4. | Lempelse af oplysningspligten for rederier, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

4.

Lempelse af oplysningspligten for rederier, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

2.2.   Beskrivelse af den anmeldte ændring af foranstaltningerne

| 5. | Lov nr. 408 af 1. juni 2005 fritager danske rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (20), fra deres pligt til at forsyne skattemyndighederne med alle nødvendige oplysninger om deres finansielle transaktioner med koncernforbundne udenlandske virksomheder. |
| --- | --- |

5.

Lov nr. 408 af 1. juni 2005 fritager danske rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (20), fra deres pligt til at forsyne skattemyndighederne med alle nødvendige oplysninger om deres finansielle transaktioner med koncernforbundne udenlandske virksomheder.

| 6. | I sådanne tilfælde foretages kontrollen af kommercielle transaktioner mellem to koncernforbundne virksomheder på basis af armslængdeprincippet. Dette princip består i at kontrollere, at de priser, der benyttes i forbindelse med transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, er i overensstemmelse med markedspriserne. Denne kontrol er påkrævet i henhold til både:






  — | de regler for interne afregningspriser, som OECD-landene opfordres til anvende for at forhindre skatteunddragelse via kommercielle transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, der beskattes i to forskellige lande (21), og |
| --- | --- | --- |

6.

I sådanne tilfælde foretages kontrollen af kommercielle transaktioner mellem to koncernforbundne virksomheder på basis af armslængdeprincippet. Dette princip består i at kontrollere, at de priser, der benyttes i forbindelse med transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, er i overensstemmelse med markedspriserne. Denne kontrol er påkrævet i henhold til både:

—

de regler for interne afregningspriser, som OECD-landene opfordres til anvende for at forhindre skatteunddragelse via kommercielle transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, der beskattes i to forskellige lande (21), og

| — | en af de ring-fencing-foranstaltninger (22), der er knyttet til ordningen. Den pågældende foranstaltning er beskrevet i punkt 2.11.1 i førnævnte beslutning af 12. marts 2002 under overskriften »armslængdeprincippet« og består i kontrollere kommercielle transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab og dets koncernforbundne selskaber. |
| --- | --- |

—

en af de ring-fencing-foranstaltninger (22), der er knyttet til ordningen. Den pågældende foranstaltning er beskrevet i punkt 2.11.1 i førnævnte beslutning af 12. marts 2002 under overskriften »armslængdeprincippet« og består i kontrollere kommercielle transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab og dets koncernforbundne selskaber.

| 7. | Den oplysningspligt, der er nævnt i punkt 4 ovenfor, og som danske tonnagebeskattede rederier vil blive fritaget for, hvis den anmeldte foranstaltning gennemføres, er ikke kun specifik for selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen. I et skattesystem tjener den til at give skattemyndighederne mulighed for at tjekke, at et af to selskaber, der tilhører samme koncern, men som henhører under to forskellige selskabsskatteordninger, ikke benytter de interne afregningspriser til at overføre hovedparten af sit overskud til det andet selskab, der beskattes efter den mest fordelagtige ordning. Disse oplysninger er derfor meget vigtige for kontrollen med de interne afregningspriser i en koncern af virksomheder under såvel reglerne for interne afregningspriser (når transaktionerne er grænseoverskridende) som ring-fencing-forpligtelsen (hvad enten transaktionerne er grænseoverskridende eller ej), som er specifik for tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

7.

Den oplysningspligt, der er nævnt i punkt 4 ovenfor, og som danske tonnagebeskattede rederier vil blive fritaget for, hvis den anmeldte foranstaltning gennemføres, er ikke kun specifik for selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen. I et skattesystem tjener den til at give skattemyndighederne mulighed for at tjekke, at et af to selskaber, der tilhører samme koncern, men som henhører under to forskellige selskabsskatteordninger, ikke benytter de interne afregningspriser til at overføre hovedparten af sit overskud til det andet selskab, der beskattes efter den mest fordelagtige ordning. Disse oplysninger er derfor meget vigtige for kontrollen med de interne afregningspriser i en koncern af virksomheder under såvel reglerne for interne afregningspriser (når transaktionerne er grænseoverskridende) som ring-fencing-forpligtelsen (hvad enten transaktionerne er grænseoverskridende eller ej), som er specifik for tonnageskatteordningen.

| 8. | De danske myndigheder mener, at når et af disse to selskaber er et dansk tonnagebeskattet rederi, og det andet selskab er et i udlandet baseret koncernforbundet selskab (søster-, datter- eller moderselskab), har dette danske selskab ingen interesse i at eksportere sit overskud til sine koncernforbundne selskaber i udlandet ved at manipulere med de interne afregningspriser. Når et af de to koncernforbundne selskaber beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og det andet beskattes i et andet land, tjener de danske skattemyndigheders undersøgelse af eventuelle misbrug via de interne afregningspriser derfor ikke, ifølge de danske myndigheder, statskassens sag. Denne kontrol er efter de danske myndigheders opfattelse kun i andre medlemsstaters og i tredjelandes interesse. |
| --- | --- |

8.

De danske myndigheder mener, at når et af disse to selskaber er et dansk tonnagebeskattet rederi, og det andet selskab er et i udlandet baseret koncernforbundet selskab (søster-, datter- eller moderselskab), har dette danske selskab ingen interesse i at eksportere sit overskud til sine koncernforbundne selskaber i udlandet ved at manipulere med de interne afregningspriser. Når et af de to koncernforbundne selskaber beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og det andet beskattes i et andet land, tjener de danske skattemyndigheders undersøgelse af eventuelle misbrug via de interne afregningspriser derfor ikke, ifølge de danske myndigheder, statskassens sag. Denne kontrol er efter de danske myndigheders opfattelse kun i andre medlemsstaters og i tredjelandes interesse.

2.3.   Beskrivelse af den eksisterende ordning

| 9. | Tonnageskatteordningen er beskrevet i førnævnte beslutning vedtaget af Kommissionen den 12. marts 2002 i sag nr. N 563/01. Her følger en kort beskrivelse af ordningens hovedtræk. |
| --- | --- |

9.

Tonnageskatteordningen er beskrevet i førnævnte beslutning vedtaget af Kommissionen den 12. marts 2002 i sag nr. N 563/01. Her følger en kort beskrivelse af ordningens hovedtræk.

| 10. | Den skattepligtige indkomst af virksomhed omfattet af tonnageskatteordningen fastsættes for hvert skib som et fast beløb i forhold til skibets tonnage uanset rederiets faktiske driftsresultat. Den beregnes således:






  Til og med 1 000 NT | 7 DKK (ca. 0,90 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| --- | --- | --- |
| 1 001-10 000 NT | 5 DKK (ca. 0,70 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| 10 001-25 000 NT | 3 DKK (ca. 0,40 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| Over 25 000 NT | 2 DKK (ca. 0,30 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |

10.

Den skattepligtige indkomst af virksomhed omfattet af tonnageskatteordningen fastsættes for hvert skib som et fast beløb i forhold til skibets tonnage uanset rederiets faktiske driftsresultat. Den beregnes således:

Til og med 1 000 NT

7 DKK (ca. 0,90 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

1 001-10 000 NT

5 DKK (ca. 0,70 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

10 001-25 000 NT

3 DKK (ca. 0,40 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

Over 25 000 NT

2 DKK (ca. 0,30 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

| 11. | Den således beregnede skattepligtige indkomst beskattes efter den almindelige selskabsskattesats. For hvert skib, der tonnagebeskattes, beregnes den skattepligtige indkomst i forhold til skibets nettotonnage, pr. 100 nettoton (NT) og pr. påbegyndt døgn, uanset om skibet er i drift eller ej. |
| --- | --- |

11.

Den således beregnede skattepligtige indkomst beskattes efter den almindelige selskabsskattesats. For hvert skib, der tonnagebeskattes, beregnes den skattepligtige indkomst i forhold til skibets nettotonnage, pr. 100 nettoton (NT) og pr. påbegyndt døgn, uanset om skibet er i drift eller ej.

| 12. | Ordningen, der har været anvendt siden 1. januar 2002, er åben for selskaber, der er skattepligtige i Danmark (dvs. som har fast driftssted i Danmark), og som leverer søtransportydelser. Ordningen kan også anvendes af udenlandske selskaber, som bliver hjemmehørende i Danmark ved flytning af ledelsens sæde til landet. Kun indkomst fra rederivirksomhed kan omfattes af ordningen. |
| --- | --- |

12.

Ordningen, der har været anvendt siden 1. januar 2002, er åben for selskaber, der er skattepligtige i Danmark (dvs. som har fast driftssted i Danmark), og som leverer søtransportydelser. Ordningen kan også anvendes af udenlandske selskaber, som bliver hjemmehørende i Danmark ved flytning af ledelsens sæde til landet. Kun indkomst fra rederivirksomhed kan omfattes af ordningen.

| 13. | Deltagelse i ordningen er frivillig. Valget skal træffes senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for det indkomstår, hvor tonnagebeskatning første gang vil kunne vælges. Valg eller fravalg af tonnagebeskatning er bindende for rederiet i en periode på ti år. Inden for Danmarks grænser skal koncernforbundne rederier træffe samme valg, for så vidt angår anvendelse af tonnageskatteordningen. Når tonnageskatteordningen vælges, skal samtlige skibe og andre aktiviteter, som opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, indgå i tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

13.

Deltagelse i ordningen er frivillig. Valget skal træffes senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for det indkomstår, hvor tonnagebeskatning første gang vil kunne vælges. Valg eller fravalg af tonnagebeskatning er bindende for rederiet i en periode på ti år. Inden for Danmarks grænser skal koncernforbundne rederier træffe samme valg, for så vidt angår anvendelse af tonnageskatteordningen. Når tonnageskatteordningen vælges, skal samtlige skibe og andre aktiviteter, som opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, indgå i tonnageskatteordningen.

2.4.   Varighed

| 14. | Ved brev af 5. april 2006 forpligtede de danske myndigheder sig til at genanmelde foranstaltningen vedrørende lempelse af oplysningspligten for rederier omfattet af den danske tonnageskatteordning inden for ti år. Den anmeldte foranstaltning anses derfor at udløbe ved udgangen af 2015. |
| --- | --- |

14.

Ved brev af 5. april 2006 forpligtede de danske myndigheder sig til at genanmelde foranstaltningen vedrørende lempelse af oplysningspligten for rederier omfattet af den danske tonnageskatteordning inden for ti år. Den anmeldte foranstaltning anses derfor at udløbe ved udgangen af 2015.

2.5.   Budget

| 15. | Denne ændring af ordningen får ingen budgetmæssige følger for den eksisterende ordning. Individuelle støtteforanstaltninger vil ikke blive påvirket af den påtænkte ændring. |
| --- | --- |

15.

Denne ændring af ordningen får ingen budgetmæssige følger for den eksisterende ordning. Individuelle støtteforanstaltninger vil ikke blive påvirket af den påtænkte ændring.

2.6.   Andre statsstøtteordninger inden for søtransportsektoren i Danmark

| 16. | Ud over tonnageskatteordningen anvender Danmark, så vidt Kommissionen ved, på nuværende tidspunkt kun én anden ordning til fordel for virksomheder inden for søtransportsektoren, nemlig den, der fritager rederierne for betaling af skat og socialsikringsafgifter for søfolk, der arbejder om bord på skibe, der opfylder de relevante regler (23). |
| --- | --- |

16.

Ud over tonnageskatteordningen anvender Danmark, så vidt Kommissionen ved, på nuværende tidspunkt kun én anden ordning til fordel for virksomheder inden for søtransportsektoren, nemlig den, der fritager rederierne for betaling af skat og socialsikringsafgifter for søfolk, der arbejder om bord på skibe, der opfylder de relevante regler (23).

2.7.   De danske myndigheders holdning

| 17. | De danske myndigheder har den opfattelse, at hvis et multinationalt selskab skulle fristes til at unddrage sig selskabsskat via kommercielle transaktioner mellem et koncernforbundet dansk selskab, der er omfattet af tonnageskatteordningen, og et koncernforbundet udenlandsk selskab, vil en sådan skatteunddragelse være til skade for det andet land og ikke for Danmark. |
| --- | --- |

17.

De danske myndigheder har den opfattelse, at hvis et multinationalt selskab skulle fristes til at unddrage sig selskabsskat via kommercielle transaktioner mellem et koncernforbundet dansk selskab, der er omfattet af tonnageskatteordningen, og et koncernforbundet udenlandsk selskab, vil en sådan skatteunddragelse være til skade for det andet land og ikke for Danmark.

| 18. | Det er derfor ikke i de danske skattemyndigheders interesse at foretage en systematisk overvågning af transaktioner mellem selskaber, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, og deres koncernforbundne udenlandske selskaber, eftersom en sådan overvågning ikke vil resultere i ekstraindtægter for den danske statskasse. Det er grunden til, at Danmark foreslog at befri virksomheder, der er omfattet af tonnageskatteordningen, fra administrative byrder, som de set ud fra deres eget perspektiv finder unødvendige. |
| --- | --- |

18.

Det er derfor ikke i de danske skattemyndigheders interesse at foretage en systematisk overvågning af transaktioner mellem selskaber, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, og deres koncernforbundne udenlandske selskaber, eftersom en sådan overvågning ikke vil resultere i ekstraindtægter for den danske statskasse. Det er grunden til, at Danmark foreslog at befri virksomheder, der er omfattet af tonnageskatteordningen, fra administrative byrder, som de set ud fra deres eget perspektiv finder unødvendige.

| 19. | De danske myndigheder synes således implicit at mene, at ansvaret for at kontrollere en mulig skatteflugt fra et selskab, der er etableret i et andet land, til et selskab i Danmark, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, påhviler skattemyndighederne i det andet land. Denne formodning implicerer, at det andet land, uanset om det er en medlemsstat eller et tredjeland, har regler om interne afregningspriser i sin skattelovgivning, og at skattemyndighederne i det andet land anvender reglerne på en effektiv måde, navnlig på transaktioner med selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen i Danmark. Ved brev af 13. september 2005 (24) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning. Ordningen blev oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (25) (sag nr. N 563/01). |
| --- | --- |

19.

De danske myndigheder synes således implicit at mene, at ansvaret for at kontrollere en mulig skatteflugt fra et selskab, der er etableret i et andet land, til et selskab i Danmark, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, påhviler skattemyndighederne i det andet land. Denne formodning implicerer, at det andet land, uanset om det er en medlemsstat eller et tredjeland, har regler om interne afregningspriser i sin skattelovgivning, og at skattemyndighederne i det andet land anvender reglerne på en effektiv måde, navnlig på transaktioner med selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen i Danmark. Ved brev af 13. september 2005 (24) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning. Ordningen blev oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (25) (sag nr. N 563/01).

| 20. | Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. |
| --- | --- |

20.

Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005.

| 21. | Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (26) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005, 30. juni 2006 og 13. september 2006 (27). |
| --- | --- |

21.

Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (26) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005, 30. juni 2006 og 13. september 2006 (27).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER OPTRÆDER STØTTE

| 22. | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

22.

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 23. | Det giver ingen mening at undersøge, om de anmeldte foranstaltninger i sig selv udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de er en del af den eksisterende tonnageskatteordning og derfor ikke kan betragtes isoleret, men må undersøges i sammenhæng med hele den tonnageskatteordning, som de medfører en ændring af. Kommissionen bør derfor undersøge hele tonnageskatteordningen i den form, den ville have haft, hvis de anmeldte foranstaltninger allerede var blevet gennemført. |
| --- | --- |

23.

Det giver ingen mening at undersøge, om de anmeldte foranstaltninger i sig selv udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de er en del af den eksisterende tonnageskatteordning og derfor ikke kan betragtes isoleret, men må undersøges i sammenhæng med hele den tonnageskatteordning, som de medfører en ændring af. Kommissionen bør derfor undersøge hele tonnageskatteordningen i den form, den ville have haft, hvis de anmeldte foranstaltninger allerede var blevet gennemført.

| 24. | På nuværende stadium af undersøgelsen mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning ikke ændrer ved det forhold, at tonnageskatteordningen har karakter af støtte. |
| --- | --- |

24.

På nuværende stadium af undersøgelsen mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning ikke ændrer ved det forhold, at tonnageskatteordningen har karakter af støtte.

| 25. | Det vigtigste spørgsmål drejer sig således om at afgøre, om de påtænkte foranstaltninger vil ændre vurderingen i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 med hensyn til den samlede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

25.

Det vigtigste spørgsmål drejer sig således om at afgøre, om de påtænkte foranstaltninger vil ændre vurderingen i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 med hensyn til den samlede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL MED HENSYN TIL FORANSTALTNINGENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Ring-fencing-foranstaltning berørt af de anmeldte foranstaltninger

| 26. | En af hovedbetingelserne knyttet til erklæringen om, at tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, er, at der skal træffes en række ring-fencing-foranstaltninger for at sikre, at ingen andre aktiviteter end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat eller et tredjeland — kan blive indirekte tilgodeset af ordningen. Retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren giver rent faktisk mulighed for at indføre en tonnageafgift (28), men disse retningslinjer gælder kun for søtransport. Hvis tonnageskatteordningen i sin ændrede form kan resultere i, at ikke-maritime aktiviteter bliver tilgodeset af tonnageafgiften, kan der opstå tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med fællesmarkedet, jf. beskrivelsen nedenfor. |
| --- | --- |

26.

En af hovedbetingelserne knyttet til erklæringen om, at tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, er, at der skal træffes en række ring-fencing-foranstaltninger for at sikre, at ingen andre aktiviteter end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat eller et tredjeland — kan blive indirekte tilgodeset af ordningen. Retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren giver rent faktisk mulighed for at indføre en tonnageafgift (28), men disse retningslinjer gælder kun for søtransport. Hvis tonnageskatteordningen i sin ændrede form kan resultere i, at ikke-maritime aktiviteter bliver tilgodeset af tonnageafgiften, kan der opstå tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med fællesmarkedet, jf. beskrivelsen nedenfor.

| 27. | Ring-fencing-foranstaltningerne knyttet til den danske tonnageskatteordning er beskrevet i punkt 2.11 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002. |
| --- | --- |

27.

Ring-fencing-foranstaltningerne knyttet til den danske tonnageskatteordning er beskrevet i punkt 2.11 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002.

| 28. | En af disse foranstaltninger består i, at der på basis af armslængdeprincippet skal føres kontrol med kommercielle transaktioner mellem tonnagebeskattede selskaber og deres eventuelle koncernforbundne selskaber (eller de af de pågældende selskaber, der selskabsbeskattes efter de normale regler), det være sig indenlandske eller udenlandske selskaber. Det er værd at erindre om, at der findes andre ring-fencing-foranstaltninger mod »thick capitalization« (29) eller en fordeling af omkostninger og udgifter, hvor en del af rederiets virksomhed beskattes efter tonnageskatteordningen, mens resten beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

28.

En af disse foranstaltninger består i, at der på basis af armslængdeprincippet skal føres kontrol med kommercielle transaktioner mellem tonnagebeskattede selskaber og deres eventuelle koncernforbundne selskaber (eller de af de pågældende selskaber, der selskabsbeskattes efter de normale regler), det være sig indenlandske eller udenlandske selskaber. Det er værd at erindre om, at der findes andre ring-fencing-foranstaltninger mod »thick capitalization« (29) eller en fordeling af omkostninger og udgifter, hvor en del af rederiets virksomhed beskattes efter tonnageskatteordningen, mens resten beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 29. | Alle de tonnageskatteordninger, som Kommissionen har godkendt de sidste fem år (30), herunder den her omhandlede, omfatter ring-fencing-foranstaltninger, der indebærer kontrol med transaktioner mellem tonnagebeskattede virksomheder og virksomheder, der beskattes efter de almindelige regler. |
| --- | --- |

29.

Alle de tonnageskatteordninger, som Kommissionen har godkendt de sidste fem år (30), herunder den her omhandlede, omfatter ring-fencing-foranstaltninger, der indebærer kontrol med transaktioner mellem tonnagebeskattede virksomheder og virksomheder, der beskattes efter de almindelige regler.

| 30. | Tonnageskatteordninger skal være afskærmede for at undgå, at deres virkninger smitter af på økonomiske aktiviteter, der ikke har med søtransport at gøre. Til dette formål anmoder Kommissionen normalt medlemsstaterne om at træffe en række ring fencing-foranstaltninger, f.eks.:






  — | kontrollere kommercielle transaktioner på tværs af afskærmningen på basis af på armslængde-princippet, |
| --- | --- | --- |

30.

Tonnageskatteordninger skal være afskærmede for at undgå, at deres virkninger smitter af på økonomiske aktiviteter, der ikke har med søtransport at gøre. Til dette formål anmoder Kommissionen normalt medlemsstaterne om at træffe en række ring fencing-foranstaltninger, f.eks.:

—

kontrollere kommercielle transaktioner på tværs af afskærmningen på basis af på armslængde-princippet,

| — | indføre regler om fair fordeling af kapitaludgifter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, |
| --- | --- |

—

indføre regler om fair fordeling af kapitaludgifter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter,

| — | indføre regler om fair fordeling af indtægter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, |
| --- | --- |

—

indføre regler om fair fordeling af indtægter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter,

| — | benytte alt-eller-intet-løsningen for rederikoncerner (alle dele af koncernen, der opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, skal vælge denne ordning, når mindst en af dem opfylder betingelserne). |
| --- | --- |

—

benytte alt-eller-intet-løsningen for rederikoncerner (alle dele af koncernen, der opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, skal vælge denne ordning, når mindst en af dem opfylder betingelserne).

| 31. | Sådanne foranstaltninger tjener til bl.a. at forhindre skatteunddragelse til fordel for aktiviteter, der ikke har forbindelse til søtransport. Gennemførelsen af disse foranstaltninger er vigtig for vurderingen af, om tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, da de bidrager til at sikre, at aktiviteter, der ikke er omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, ikke får uretmæssig fordel af ordningen. Ring-fencing-foranstaltninger skal betragtes som en integrerende del af en tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

31.

Sådanne foranstaltninger tjener til bl.a. at forhindre skatteunddragelse til fordel for aktiviteter, der ikke har forbindelse til søtransport. Gennemførelsen af disse foranstaltninger er vigtig for vurderingen af, om tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, da de bidrager til at sikre, at aktiviteter, der ikke er omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, ikke får uretmæssig fordel af ordningen. Ring-fencing-foranstaltninger skal betragtes som en integrerende del af en tonnageskatteordning.

| 32. | Ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet indgår i Kommissionens beslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger (se punkt 26), inkl. den her omhandlede, og sikrer, at kun søtransportydelser, der leveres af selskaber, der er skattepligtige i Danmark, kan henføres under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

32.

Ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet indgår i Kommissionens beslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger (se punkt 26), inkl. den her omhandlede, og sikrer, at kun søtransportydelser, der leveres af selskaber, der er skattepligtige i Danmark, kan henføres under den danske tonnageskatteordning.

4.2.   Ændret virkning af den pågældende ring-fencing-foranstaltning

| 33. | Der erindres om, at ring-fencing-foranstaltninger er meget vigtige for at sikre, at tonnageskatteordninger er vandtætte. Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger. |
| --- | --- |

33.

Der erindres om, at ring-fencing-foranstaltninger er meget vigtige for at sikre, at tonnageskatteordninger er vandtætte. Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger.

| 34. | Uden en effektiv gennemførelse af ring-fencing-foranstaltningen vedrørende kommercielle transaktioner kan andre former for virksomhed end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat selv eller i andre lande — nemlig får mulighed for at unddrage sig selskabsskat gennem kommercielle transaktioner med et koncernforbundet selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

34.

Uden en effektiv gennemførelse af ring-fencing-foranstaltningen vedrørende kommercielle transaktioner kan andre former for virksomhed end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat selv eller i andre lande — nemlig får mulighed for at unddrage sig selskabsskat gennem kommercielle transaktioner med et koncernforbundet selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen i den pågældende medlemsstat.

| 35. | Kommissionen har forstået det således, at de danske myndigheder fortsat agter at verificere transaktioner mellem to koncernforbundne selskaber med udgangspunkt i ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet, når et af dem beskattes efter tonnageskatteordningen, men kun når de begge er skattepligtige i Danmark. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen har forstået det således, at de danske myndigheder fortsat agter at verificere transaktioner mellem to koncernforbundne selskaber med udgangspunkt i ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet, når et af dem beskattes efter tonnageskatteordningen, men kun når de begge er skattepligtige i Danmark.

| 36. | Det betyder, at verifikationen af indenlandske transaktioner med et selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen, vil forblive under de danske myndigheders tilsyn og ansvar, mens det andet land vil være ansvarlig for kontrollen med grænseoverskridende transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab i Danmark og et udenlandsk koncernforbundet selskab. |
| --- | --- |

36.

Det betyder, at verifikationen af indenlandske transaktioner med et selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen, vil forblive under de danske myndigheders tilsyn og ansvar, mens det andet land vil være ansvarlig for kontrollen med grænseoverskridende transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab i Danmark og et udenlandsk koncernforbundet selskab.

| 37. | Imidlertid nærer Kommissionen på nuværende stadium af undersøgelsen tvivl med hensyn til, om den oprindelige tonnageskatteordning som ændret ved de anmeldte foranstaltninger fortsat vil være forenelig med fællesmarkedet, eftersom de anmeldte foranstaltninger kan svække førnævnte ring-fencing-foranstaltning. Sidstnævnte er afgørende for ordningens forenelighed med fællesmarkedet (31). |
| --- | --- |

37.

Imidlertid nærer Kommissionen på nuværende stadium af undersøgelsen tvivl med hensyn til, om den oprindelige tonnageskatteordning som ændret ved de anmeldte foranstaltninger fortsat vil være forenelig med fællesmarkedet, eftersom de anmeldte foranstaltninger kan svække førnævnte ring-fencing-foranstaltning. Sidstnævnte er afgørende for ordningens forenelighed med fællesmarkedet (31).

| 38. | Kommissionen frygter også, at de anmeldte foranstaltninger kan gøre det lettere for selskaber, der er skattepligtige i andre medlemsstater, at unddrage sig beskatning i de pågældende medlemsstater, eftersom det vil være vanskeligere for de danske skattemyndigheder at afsløre svigagtige transaktioner mellem disse selskaber og et tonnagebeskattet koncernforbundet selskab i Danmark, hvis de danske myndigheder ikke længere får regelmæssige oplysninger om transaktioner mellem danske tonnagebeskattede og deres udenlandske koncernforbundne selskaber. |
| --- | --- |

38.

Kommissionen frygter også, at de anmeldte foranstaltninger kan gøre det lettere for selskaber, der er skattepligtige i andre medlemsstater, at unddrage sig beskatning i de pågældende medlemsstater, eftersom det vil være vanskeligere for de danske skattemyndigheder at afsløre svigagtige transaktioner mellem disse selskaber og et tonnagebeskattet koncernforbundet selskab i Danmark, hvis de danske myndigheder ikke længere får regelmæssige oplysninger om transaktioner mellem danske tonnagebeskattede og deres udenlandske koncernforbundne selskaber.

| 39. | Når ring-fencing-foranstaltninger viser sig at være virkningsløse eller kan forventes at være virkningsløse, finder Kommissionen, at tonnageskatteordningen — ved at tilgodese anden virksomhed end søtransportvirksomhed — kan fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, og at en sådan ordning under de omstændigheder er uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

39.

Når ring-fencing-foranstaltninger viser sig at være virkningsløse eller kan forventes at være virkningsløse, finder Kommissionen, at tonnageskatteordningen — ved at tilgodese anden virksomhed end søtransportvirksomhed — kan fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, og at en sådan ordning under de omstændigheder er uforenelig med fællesmarkedet.

| 40. | I denne sag frygter Kommissionen, at ændringen af den ring-fencing-foranstaltning, som anmeldelsen vedrører, vil føre til en situation, hvor virksomhed, der er skattepligtig i andre lande og således ikke omfattet at tonnageskatteordningen i Danmark, vil blive uretmæssigt tilgodeset af ordningen via en urimelig prissætning af transaktioner med koncernforbundne selskaber i Danmark, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

I denne sag frygter Kommissionen, at ændringen af den ring-fencing-foranstaltning, som anmeldelsen vedrører, vil føre til en situation, hvor virksomhed, der er skattepligtig i andre lande og således ikke omfattet at tonnageskatteordningen i Danmark, vil blive uretmæssigt tilgodeset af ordningen via en urimelig prissætning af transaktioner med koncernforbundne selskaber i Danmark, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning.

| 41. | Hvad dette angår, ønsker Kommissionen at modtage samtlige medlemsstaters kommentarer til følgende punkter. |
| --- | --- |

41.

Hvad dette angår, ønsker Kommissionen at modtage samtlige medlemsstaters kommentarer til følgende punkter.

| 42. | For det første er det nødvendigt at få fastslået, hvordan Danmark efter gennemførelsen af de anmeldte foranstaltninger fortsat vil kunne sikre, at landets skattemyndigheder vil være i stand til at afsløre eventuelle forsøg på skatteunddragelse begået af udenlandske selskaber, der er koncernforbundne med rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og underrette det berørte land om dette forsøg. Hvis det ikke er tilfældet, spørger Kommissionen sig selv, om andre medlemsstater og tredjelande bør bebyrdes med at kontrollere alle grænseoverskridende transaktioner med selskaber, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (hvoraf de fleste sandsynligvis er selskaber registreret i Danmark). |
| --- | --- |

42.

For det første er det nødvendigt at få fastslået, hvordan Danmark efter gennemførelsen af de anmeldte foranstaltninger fortsat vil kunne sikre, at landets skattemyndigheder vil være i stand til at afsløre eventuelle forsøg på skatteunddragelse begået af udenlandske selskaber, der er koncernforbundne med rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og underrette det berørte land om dette forsøg. Hvis det ikke er tilfældet, spørger Kommissionen sig selv, om andre medlemsstater og tredjelande bør bebyrdes med at kontrollere alle grænseoverskridende transaktioner med selskaber, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (hvoraf de fleste sandsynligvis er selskaber registreret i Danmark).

| 43. | For det andet spørger Kommissionen sig selv, om den uensartede behandling (med hensyn til oplysningspligt) af henholdsvis tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er indenlandske selskaber, der ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, og tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er udenlandske selskaber, kan betragtes som rimelig. Når henses til dommen i Matra-sagen (32), kan en sådan uensartet behandling meget vel få indflydelse på ordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

43.

For det andet spørger Kommissionen sig selv, om den uensartede behandling (med hensyn til oplysningspligt) af henholdsvis tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er indenlandske selskaber, der ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, og tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er udenlandske selskaber, kan betragtes som rimelig. Når henses til dommen i Matra-sagen (32), kan en sådan uensartet behandling meget vel få indflydelse på ordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 44. | For det tredje spørger Kommissionen sig selv, om f.eks. følgende samarbejdsmekanismer aftalt mellem medlemsstater vil være bedre egnet som ring-fencing-foranstaltning i forbindelse med eksisterende tonnageskatteordninger:






  — | en forpligtelse til, i lyset af EF-traktatens artikel 10 (33), at yde gensidig bistand, der går videre end kravene i en eventuel bilateral skattesamarbejdsaftale og videre end henstillingerne i OECD-retningslinjerne, i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner med et tonnagebeskattet selskab med henblik på at forhindre en spillover-effekt på Fællesskabsplan fra tonnageskatteordninger til aktiviteter, der ikke kan henføres under en sådan ordning, |
| --- | --- | --- |

44.

For det tredje spørger Kommissionen sig selv, om f.eks. følgende samarbejdsmekanismer aftalt mellem medlemsstater vil være bedre egnet som ring-fencing-foranstaltning i forbindelse med eksisterende tonnageskatteordninger:

—

en forpligtelse til, i lyset af EF-traktatens artikel 10 (33), at yde gensidig bistand, der går videre end kravene i en eventuel bilateral skattesamarbejdsaftale og videre end henstillingerne i OECD-retningslinjerne, i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner med et tonnagebeskattet selskab med henblik på at forhindre en spillover-effekt på Fællesskabsplan fra tonnageskatteordninger til aktiviteter, der ikke kan henføres under en sådan ordning,

| — | en forpligtelse for skattemyndighederne i en medlemsstat, der har indført en tonnageskatteordning, til systematisk at underrette deres kolleger i en anden medlemsstat, hvis de får mistanke om uregelmæssige transaktioner, der er til skade for den anden medlemsstats skatteindtægter og til fordel for et tonnagebeskattet selskab i de to medlemsstater. |
| --- | --- |

—

en forpligtelse for skattemyndighederne i en medlemsstat, der har indført en tonnageskatteordning, til systematisk at underrette deres kolleger i en anden medlemsstat, hvis de får mistanke om uregelmæssige transaktioner, der er til skade for den anden medlemsstats skatteindtægter og til fordel for et tonnagebeskattet selskab i de to medlemsstater.

5.   KONKLUSION

| 45. | Der er med henvisning til ovenstående behov for at indlede en undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4, i procedureforordningen vedrørende statsstøtte (34), således at Kommissionen kan få afklaret disse punkter og deres mulige indflydelse på den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet, før den tager endelig stilling til, om de anmeldte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

45.

Der er med henvisning til ovenstående behov for at indlede en undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4, i procedureforordningen vedrørende statsstøtte (34), således at Kommissionen kan få afklaret disse punkter og deres mulige indflydelse på den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet, før den tager endelig stilling til, om de anmeldte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet.

| 46. | På basis af vurderingen i det foregående beslutter Kommissionen hermed at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4 (35), i ovennævnte forordning med hensyn til den foreslåede ændring. |
| --- | --- |

46.

På basis af vurderingen i det foregående beslutter Kommissionen hermed at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4 (35), i ovennævnte forordning med hensyn til den foreslåede ændring.

| 47. | I lyset af betragtningerne ovenfor anmoder Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 (36), i ovennævnte forordning Danmark om at fremsætte bemærkninger til ovenstående punkter og til at indsende alle sådanne oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger senest en måned efter modtagelsen af dette brev. Den anmoder de danske myndigheder om straks at fremsende en kopi af dette brev til alle potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

47.

I lyset af betragtningerne ovenfor anmoder Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 (36), i ovennævnte forordning Danmark om at fremsætte bemærkninger til ovenstående punkter og til at indsende alle sådanne oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger senest en måned efter modtagelsen af dette brev. Den anmoder de danske myndigheder om straks at fremsende en kopi af dette brev til alle potentielle støttemodtagere.

| 48. | Kommissionen ønsker at erindre de danske myndigheder om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen ønsker at erindre de danske myndigheder om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 49. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev og et resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved at indrykke en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende og underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af dette brev.” |
| --- | --- |

49.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev og et resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved at indrykke en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende og underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af dette brev.”

---

(1)  Diarie förd under beteckningen TREN(2005) A/23228.

1

(2)  Beslutet är tillgängligt på det officiella språket på följande Internetadress:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkände genom ett beslut av den 1 december 2004 (ärende N 171/2004) att förteckningen över vilka verksamheter som kan beskattas enligt tonnageskatteordningen (verksamheter som bedrivs i nära anslutning till eller har direkt anknytning till tillhandahållandet av transporttjänster) skulle utvidgas till att omfatta uthyrning av lokaler ombord, t.ex. affärer eller kiosker, oavsett om de drivs av tredje man eller av en av rederiet oberoende part och oavsett om de berörda aktiviteterna i dessa kiosker kan tonnagebeskattas eller inte. Det andra beslutet är tillgängligt på det officiella språket på följande Internetadress:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(3)  Beteckningarna TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 och D/ 217824.

3

(4)  Diarieförda under beteckningen TREN (2005) A/29975.

4

(5)  Beskrivs därefter i avsnitt 2.3.

5

(6)  Regler om internpriser brukar i de utvecklade länderna fastställas i bolagsskattelagstiftningen. I OECD:s riktlinjer för internprissättning för multinationella företag och för skatteförvaltningar uppmanas OECD-länderna att kontrollera affärstransaktioner mellan multinationella bolag och närstående bolag utomlands. Sådana regler kan även följa av bilaterala avtal om skattesamarbete. Regler om internprissättning handlar om att det skall kontrolleras att priserna vid transaktioner mellan två företag som är närstående i den mening som avses i OECD:s riktlinjer är marknadsmässiga. Om skattemyndigheterna misstänker undandragande av skatt kan de fastställa priserna till mer marknadsmässiga nivåer och därefter göra en ny beräkning av vinsten i det berörda företaget.

6

(7)  Kommissionen har krävt sådana avgränsningar i alla skatteordningar som har godkänts de senaste fem åren.

7

(8)  Ärende N 116/98 godkänt genom kommissionens beslut av den 13 november 2002. Beslutet finns tillgängligt på det officiella språket på följande Internetadress:

8

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf.

(9)  Meddelande C(2004) 43 från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport, EUT C 13, 17.1.2004, s. 3, punkt 3.1. Se även de tidigare riktlinjerna i EGT C 205, 5.7.1997, s. 5.

9

(10)  ”Överkapitalisering” är en strategi som innebär att merparten av det egna kapitalet placeras i den tonnagebeskattade delen av bolaget, medan merparten av skulderna placeras i den bolagsbeskattade delen av bolaget i syfte att öka kapitalutgifterna av skatteskäl.

10

(11)  Se särskilt följande kommissionsbeslut:

11

| 1) | Den brittiska ordning som godkändes den 2 augusti 2000 (ärende N 790/99). |
| --- | --- |

1)

Den brittiska ordning som godkändes den 2 augusti 2000 (ärende N 790/99).

| 2) | Den spanska ordning som godkändes den 27 februari 2002 (ärende N 736/01). |
| --- | --- |

2)

Den spanska ordning som godkändes den 27 februari 2002 (ärende N 736/01).

| 3) | Den danska ordning som godkändes den 12 mars 2002 (ärende N 563/01). |
| --- | --- |

3)

Den danska ordning som godkändes den 12 mars 2002 (ärende N 563/01).

| 4) | Den finska ordning som godkändes den 16 oktober 2002 (ärende N 195/02). |
| --- | --- |

4)

Den finska ordning som godkändes den 16 oktober 2002 (ärende N 195/02).

| 5) | Den irländska ordning som godkändes den 11 december 2002 (ärende N 504/02). |
| --- | --- |

5)

Den irländska ordning som godkändes den 11 december 2002 (ärende N 504/02).

| 6) | Den spanska ordning tillämplig på Biscaya-området som godkändes den 5 februari 2003 (ärende N 572/02). |
| --- | --- |

6)

Den spanska ordning tillämplig på Biscaya-området som godkändes den 5 februari 2003 (ärende N 572/02).

| 7) | Den franska ordning som godkändes den 13 maj 2003 (ärende N 737/02). |
| --- | --- |

7)

Den franska ordning som godkändes den 13 maj 2003 (ärende N 737/02).

| 8) | Den belgiska ordning som godkändes den 19 mars 2003 (ärende C 20/03, ex N 433/02). |
| --- | --- |

8)

Den belgiska ordning som godkändes den 19 mars 2003 (ärende C 20/03, ex N 433/02).

| 9) | Den italienska ordning som godkändes den 20 oktober 2004 (ärende N 114/04). |
| --- | --- |

9)

Den italienska ordning som godkändes den 20 oktober 2004 (ärende N 114/04).

(12)  Se särskilt stycket i avsnitt 3.3.5 i kommissionens beslut av den 12 mars 2002: ”Det framgår dessutom tydligt av ’armslängdsprincipen’, bestämmelserna om finansiella inkomster/utgifter, bestämmelserna om överkapitalisering, bestämmelserna om verksamheter som överskrider avgränsningen och bestämmelserna om transaktioner mellan koncernbolag vilka verksamheter som kan omfattas av tonnageskatteordningen och ordningen innehåller därmed en tydlig hänvisning till kraven i riktlinjerna om insyn i bokföringen.”

12

”Det framgår dessutom tydligt av ’armslängdsprincipen’, bestämmelserna om finansiella inkomster/utgifter, bestämmelserna om överkapitalisering, bestämmelserna om verksamheter som överskrider avgränsningen och bestämmelserna om transaktioner mellan koncernbolag vilka verksamheter som kan omfattas av tonnageskatteordningen och ordningen innehåller därmed en tydlig hänvisning till kraven i riktlinjerna om insyn i bokföringen.”

(13)  Se EG-domstolens dom av den 15 juni 1993 i mål C-225/91, Matra SA mot kommissionen, REG 1993, s. I-3203. särskilt punkt 41: ”I det sammanhanget skall erinras om att även om förfarandet i artiklarna 92 och 93 i fördraget ger kommissionen, och under vissa förutsättningar rådet, ett betydande utrymme för skönsmässig bedömning vid avgörandet om ett statligt stöd är förenligt med den gemensamma marknadens krav, följer det emellertid av fördragets allmänna systematik att detta förfarande aldrig får leda till resultat som strider mot specifika bestämmelser i fördraget (dom av den 21 maj 1980, kommissionen mot Italien i mål 73/79, Rec. 1980 s. 1533, punkt 11). Domstolen har dessutom slagit fast att närmare bestämmelser om ett stöd som strider mot andra särskilda bestämmelser i fördraget än artiklarna 92 och 93 kan vara så oupplösligen förbundna med stödets mål att det inte är möjligt att bedöma dem separat (dom av den 22 mars 1977, Iannelli i mål 74/76, Rec. 1977 s. 557).”

13

”I det sammanhanget skall erinras om att även om förfarandet i artiklarna 92 och 93 i fördraget ger kommissionen, och under vissa förutsättningar rådet, ett betydande utrymme för skönsmässig bedömning vid avgörandet om ett statligt stöd är förenligt med den gemensamma marknadens krav, följer det emellertid av fördragets allmänna systematik att detta förfarande aldrig får leda till resultat som strider mot specifika bestämmelser i fördraget (dom av den 21 maj 1980, kommissionen mot Italien i mål 73/79, Rec. 1980 s. 1533, punkt 11). Domstolen har dessutom slagit fast att närmare bestämmelser om ett stöd som strider mot andra särskilda bestämmelser i fördraget än artiklarna 92 och 93 kan vara så oupplösligen förbundna med stödets mål att det inte är möjligt att bedöma dem separat (dom av den 22 mars 1977, Iannelli i mål 74/76, Rec. 1977 s. 557).”

(14)

14

Artikel 10

Artikel 10

Medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder, både allmänna och särskilda, för att säkerställa att de skyldigheter fullgörs som följer av detta fördrag eller av åtgärder som vidtagits av gemenskapens institutioner. Medlemsstaterna skall underlätta att gemenskapens uppgifter fullgörs.

Medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder, både allmänna och särskilda, för att säkerställa att de skyldigheter fullgörs som följer av detta fördrag eller av åtgärder som vidtagits av gemenskapens institutioner. Medlemsstaterna skall underlätta att gemenskapens uppgifter fullgörs.

De skall avstå från varje åtgärd som kan äventyra att fördragets mål uppnås.

De skall avstå från varje åtgärd som kan äventyra att fördragets mål uppnås.

(15)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget. EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

15

(16)  Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

16

(17)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

17

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(18)  Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/ 217824.

18

(19)  Registeret under ref. TREN (2005) A/29975.

19

(20)  Beskrevet i afsnit 2.3 nedenfor.

20

(21)  Skattelovgivningen i alle udviklede lande indeholder normalt regler om interne afregningspriser. I OECD's »Transfer Pricing Guidelines for Multinational Enterprises and for Tax Administrations« opfordres OECD-landene til at føre kontrol med kommercielle transaktioner mellem virksomheder tilhørende multinationale selskaber og deres udenlandske koncernbundne virksomheder. Sådanne regler kan også være påkrævet i bilaterale skattesamarbejdsaftaler. Ifølge reglerne om interne afregningspriser skal det kontrolleres, om der benyttes en korrekt prissætning ved transaktioner mellem to virksomheder, der er koncernforbundne som omhandlet i OECD-retningslinjerne. Skattemyndighederne har mulighed for at fastsætte priserne på et niveau, der er mere på linje med markedspriserne, hvis de nærer mistanke om skatteunddragelse, og de kan derefter genberegne den pågældende virksomheds overskud.

21

(22)  Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger.

22

(23)  Sag nr. NN 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

23

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(24)  Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

24

(25)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

25

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(26)  Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/217824.

26

(27)  Ref. TREN(2005) A/29975 og TREN(2006) A/33708.

27

(28)  Meddelelse C(2004) 43 fra Kommissionen — EU-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3), punkt 3.1. Se også de forrige retningslinjer herfor (EFT C 205 af 5.7.1997, s. 5).

28

(29)  Strategien med »thick capitalization« består i at placere det meste af egenkapitalen i den tonnagebeskattede del af selskabet og det meste af gælden i den del af selskabet, der beskattes efter de normale regler, hvorved de fradragsberettigede renteudgifter forøges.

29

(30)  Se navnlig Kommissionens beslutninger vedrørende:

30

| 1. | den britiske ordning, der blev godkendt den 2. august 2000 (sag nr. N 790/99) |
| --- | --- |

1.

den britiske ordning, der blev godkendt den 2. august 2000 (sag nr. N 790/99)

| 2. | den spanske ordning, der blev godkendt den 27. februar 2002 (sag nr. N 736/01) |
| --- | --- |

2.

den spanske ordning, der blev godkendt den 27. februar 2002 (sag nr. N 736/01)

| 3. | den danske ordning, der blev godkendt den 12. marts 2002 (sag nr. N 563/01) |
| --- | --- |

3.

den danske ordning, der blev godkendt den 12. marts 2002 (sag nr. N 563/01)

| 4. | den finske ordning, der blev godkendt den 16. oktober 2002 (sag nr. N 195/02) |
| --- | --- |

4.

den finske ordning, der blev godkendt den 16. oktober 2002 (sag nr. N 195/02)

| 5. | den irske ordning, der blev godkendt den 11. december 2002 (sag nr. N 504/02) |
| --- | --- |

5.

den irske ordning, der blev godkendt den 11. december 2002 (sag nr. N 504/02)

| 6. | den spanske ordning gældende for Biscayen-området, der blev godkendt den 5. februar 2003 (sag nr. N 572/02) |
| --- | --- |

6.

den spanske ordning gældende for Biscayen-området, der blev godkendt den 5. februar 2003 (sag nr. N 572/02)

| 7. | den franske ordning, der blev godkendt den 13. maj 2003 (sag nr. N 737/02) |
| --- | --- |

7.

den franske ordning, der blev godkendt den 13. maj 2003 (sag nr. N 737/02)

| 8. | den belgiske ordning, der blev godkendt den 19. marts 2003 (sag nr. N 433/02) |
| --- | --- |

8.

den belgiske ordning, der blev godkendt den 19. marts 2003 (sag nr. N 433/02)

| 9. | den italienske ordning, der blev godkendt den 20. oktober 2004 (sag nr. N 114/04). |
| --- | --- |

9.

den italienske ordning, der blev godkendt den 20. oktober 2004 (sag nr. N 114/04).

(31)  Se især afsnit 3.3.5 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002: »Desuden fremgår det klart af arms længde -princippet, bestemmelserne om finansielle indtægter og udgifter, bestemmelserne om værn mod overkapitalisering, bestemmelserne om aktiviteter, der går på tværs af afgrænsningen, og bestemmelserne om transaktioner, der udføres af koncernforbundne selskaber, hvilke aktiviteter der kan blive omfattet af tonnageskatteordningen, og ordningen indeholder dermed en klar reference til kravene i retningslinjerne til dokumentation og bogføring«.

31

(32)  Se Domstolens dom af 15. juni 1993, sag 225/91, Matra mod Kommissionen, særlig præmis 41: »I denne henseende bemærkes, at selv om den i artikel 92 og 93 fastsatte procedure overlader et betydeligt skøn til Kommissionen og under visse betingelser til Rådet med henblik på vurderingen af, om en statsstøtteordning kan forenes med fællesmarkedets krav, følger det dog af traktatens almindelige opbygning, at denne procedure aldrig må føre til resultater, der er i strid med traktatens særlige bestemmelser (dom af 21.5.1980, sag 73/79, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 1533, præmis 11). Domstolen har desuden fastslået, at gennemførelsesforanstaltninger til en støtte, som er i strid med andre særlige traktatbestemmelser end artikel 92 og 93, kan være så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (dom af 22.3.1977, sag 74/76, Iannelli, Sml. s. 557).«

32

I denne henseende bemærkes, at selv om den i artikel 92 og 93 fastsatte procedure overlader et betydeligt skøn til Kommissionen og under visse betingelser til Rådet med henblik på vurderingen af, om en statsstøtteordning kan forenes med fællesmarkedets krav, følger det dog af traktatens almindelige opbygning, at denne procedure aldrig må føre til resultater, der er i strid med traktatens særlige bestemmelser (dom af 21.5.1980, sag 73/79, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 1533, præmis 11). Domstolen har desuden fastslået, at gennemførelsesforanstaltninger til en støtte, som er i strid med andre særlige traktatbestemmelser end artikel 92 og 93, kan være så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (dom af 22.3.1977, sag 74/76, Iannelli, Sml. s. 557).«

(33)

33

Artikel 10

Medlemsstaterne træffer alle almindelige eller særlige foranstaltninger, som er egnede til at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af denne traktat, eller af retsakter foretaget af Fællesskabets institutioner. De letter Fællesskabets gennemførelse af dets opgaver. De afholder sig fra at træffe foranstaltninger, der er egnede til at bringe virkeliggørelsen af denne traktats målsætning i fare.

(34)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

34

(35)  Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

35

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(36)  Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

36

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

---

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/20

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 135/07)

| 1. | Kommissionen mottog den 11 juni 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget AXA SA (”AXA”, Frankrike), på det sätt som avses i artiklarna 3.4 och 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företagen Monte Paschi Vita SpA (”MPS Vita”, Italien) och Monte Paschi Assicurazioni Danni SpA (”MPS Danni”, Italien) genom förvärv av aktier. MPS Vita och MPS Danni är för närvarande ensamt kontrollerade av Banca Monte Paschi di Siena SpA (”BMPS”, Italien). BMPS kommer att behålla gemensam kontroll över MPS Vita och MPS Danni tillsammans med AXA. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 11 juni 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget AXA SA (”AXA”, Frankrike), på det sätt som avses i artiklarna 3.4 och 3.1 b i förordningen, förvärvar gemensam kontroll över företagen Monte Paschi Vita SpA (”MPS Vita”, Italien) och Monte Paschi Assicurazioni Danni SpA (”MPS Danni”, Italien) genom förvärv av aktier. MPS Vita och MPS Danni är för närvarande ensamt kontrollerade av Banca Monte Paschi di Siena SpA (”BMPS”, Italien). BMPS kommer att behålla gemensam kontroll över MPS Vita och MPS Danni tillsammans med AXA.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | AXA: Försäkringar och tillhörande finansiella tjänster. |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

AXA: Försäkringar och tillhörande finansiella tjänster.

| — | BMPS: Bankverksamhet och tillhörande finansiella tjänster. |
| --- | --- |

—

BMPS: Bankverksamhet och tillhörande finansiella tjänster.

| — | MPS Vita: Livförsäkringar och tillhörande finansiella tjänster. |
| --- | --- |

—

MPS Vita: Livförsäkringar och tillhörande finansiella tjänster.

| — | MPS Danni: Sak- och skadeförsäkringar. |
| --- | --- |

—

MPS Danni: Sak- och skadeförsäkringar.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4646 – AXA/Monte dei Paschi/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/21

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 135/08)

| 1. | Kommissionen mottog den 12 juni 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget AIG Capital Partners Inc. (”AIG”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Bulgarian Telecommunications Company (”BTC”, Bulgarien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 12 juni 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget AIG Capital Partners Inc. (”AIG”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Bulgarian Telecommunications Company (”BTC”, Bulgarien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | AIG: Investeringsrådgivning samt kapitalförvaltningsprodukter och -tjänster. |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

AIG: Investeringsrådgivning samt kapitalförvaltningsprodukter och -tjänster.

| — | BTC: Fast och mobil telekommunikation i Bulgarien. |
| --- | --- |

—

BTC: Fast och mobil telekommunikation i Bulgarien.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4721 – AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

ANDRA RÄTTSAKTER

Kommissionen

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/22

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2007/C 135/09)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning nr 510/2006 (1). Invändningarna måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”SALATE VON DER INSEL REICHENAU”

EG-nr DE/PGI/005/0317/27.10.2003

SUB ( ) SGB ( X )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adress: | D-11015 Berlin |
| Tfn | (49-30) 20 25 70 |
| Fax | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-post: | poststelle@bmj.bund.de |

Namn:

Bundesministerium der Justiz

Adress:

D-11015 Berlin

Tfn

(49-30) 20 25 70

Fax

(49-30) 20 25 95 25

E-post:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Grupp:

| Namn: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adress: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Namn:

Reichenau-Gemüse eG

Adress:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Tfn

(49-7534) 920 00

Fax

(49-7534) 92 0020

E-post:

info@reichenaugemuese.de

Sammansättning:

Tillverkare/förädlare ( X ) Annan: ( )

3.   Produkttyp:

Klass 1.6: Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

4.   Specifikation

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning: ”Salate von der Insel Reichenau”

4.2   Beskrivning: Salate von der Insel Reichenau är sallat som härstammar från ön Reichenau i Bodensjön. Sallatssortimentet består av sorterna Lactuca sativa (L.) var. capitata (huvudsallat, Batavia, isbergssallat, Novita) och Lactuca sativa (L.) var. Crispa (Lollo rosso, Lollo bionda, ekbladssallat). Sallaterna odlas uteslutande enligt Reichenau-metoden. De får sina egenskaper tack vare de geografiska förhållandena, men också tack vare mänsklig inverkan.

4.3   Geografiskt område: Ön reichenau i Bodensjön, Tyskland

4.4   Ursprungsbevis: I samband med IFS-certifieringen för Reichenau Gemüse e.G. får alla kollin ett eget nummer. Via det registreringsnumret kan producentföretaget identifieras. Alla företag är etablerade på Reichenau och odlar endast på arealer på ön. Odlingsarealerna dokumenteras på sjökort. Genom denna spårbarhet skapas en otvetydig dokumentation av produktens härkomst från det berörda geografiska området.

4.5   Framställningsmetod: Salate von der Insel Reichenau odlas enligt riktlinjerna för integrerad och kontrollerad grönsaksodling i Baden-Württemberg och får bära Baden-Württembergs kvalitetsstämpel ”Gesicherte Qualität mit Herkunftsangabe” (kvalitetsgaranti med uppgifter om ursprung). Det betyder att användningen av gödsel och växtskyddsmedel begränsas till ett minimum. Marken sköts noggrant och hålls fruktbar. Ogräs avlägsnas i stor utsträckning genom hackning, ångning och flamning, dvs. på mekanisk väg. Marken analyseras varje år, så att gödseltillförseln kan optimeras. Skadedjur bekämpas i växthusen med nyttodjur. Enligt ön Reichenaus odlingsmetoder skördas sallat i skyddad odling (under glas eller folie) mellan februari och maj. En ytterligare skördeperiod i skyddad odling inträffar under månaderna oktober, november och december. Den första, folie- eller filttäckta frilandssallaten är mogen för odling i april/maj. Frilandssäsongen slutar med höstens första nattfrost (september/oktober). Sallatskörden äger främst rum under morgontimmarna. Hela skörden, inbegripet pallettering, sker för hand. De daggfärska sallatshuvudena levereras i regel oförpackade till storhandeln. Endast på särskild kundbegäran kan enskilda huvuden förpackas i påsar. Detta sker också för hand, på fältet. Alla sallater tvättas innan de levereras till storhandeln.

4.6   Samband:

| — | Samband med området Ön Reichenau är som förutbestämd för grönsaksodling. Dess läge i Bodensjön med de speciella geografiska och klimatologiska förhållandena (fuktighet, värme, ljus) ger den särskilda förhållanden, jämfört med andra grönsaksområden, som är extremt gynnsamma för bladsallater med deras reaktivt stora värmebehov. Bodensjöns stora vattenyta innebär att luftfuktigheten alltid är tillräcklig. Ljusets reflektion på vattenytan ger odlingarna en högre strålningsintensitet. Bodensjön lagrar också värme. Faktorerna fuktighet, värme och ljus påverkar klimatet positivt och gynnar tillväxten. De goda klimatförhållandena utnyttjas av odlarna, som har stor sakkunskap om odling i växthus/folietunnlar eller på friland under folie. Odlingen sker uteslutande i jord, med termisk jordsanering utan kemiska medel. |
| --- | --- |

—

Samband med området Ön Reichenau är som förutbestämd för grönsaksodling. Dess läge i Bodensjön med de speciella geografiska och klimatologiska förhållandena (fuktighet, värme, ljus) ger den särskilda förhållanden, jämfört med andra grönsaksområden, som är extremt gynnsamma för bladsallater med deras reaktivt stora värmebehov. Bodensjöns stora vattenyta innebär att luftfuktigheten alltid är tillräcklig. Ljusets reflektion på vattenytan ger odlingarna en högre strålningsintensitet. Bodensjön lagrar också värme. Faktorerna fuktighet, värme och ljus påverkar klimatet positivt och gynnar tillväxten. De goda klimatförhållandena utnyttjas av odlarna, som har stor sakkunskap om odling i växthus/folietunnlar eller på friland under folie. Odlingen sker uteslutande i jord, med termisk jordsanering utan kemiska medel.

| — | Anseende: De ovan nämnda naturliga och mänskliga inflytandena påverkar produkternas tillväxt, tidiga skördetidpunkt och naturliga kvalitet så positivt att sallat från ön Reichenau åtnjuter ett särskilt rykte långt utöver regionens gränser. En enkät som genomfördes bland handlare och konsumenter år 2000 visar att konsumenterna huvudsakligen förknippar ön Reichenau med grönsaksodling (ön kallas också för ”grönsaksön”) och är särskilt positiva till produkternas färskhet, utseende och ursprung. Salate von der Insel Reichenau är en traditionell grönsaksodlingsprodukt som har sina rötter i klosterlivet på ön. Abboten Walahfried Strabo gav år 840 upphov till öns roll som grönsaksträdgård med sin beskrivning av sin trädgård, De cultura hortorum eller Hortulus. Sallatodling på ön Reichenau dokumenteras för första gången år 1895 (1 ha) (se H. Glönkler, ”Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, s. 60). 1932 odlades redan 20 ha (se Glönkler, op.cit., s. 70). I dag odlas bladsallat i skyddad odling på cirka 30 ha och på friland på ca. 50 ha. |
| --- | --- |

—

Anseende: De ovan nämnda naturliga och mänskliga inflytandena påverkar produkternas tillväxt, tidiga skördetidpunkt och naturliga kvalitet så positivt att sallat från ön Reichenau åtnjuter ett särskilt rykte långt utöver regionens gränser. En enkät som genomfördes bland handlare och konsumenter år 2000 visar att konsumenterna huvudsakligen förknippar ön Reichenau med grönsaksodling (ön kallas också för ”grönsaksön”) och är särskilt positiva till produkternas färskhet, utseende och ursprung. Salate von der Insel Reichenau är en traditionell grönsaksodlingsprodukt som har sina rötter i klosterlivet på ön. Abboten Walahfried Strabo gav år 840 upphov till öns roll som grönsaksträdgård med sin beskrivning av sin trädgård, De cultura hortorum eller Hortulus. Sallatodling på ön Reichenau dokumenteras för första gången år 1895 (1 ha) (se H. Glönkler, ”Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, s. 60). 1932 odlades redan 20 ha (se Glönkler, op.cit., s. 70). I dag odlas bladsallat i skyddad odling på cirka 30 ha och på friland på ca. 50 ha.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adress: | D-76247 Karlsruhe |
| Tfn | (49-721) 926 37 06 |
| Fax | (49-721) 37 05 46 |
| E-post: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Namn:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adress:

D-76247 Karlsruhe

Tfn

(49-721) 926 37 06

Fax

(49-721) 37 05 46

E-post:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Märkning: Salate von der Insel Reichenau g.g.A. (Sallad från ön Reichenau SGB)

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/25

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2007/C 135/10)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningarna måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”GURKEN VON DER INSEL REICHENAU”

EG-nr DE/PGI/005/0320/27.10.2003

SUB ( ) SGB ( X )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adress: | D-11015 Berlin |
| Tfn | (49-30) 20 25 70 |
| Fax | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-post: | poststelle@bmj.bund.de |

Namn:

Bundesministerium der Justiz

Adress:

D-11015 Berlin

Tfn

(49-30) 20 25 70

Fax

(49-30) 20 25 95 25

E-post:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Grupp:

| Namn: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adress: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Namn:

Reichenau-Gemüse eG

Adress:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Tfn

(49-7534) 920 00

Fax

(49-7534) 92 0020

E-post:

info@reichenaugemuese.de

Sammansättning:

Tillverkare/förädlare ( X ) Annan: ( )

3.   Produkttyp:

Klass 1.6: Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

4.   Specifikation

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning: ”Gurken von der Insel Reichenau”

4.2   Beskrivning: Slanggurka – cucumis sativus. Vikt mellan 300 och 900 g. Gurkorna har en långsmal, rak form, är mörkgröna till färgen och har fast konsistens.

4.3   Geografiskt område: Ön Reichenau i Bodensjön, Tyskland

4.4   Ursprungsbevis: I samband med IFS-certifieringen för Reichenau Gemüse e.G. får alla kollin ett eget nummer. Via det registreringsnumret kan producentföretaget identifieras. Alla företag är etablerade på Reichenau och odlar endast på arealer på ön. Odlingsarealerna dokumenteras på sjökort. Genom denna spårbarhet skapas en otvetydig dokumentation av produktens härkomst från det berörda geografiska området.

4.5   Tillverkningsmetod: Gurken von der Insel Reichenau odlas enligt riktlinjerna för integrerad och kontrollerad grönsaksodling i Baden-Württemberg och får bära Baden-Württembergs kvalitetsstämpel ”Gesicherte Qualität mit Herkunftsangabe” (kvalitetsgaranti med uppgifter om ursprung). de odlas uteslutande på organiskt substrat. Ogräs avlägsnas i stor utsträckning genom hackning, ångning och flamning, dvs. på mekanisk väg. Marken analyseras varje år, så att gödseltillförseln kan optimeras. Skadedjur bekämpas i växthusen med nyttodjur. Gurkor skördas på Reichenau året runt. Skörden sker under morgontimmarna och uteslutande för hand. Omedelbart efter skörd packas gurkorna i skördelådor och transporteras till de sorteringsanläggningar som finns på varje gård. Denna metod innebär att gurkorna, tack vare att de skördas tidigt på dagen och sorteras i skuggiga delar av anläggningen, knappast utsätts för middagshettan, vilket medför en tydlig kvalitetsstegring för produkterna. Innan de sorteras tvättas gurkorna var och en för sig. De sorteras efter vikt. 300–400 g; 400–500 g; 500–600 g; 600–750 g; över 750 g. Gurkor som sorterats enligt denna indelning motsvarar kriterierna för klass 1. Gurkor som är för krokiga för att motsvara klass 1 förpackas separat som klass 2. De olika viktkategorierna förpackas på producentgården i lådor med olika färg för varje kategori, oftast i tvådelade lådor. gurkorna är fortfarande fuktiga när de förpackas, och lådorna är i regel helt slutna. Detta är också kvalitetsfrämjande, eftersom det medför en viss kylning.

4.6   Samband: Samband med området: Ön Reichenau är som förutbestämd för grönsaksodling. Genom sitt läge i Bodensjön får den särskilda geografiska och klimatologiska förhållanden (fuktighet, värme, ljus) som skiljer den från andra grönsaksodlingsområden. Gurkans viktigaste odlingsförutsättningar, dvs. hög temperatur, hög luftfuktighet och regelbunden vattentillförsel, uppfylls i skyddad odling på ön Reichenau. Sjön lagrar värme och reflekterar ljus, och eftersom luftfuktigheten kan regleras i växthusen, och vattentillförseln anpassas till 100 5 till plantornas behov, uppnås optimala odlingsförhållanden. Men även odlarnas stora sakkunskap i fråga om växthusodling och odling i folietunnel bidrar till produkternas kvalitet. Gurkorna odlas uteslutande på organiskt substrat.

Anseende: Den ovan beskrivna naturliga och mänskliga inverkan är så positiv för kvaliteten för gurkor från ön Reichenau att dessa åtnjuter ett stadigt rykte långt över regiongränserna. En enkät som genomfördes bland handlare och konsumenter år 2000 visar att konsumenterna huvudsakligen förknippar ön Reichenau med grönsaksodling (ön kallas också för ”grönsaksön”) och är särskilt positiva till produkternas färskhet, utseende och ursprung. Gurken von der Insel Reichenau är en traditionell grönsaksodlingsprodukt som har sina rötter i klosterlivet på ön. Abboten Walahfried Strabo gav år 840 upphov till öns roll som grönsaksträdgård med sin beskrivning av sin trädgård, De cultura hortorum eller Hortulus. Gurkodling dokumenteras för första gången år 1900 på ön. 1932 odlades redan 300 ar (se Glönkler, ”Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, s. 61 och s. 70). I dag odlas gurkor i skyddad odling på ca. 32 ha.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adress: | D-76247 Karlsruhe |
| Tfn | (49-721) 926 37 06 |
| Fax | (49-721) 37 05 46 |
| E-post: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Namn:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adress:

D-76247 Karlsruhe

Tfn

(49-721) 926 37 06

Fax

(49-721) 37 05 46

E-post:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Märkning: Gurken von der Insel Reichenau g.g.A.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/27

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2007/C 135/11)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning nr 510/2006 (1). Invändningarna måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”FELDSALAT VON DER INSEL REICHENAU”

EG-nr DE/PGI/005/0318/27.10.2003

SUB ( ) SGB ( X )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adress: | D-11015 Berlin |
| Tfn | (49-30) 20 25 70 |
| Fax | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-post: | poststelle@bmj.bund.de |

Namn:

Bundesministerium der Justiz

Adress:

D-11015 Berlin

Tfn

(49-30) 20 25 70

Fax

(49-30) 20 25 95 25

E-post:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Grupp:

| Namn: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adress: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Namn:

Reichenau-Gemüse eG

Adress:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Tfn

(49-7534) 920 00

Fax

(49-7534) 92 0020

E-post:

info@reichenaugemuese.de

Sammansättning:

Tillverkare/förädlare ( X ) Annan: ( )

3.   Produkttyp:

Klass 1.6: Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

2.   Specifikation

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning: ”Feldsalat von der Insel Reichenau”

4.2   Beskrivning: Feldsalat von der Insel Reichenau är vintersallat som härstammar från ön Reichenau i Bodensjön.

Vintersallat i småbladiga, sammanhängande stockar, utan rötter och gula groblad, frostbeständig, mörkgrön färg, nötaktig smak, fast i konsistensen.

4.3   Geografiskt område: Ön reichenau i Bodensjön, Tyskland

4.4   Ursprungsbevis: I samband med IFS-certifieringen för Reichenau Gemüse e.G. får alla kollin ett eget nummer. Via det registreringsnumret kan producentföretaget identifieras. Alla företag är etablerade på Reichenau och odlar endast på arealer på ön. Odlingsarealerna dokumenteras på sjökort. Genom denna spårbarhet skapas en otvetydig dokumentation av produktens härkomst från det berörda geografiska området.

4.5   Framställningsmetod: Feldsalat von der Insel Reichenau odlas enligt riktlinjerna för integrerad och kontrollerad grönsaksodling i Baden-Württemberg och får bära Baden-Württembergs kvalitetsstämpel ”Gesicherte Qualität mit Herkunftsangabe” (kvalitetsgaranti med uppgifter om ursprung). Marken sköts noggrant och hålls fruktbar. Ogräs avlägsnas i stor utsträckning genom hackning, ångning och flamning, dvs. på mekanisk väg. Marken analyseras varje år, så att gödseltillförseln kan optimeras. Skadedjur bekämpas i växthusen med nyttodjur. Enligt odlingsmetoden på ön Reichenau skördas vintersallat från oktober till mars i skyddad odling och under månaderna oktober och april–juni på friland. Vintersallat sås eller sätts som ungplanta. På ön Reichenau skördas vintersallat uteslutande för hand. Därigenom skiljer sig ön från de andra stora vintersallatregionerna, där skörden sker maskinellt. Efter skörd sätts vintersallaten löst i knippen om 1 kg och tvättas. Den saluförs sedan också i lösa knippen om 1 kg.

4.6   Samband:

| — | Samband med området Ön Reichenau är som förutbestämd för grönsaksodling. Vintersallat är ursprungligen en vild växt som är frostbeständig, kan växa i halvskugga och är mycket anspråkslös när det gäller mark, näring och vatten. Därför är den mycket lämpad för odling som grönsak på ön Reichenau under den ljus- och värmefattigare vinterperioden. Tack vare vintersallatens anspråkslöshet är det också möjligt att ödla den under de typiska dimperioder som under vintern ofta håller i sig i flera veckor. |
| --- | --- |

—

Samband med området Ön Reichenau är som förutbestämd för grönsaksodling. Vintersallat är ursprungligen en vild växt som är frostbeständig, kan växa i halvskugga och är mycket anspråkslös när det gäller mark, näring och vatten. Därför är den mycket lämpad för odling som grönsak på ön Reichenau under den ljus- och värmefattigare vinterperioden. Tack vare vintersallatens anspråkslöshet är det också möjligt att ödla den under de typiska dimperioder som under vintern ofta håller i sig i flera veckor.

| — | Anseende: Utöver klimat och markförhållanden är även odlarnas särskilda kunskaper viktiga för vintersallatens kvalitet, och bidrar till dess goda rykte långt utöver regionens gränser. En enkät som genomfördes bland handlare och konsumenter år 2000 visar att konsumenterna huvudsakligen förknippar ön Reichenau med grönsaksodling (ön kallas också för ”grönsaksön”) och är särskilt positiva till produkternas färskhet, utseende och ursprung. Feldsalat von der Insel Reichenau är en traditionell grönsaksodlingsprodukt som har sina rötter i klosterlivet på ön. Abboten Walahfried Strabo gav år 840 upphov till öns roll som grönsaksträdgård med sin beskrivning av sin trädgård, De cultura hortorum eller Hortulus. Vintersallatodling dokumenteras för första gången år 1901 på ön. 1938 hörde vintersallaten redan till ön Reichenaus viktigaste grönsaker (se Glönkler, ”Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, s. 61 och s. 122). I dag odlas vintersallat på ca. 30 ha. En stor del av detta är under glas. |
| --- | --- |

—

Anseende: Utöver klimat och markförhållanden är även odlarnas särskilda kunskaper viktiga för vintersallatens kvalitet, och bidrar till dess goda rykte långt utöver regionens gränser. En enkät som genomfördes bland handlare och konsumenter år 2000 visar att konsumenterna huvudsakligen förknippar ön Reichenau med grönsaksodling (ön kallas också för ”grönsaksön”) och är särskilt positiva till produkternas färskhet, utseende och ursprung. Feldsalat von der Insel Reichenau är en traditionell grönsaksodlingsprodukt som har sina rötter i klosterlivet på ön. Abboten Walahfried Strabo gav år 840 upphov till öns roll som grönsaksträdgård med sin beskrivning av sin trädgård, De cultura hortorum eller Hortulus. Vintersallatodling dokumenteras för första gången år 1901 på ön. 1938 hörde vintersallaten redan till ön Reichenaus viktigaste grönsaker (se Glönkler, ”Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, s. 61 och s. 122). I dag odlas vintersallat på ca. 30 ha. En stor del av detta är under glas.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adress: | D-76247 Karlsruhe |
| Tfn | (49-721) 926 37 06 |
| Fax | (49-721) 37 05 46 |
| E-post: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Namn:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adress:

D-76247 Karlsruhe

Tfn

(49-721) 926 37 06

Fax

(49-721) 37 05 46

E-post:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Märkning: Feldsalat von der Insel Reichenau g.g.A.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 19.6.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 135/29

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2007/C 135/12)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning nr 510/2006 (1). Invändningarna måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”TOMATEN VON DER INSEL REICHENAU”

EG-nr DE/PGI/005/0319/27.10.2003

SUB ( ) SGB ( X )

Denna sammanfattning redogör för produktspecifikationens huvudpunkter.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adress: | D-11015 Berlin |
| Tfn | (49-30) 20 25 70 |
| Fax | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-post: | poststelle@bmj.bund.de |

Namn:

Bundesministerium der Justiz

Adress:

D-11015 Berlin

Tfn

(49-30) 20 25 70

Fax

(49-30) 20 25 95 25

E-post:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Grupp:

| Namn: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adress: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Namn:

Reichenau-Gemüse eG

Adress:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Tfn

(49-7534) 920 00

Fax

(49-7534) 92 00 20

E-post:

info@reichenaugemuese.de

Sammansättning:

Tillverkare/förädlare ( X ) Annan: ( )

3.   Produkttyp:

Klass 1.6: Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

2.   Produktspecifikation

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning: ”Tomaten von der Insel Reichenau”

4.2   Beskrivning: Tomaten von der Insel Reichenau är tomater som härstammar från ön Reichenau i Bodensjön. Tomater – lycopersicon lycopersicum – är runda till formen, skärfasta, av mellanröd färg och med sorttypisk smak.

4.3   Geografiskt område: Ön reichenau i Bodensjön, Tyskland

4.4   Ursprungsbevis: I samband med IFS-certifieringen för Reichenau Gemüse e.G. får alla kollin ett eget nummer. Via det registreringsnumret kan producentföretaget identifieras. Alla företag är etablerade på Reichenau och odlar endast på arealer på ön. Odlingsarealerna dokumenteras på sjökort. Genom denna spårbarhet skapas en otvetydig dokumentation av produktens härkomst från det berörda geografiska området.

4.5   Framställningsmetod: Tomaten von der Insel Reichenau odlas enligt riktlinjerna för integrerad och kontrollerad grönsaksodling i Baden-Württemberg och får bära Baden-Württembergs kvalitetsstämpel ”Gesicherte Qualität mit Herkunftsangabe” (kvalitetsgaranti med uppgifter om ursprung). de odlas uteslutande på organiskt substrat. Ogräs avlägsnas i stor utsträckning genom hackning, ångning och flamning, dvs. på mekanisk väg. Marken analyseras varje år, så att gödseltillförseln kan optimeras. Enligt odlingsmetoderna på ön Reichenau skördas tomater i skyddad odling mellan maj och oktober. Frilansskörden äger rum mellan slutet av juli och september. Skörden äger rum på förmiddagen och sker för hand. I skyddad odling skördas tomaterna övervägande med sin gröna blomblad och kviststjälken. I regel storlekssorteras och förpackas tomaterna för hand, eftersom maskinsortering medför skador på tomaterna till följd av att stjälken sitter kvar. En liten andel odlas som kvisttomater och skördas på motsvarande sätt. Tomaterna från frilansodling sorteras och förpackas i regel maskinellt. Följande sorteringskategorier erbjuds: 40/47mm, 47/57mm, 57/67mm, 67/82mm, 82/105mm samt kvisttomater.

4.6   Samband:

| — | Samband med området Ön Reichenau är som förutbestämd för grönsaksodling. Dess läge i Bodensjön med de speciella geografiska och klimatologiska förhållandena (fuktighet, värme, ljus) ger den särskilda förhållanden, jämfört med andra grönsaksområden, som är extremt gynnsamma för tomater med deras reaktivt stora värmebehov. Bodensjön lagrar också värme. Faktorerna fuktighet, värme och ljus påverkar klimatet positivt och gynnar tillväxten.
  Tomaten är en växt som härstammar från Sydamerika och behöver höga temperaturer för sin tillväxt, men även regelbunden vattning med god avrinning. De delvis mycket grova moränmarkerna på ön Reichenau är därför mycket lämpliga för tomatodling, eftersom man kan vattna regelbundet, och marken på ön Reichenau endast håller en mycket begränsad andel vatten, så att risken för skador till följd av uppdämt vatten är liten. Tack vare de naturliga förhållandena (mark, ljus, värme) och den kollektiva bevattning (ön har över 60 000 meter bevattningsledningar) med vatten från Bodensjön som ger optimal vattenförsörjning under alla växtstadier, är ön Reichenau utomordentligt lämpad för tomatodling. Riktad gödsling och, i skyddad odling, kontrollerat klimat är ytterligare faktorer som påverkar odlingen gynnsamt. till detta kommer odlarnas särskilda kunskaper, både inom skyddad odling och frilansodling. |
| --- | --- |

—

Samband med området Ön Reichenau är som förutbestämd för grönsaksodling. Dess läge i Bodensjön med de speciella geografiska och klimatologiska förhållandena (fuktighet, värme, ljus) ger den särskilda förhållanden, jämfört med andra grönsaksområden, som är extremt gynnsamma för tomater med deras reaktivt stora värmebehov. Bodensjön lagrar också värme. Faktorerna fuktighet, värme och ljus påverkar klimatet positivt och gynnar tillväxten.

Tomaten är en växt som härstammar från Sydamerika och behöver höga temperaturer för sin tillväxt, men även regelbunden vattning med god avrinning. De delvis mycket grova moränmarkerna på ön Reichenau är därför mycket lämpliga för tomatodling, eftersom man kan vattna regelbundet, och marken på ön Reichenau endast håller en mycket begränsad andel vatten, så att risken för skador till följd av uppdämt vatten är liten. Tack vare de naturliga förhållandena (mark, ljus, värme) och den kollektiva bevattning (ön har över 60 000 meter bevattningsledningar) med vatten från Bodensjön som ger optimal vattenförsörjning under alla växtstadier, är ön Reichenau utomordentligt lämpad för tomatodling. Riktad gödsling och, i skyddad odling, kontrollerat klimat är ytterligare faktorer som påverkar odlingen gynnsamt. till detta kommer odlarnas särskilda kunskaper, både inom skyddad odling och frilansodling.

| — | Anseende: Den ovan beskrivna naturliga och mänskliga inverkan är så positiv för kvaliteten för tomater från ön Reichenau att dessa åtnjuter ett stadigt rykte långt över regiongränserna. En enkät som genomfördes bland handlare och konsumenter år 2000 visar att konsumenterna huvudsakligen förknippar ön Reichenau med grönsaksodling (ön kallas också för ”grönsaksön”) och är särskilt positiva till produkternas färskhet, utseende och ursprung. Tomaten von der Insel Reichenau är en traditionell grönsaksodlingsprodukt som har sina rötter i klosterlivet på ön. Abboten Walahfried Strabo gav år 840 upphov till öns roll som grönsaksträdgård med sin beskrivning av sin trädgård, De cultura hortorum eller Hortulus. Tomatodling dokumenteras för första gången år 1900 på ön. 1932 odlades redan 500 ar (se Glönkler, ”Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, s. 61 och s. 70). I dag odlas tomater i skyddad odling på ca. 5 ha. |
| --- | --- |

—

Anseende: Den ovan beskrivna naturliga och mänskliga inverkan är så positiv för kvaliteten för tomater från ön Reichenau att dessa åtnjuter ett stadigt rykte långt över regiongränserna. En enkät som genomfördes bland handlare och konsumenter år 2000 visar att konsumenterna huvudsakligen förknippar ön Reichenau med grönsaksodling (ön kallas också för ”grönsaksön”) och är särskilt positiva till produkternas färskhet, utseende och ursprung. Tomaten von der Insel Reichenau är en traditionell grönsaksodlingsprodukt som har sina rötter i klosterlivet på ön. Abboten Walahfried Strabo gav år 840 upphov till öns roll som grönsaksträdgård med sin beskrivning av sin trädgård, De cultura hortorum eller Hortulus. Tomatodling dokumenteras för första gången år 1900 på ön. 1932 odlades redan 500 ar (se Glönkler, ”Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, s. 61 och s. 70). I dag odlas tomater i skyddad odling på ca. 5 ha.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adress: | D-76247 Karlsruhe |
| Tfn | (49-721) 926 37 06 |
| Fax | (49-721) 37 05 46 |
| E-post: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Namn:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adress:

D-76247 Karlsruhe

Tfn

(49-721) 926 37 06

Fax

(49-721) 37 05 46

E-post:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Märkning: Tomaten von der Insel Reichenau g.g.A.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---