# Euroopa Liidu C 91/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 91 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide26. aprill 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 91

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide26. aprill 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa andmekaitseinspektor |
| 2007/C 091/01 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta | 1 |
| 2007/C 091/02 | Euroopa andmekaitseinspektori teine arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta | 9 |
| 2007/C 091/03 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) rakenduseeskirjad (KOM(2006)16 lõplik) | 15 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa andmekaitseinspektor

2007/C 091/01

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

1

2007/C 091/02

Euroopa andmekaitseinspektori teine arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta

9

2007/C 091/03

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) rakenduseeskirjad (KOM(2006)16 lõplik)

15

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 091/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4577 — Blackstone/Cardinal Health (PTS Division)) (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 091/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4594 — OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business) (
  1
  ) | 24 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 091/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4577 — Blackstone/Cardinal Health (PTS Division)) (
  1
  )

1

24

2007/C 091/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4594 — OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business) (
  1
  )

1

24

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 091/06 | Euro vahetuskurss | 25 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 091/07 | 2007. aasta riigipühad | 26 |
| 2007/C 091/08 | Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | 27 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2007/C 091/09 | 2007. aasta riigipühad: EMP EFTA riigid ja EMP institutsioonid | 33 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 091/06

Euro vahetuskurss

25

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 091/07

2007. aasta riigipühad

26

2007/C 091/08

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

27

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2007/C 091/09

2007. aasta riigipühad: EMP EFTA riigid ja EMP institutsioonid

33

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 091/10 | Riigiabi — Ühendkuningriik — Riigiabi nr C 7/07 (ex NN 82/06 ja NN 83/06) — Väidetav abi ettevõtjatele Royal Mail ja POL — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  ) | 34 |
| 2007/C 091/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4654 — IPR/Mitsui (UK Electricity Generation Business)) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 091/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4658 — Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 43 |
| 2007/C 091/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4498 — HgCapital/Denton) (
  1
  ) | 44 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 091/10

Riigiabi — Ühendkuningriik — Riigiabi nr C 7/07 (ex NN 82/06 ja NN 83/06) — Väidetav abi ettevõtjatele Royal Mail ja POL — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  )

1

34

2007/C 091/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4654 — IPR/Mitsui (UK Electricity Generation Business)) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

42

2007/C 091/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4658 — Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

43

2007/C 091/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4498 — HgCapital/Denton) (
  1
  )

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused, suunised ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa andmekaitseinspektor

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/1

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

(2007/C 91/01)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2006. aasta taotlust arvamuse esitamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Ettepanek, mis käsitleb määrust, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (3) OLAFI juurdluste kohta (edaspidi “ettepanek”), sisaldab muudatusi enamikku määruse (EÜ) nr 1073/1999 (4) artiklitesse. Selle määrusega nähakse ette tegevuseeskirjad, mida peavad järgima OLAFi juurdluste läbiviimisega seotud isikud, ning seega on see õiguslikuks aluseks OLAFi tegevusele. |
| --- | --- |

1.

Ettepanek, mis käsitleb määrust, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (3) OLAFI juurdluste kohta (edaspidi “ettepanek”), sisaldab muudatusi enamikku määruse (EÜ) nr 1073/1999 (4) artiklitesse. Selle määrusega nähakse ette tegevuseeskirjad, mida peavad järgima OLAFi juurdluste läbiviimisega seotud isikud, ning seega on see õiguslikuks aluseks OLAFi tegevusele.

Konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 2. | Komisjon saatis selle ettepaneku Euroopa andmekaitseinspektorile 15. septembril 2006. Euroopa andmekaitseinspektor käsitab seda edastamist taotlusena nõustada ühenduse institutsioone ja asutusi vastavalt 18. detsember 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (edaspidi “määrus (EÜ) nr 45/2001”). Pidades silmas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike 2 kohustuslikkust, tervitab Euroopa andmekaitseinspektor selget viidet sellele konsulteerimisele ettepaneku preambulis. |
| --- | --- |

2.

Komisjon saatis selle ettepaneku Euroopa andmekaitseinspektorile 15. septembril 2006. Euroopa andmekaitseinspektor käsitab seda edastamist taotlusena nõustada ühenduse institutsioone ja asutusi vastavalt 18. detsember 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (edaspidi “määrus (EÜ) nr 45/2001”). Pidades silmas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike 2 kohustuslikkust, tervitab Euroopa andmekaitseinspektor selget viidet sellele konsulteerimisele ettepaneku preambulis.

| 3. | Selles arvamuses esitatud kommentaarid kehtivad mutatis mutandis ka ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määrust, millega muudetakse nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (5) |
| --- | --- |

3.

Selles arvamuses esitatud kommentaarid kehtivad mutatis mutandis ka ettepaneku kohta, mis käsitleb nõukogu määrust, millega muudetakse nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (5)

Kõnesoleva ettepaneku ja andmekaitseinspektori arvamuse tähtsus

| 4. | Euroopa andmekaitseinspektor peab väga oluliseks arvamuse esitamist selle ettepaneku kohta, pidades silmas selle mõju andmekaitset ja eraelu austamist puudutavatele üksikisikute õigusele. Võttes arvesse asjaolu, et ettepanekuga nähakse ette uued eeskirjad, mida OLAF peab järgima väidetavat ebaseaduslikku tegevust puudutavate juurdluste läbiviimisel, on väga tähtis kindlustada, et selles protsessis oleksid piisavalt tagatud andmekaitset ja eraelu austamist puudutavad õigused, mis on selliste juurdlustega seotud isikutel, süüteos kahtlustatavatel isikutel ning samuti töötajatel ja muudel isikutel, kes OLAFile teavet annavad. See on seda olulisem, arvestades OLAFi poolt potentsiaalselt kogutava teabe eriti tundlikku olemust, kuivõrd see hõlmab kahtlustatavate rikkumiste, süütegude, kriminaalkaristuste ja tervisega seotud teavet ning teavet, mille alusel saab isikult võtta ära õiguse, eelise või lepingu. Selline teave kujutab endast erilist riski andmesubjektide õigustele ja vabadustele. |
| --- | --- |

4.

Euroopa andmekaitseinspektor peab väga oluliseks arvamuse esitamist selle ettepaneku kohta, pidades silmas selle mõju andmekaitset ja eraelu austamist puudutavatele üksikisikute õigusele. Võttes arvesse asjaolu, et ettepanekuga nähakse ette uued eeskirjad, mida OLAF peab järgima väidetavat ebaseaduslikku tegevust puudutavate juurdluste läbiviimisel, on väga tähtis kindlustada, et selles protsessis oleksid piisavalt tagatud andmekaitset ja eraelu austamist puudutavad õigused, mis on selliste juurdlustega seotud isikutel, süüteos kahtlustatavatel isikutel ning samuti töötajatel ja muudel isikutel, kes OLAFile teavet annavad. See on seda olulisem, arvestades OLAFi poolt potentsiaalselt kogutava teabe eriti tundlikku olemust, kuivõrd see hõlmab kahtlustatavate rikkumiste, süütegude, kriminaalkaristuste ja tervisega seotud teavet ning teavet, mille alusel saab isikult võtta ära õiguse, eelise või lepingu. Selline teave kujutab endast erilist riski andmesubjektide õigustele ja vabadustele.

Ettepaneku peamised elemendid ja esialgsed kommentaarid

| 5. | Määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmise kohta tehtud ettepanekud on seotud erinevate eesmärkidega (6). Näiteks on mõnede muudatuste eesmärk parandada OLAFi juurdluste tõhusust, näiteks kindlustades, et OLAFi juurdluste alased volitused hõlmaksid ühenduse rahalisi vahendeid saavaid ettevõtjaid. Teiste muudatustega soovitakse lihtsustada kahtlustatavaid rikkumisi puudutavat teabevahetust OLAFi ja mitmesuguste asjaomaste institutsioonide vahel nii ELi kui siseriiklikul tasandil (7). Lisaks soovitakse mõnede kavandatavate muudatustega tagada kinnipidamine juurdlusega seotud isikute õigustest, sealhulgas nende andmekaitse ja eraelu austamist puudutavatest õigustest, ning tugevdada menetluslikke tagatisi. |
| --- | --- |

5.

Määruse (EÜ) nr 1073/1999 muutmise kohta tehtud ettepanekud on seotud erinevate eesmärkidega (6). Näiteks on mõnede muudatuste eesmärk parandada OLAFi juurdluste tõhusust, näiteks kindlustades, et OLAFi juurdluste alased volitused hõlmaksid ühenduse rahalisi vahendeid saavaid ettevõtjaid. Teiste muudatustega soovitakse lihtsustada kahtlustatavaid rikkumisi puudutavat teabevahetust OLAFi ja mitmesuguste asjaomaste institutsioonide vahel nii ELi kui siseriiklikul tasandil (7). Lisaks soovitakse mõnede kavandatavate muudatustega tagada kinnipidamine juurdlusega seotud isikute õigustest, sealhulgas nende andmekaitse ja eraelu austamist puudutavatest õigustest, ning tugevdada menetluslikke tagatisi.

| 6. | Euroopa andmekaitseinspektor on nõus, et kavandatavate muudatuste eesmärgid on olulised, ning selles osas tervitab ta kõnealust ettepanekut. Andmekaitseinspektor hindab eelkõige menetluslikke tagatisi, mis ettepanekuga üksikisikutele antakse. See puudutab eriti kahtlusalustele isikutele ettenähtud võimalust taotleda järelevalvenõunikult arvamust selle kohta, kas juurdluse käigus peeti kinni menetluslikest tagatistest. Euroopa andmekaitseinspektor on samuti rahul muudatustega, mille eesmärk on anda rohkem teavet teabeandjatele. Andmekaitseinspektor leiab, et üksikisikute andmekaitset ja eraelu austamist puudutavate õiguste seisukohast sisaldab ettepanek võrreldes praeguse olukorraga kokkuvõttes edasiminekut. Näiteks tervitab andmekaitseinspektor mitme andmekaitsealase õiguse kohaldamise tunnustamist juurdluse käigus, näiteks kahtlusaluse isiku õigust saada teavet juurdluse kohta ning esitada oma seisukohad. |
| --- | --- |

6.

Euroopa andmekaitseinspektor on nõus, et kavandatavate muudatuste eesmärgid on olulised, ning selles osas tervitab ta kõnealust ettepanekut. Andmekaitseinspektor hindab eelkõige menetluslikke tagatisi, mis ettepanekuga üksikisikutele antakse. See puudutab eriti kahtlusalustele isikutele ettenähtud võimalust taotleda järelevalvenõunikult arvamust selle kohta, kas juurdluse käigus peeti kinni menetluslikest tagatistest. Euroopa andmekaitseinspektor on samuti rahul muudatustega, mille eesmärk on anda rohkem teavet teabeandjatele. Andmekaitseinspektor leiab, et üksikisikute andmekaitset ja eraelu austamist puudutavate õiguste seisukohast sisaldab ettepanek võrreldes praeguse olukorraga kokkuvõttes edasiminekut. Näiteks tervitab andmekaitseinspektor mitme andmekaitsealase õiguse kohaldamise tunnustamist juurdluse käigus, näiteks kahtlusaluse isiku õigust saada teavet juurdluse kohta ning esitada oma seisukohad.

| 7. | Vaatamata üldisele positiivsele muljele leiab andmekaitseinspektor siiski, et isikuandmete kaitse seisukohast oleks ettepanekut võimalik veelgi paremaks muuta ilma selle eesmärkide saavutamist ohustamata. Eelkõige on andmekaitseinspektor mures selle pärast, et ettepanekut võidakse käsitada OLAFi juurdluste raames kogutud isikuandmete töötlemist reguleeriva lex specialis'ena, mis oleks määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduva üldise andmekaitseraamistiku kohaldamise suhtes ülimuslik. See on eriti murettekitav, võttes arvesse asjaolu, et ettepanekus sisalduvad andmekaitsestandardid on madalamad kui määruse (EÜ) nr 45/2001 standardid, kusjuures seda ilma selge põhjenduseta. |
| --- | --- |

7.

Vaatamata üldisele positiivsele muljele leiab andmekaitseinspektor siiski, et isikuandmete kaitse seisukohast oleks ettepanekut võimalik veelgi paremaks muuta ilma selle eesmärkide saavutamist ohustamata. Eelkõige on andmekaitseinspektor mures selle pärast, et ettepanekut võidakse käsitada OLAFi juurdluste raames kogutud isikuandmete töötlemist reguleeriva lex specialis'ena, mis oleks määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduva üldise andmekaitseraamistiku kohaldamise suhtes ülimuslik. See on eriti murettekitav, võttes arvesse asjaolu, et ettepanekus sisalduvad andmekaitsestandardid on madalamad kui määruse (EÜ) nr 45/2001 standardid, kusjuures seda ilma selge põhjenduseta.

| 8. | Selle tulemuse vältimiseks on järgmises jaotises toodud analüüs, mis kirjeldab ühest küljest ettepaneku puudujääke ning sisaldab teisest küljest konkreetseid ettepanekuid selle kohta, kuidas need lahendada. Loomulikult piirdub see analüüs nende sätetega, mis mõjutavad isikuandmete kaitset, eelkõige artikli 1 lõigetega 5, 6 ja 7, mille kohaselt muudetakse artiklit 8 ning lisatakse artiklid 7a ja 8a. |
| --- | --- |

8.

Selle tulemuse vältimiseks on järgmises jaotises toodud analüüs, mis kirjeldab ühest küljest ettepaneku puudujääke ning sisaldab teisest küljest konkreetseid ettepanekuid selle kohta, kuidas need lahendada. Loomulikult piirdub see analüüs nende sätetega, mis mõjutavad isikuandmete kaitset, eelkõige artikli 1 lõigetega 5, 6 ja 7, mille kohaselt muudetakse artiklit 8 ning lisatakse artiklid 7a ja 8a.

II.   ETTEPANEKU ANALÜÜS

II.1.   Ettepaneku analüüs artiklite kaupa

II.1.a   Andmete kvaliteedi põhimõte

| 9. | Andmete kvaliteedi põhimõte, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 4, hõlmab erinevaid aspekte. Eelkõige peavad selle põhimõtte kohaselt olema isikuandmed täpsed, vastama objektiivsele reaalsusele ning olema ühtlasi täielikud ja ajakohastatud. Teiseks ei tohi andmeid olla liiga palju ning need peavad olema piisavad, nii et oleks side teabe ja eesmärgi vahel, milleks teavet soovitakse kasutada. Ettepanek inkorporeerib andmete kvaliteedi põhimõtte artikli 1 lõike 5 kaudu, mille kohaselt lisatakse artikli 7a lõige 1, mis nõuab, et OLAF otsiks asitõendeid asjaomase isiku poolt ja vastu. |
| --- | --- |

9.

Andmete kvaliteedi põhimõte, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 4, hõlmab erinevaid aspekte. Eelkõige peavad selle põhimõtte kohaselt olema isikuandmed täpsed, vastama objektiivsele reaalsusele ning olema ühtlasi täielikud ja ajakohastatud. Teiseks ei tohi andmeid olla liiga palju ning need peavad olema piisavad, nii et oleks side teabe ja eesmärgi vahel, milleks teavet soovitakse kasutada. Ettepanek inkorporeerib andmete kvaliteedi põhimõtte artikli 1 lõike 5 kaudu, mille kohaselt lisatakse artikli 7a lõige 1, mis nõuab, et OLAF otsiks asitõendeid asjaomase isiku poolt ja vastu.

| 10. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et lisatud on kohustus otsida asitõendeid asjaomase isiku poolt ja vastu, kuna see mõjutab töödeldavate andmete täpsust ja täielikkust, aidates kaasa andmete kvaliteedi põhimõttest kinnipidamisele ja suurendades seega OLAFi juurdluste kontekstis üldiseid andmekaitsetagatisi. |
| --- | --- |

10.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et lisatud on kohustus otsida asitõendeid asjaomase isiku poolt ja vastu, kuna see mõjutab töödeldavate andmete täpsust ja täielikkust, aidates kaasa andmete kvaliteedi põhimõttest kinnipidamisele ja suurendades seega OLAFi juurdluste kontekstis üldiseid andmekaitsetagatisi.

II.1.b   Õigus teabele

| 11. | See õigus tähendab, et isikuandmete kogumisel tuleb teavitada isikuid, kellele andmed viitavad, asjaolust, et nende andmeid kogutakse ja töödeldakse. Lisaks on isikutel muuhulgas õigus teavitamisele töötlemise eesmärkidest, andmete vastuvõtjatest ja nende kui andmesubjektide eriõigustest. Kohustus anda teavet isikuandmete töötlemise kohta on kehtestatud eesmärgiga tagada üksikisiku isikuandmete õiglane töötlemine ning see on samal ajal üksikisikute õiguste hädavajalik tagatis. Seda õigust tunnustatakse ettepaneku artikli 1 lõikes 5, mille kohaselt lisatakse artikli 7a lõike 2 esimene lõik, ning artikli 1 lõikes 7, mille kohaselt lisatakse artikkel 8a. |
| --- | --- |

11.

See õigus tähendab, et isikuandmete kogumisel tuleb teavitada isikuid, kellele andmed viitavad, asjaolust, et nende andmeid kogutakse ja töödeldakse. Lisaks on isikutel muuhulgas õigus teavitamisele töötlemise eesmärkidest, andmete vastuvõtjatest ja nende kui andmesubjektide eriõigustest. Kohustus anda teavet isikuandmete töötlemise kohta on kehtestatud eesmärgiga tagada üksikisiku isikuandmete õiglane töötlemine ning see on samal ajal üksikisikute õiguste hädavajalik tagatis. Seda õigust tunnustatakse ettepaneku artikli 1 lõikes 5, mille kohaselt lisatakse artikli 7a lõike 2 esimene lõik, ning artikli 1 lõikes 7, mille kohaselt lisatakse artikkel 8a.

| 12. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artikli 7a lõike 2 esimese lõigu ja artikli 8a lisamist, kuna need aitavad austada määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 11 ja 12 sätestatud andmekaitsealast õigust teabele OLAFi läbiviidavate juurdluste erikontekstis. |
| --- | --- |

12.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artikli 7a lõike 2 esimese lõigu ja artikli 8a lisamist, kuna need aitavad austada määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 11 ja 12 sätestatud andmekaitsealast õigust teabele OLAFi läbiviidavate juurdluste erikontekstis.

| 13. | Lisaks sellele, et artiklid 11 ja 12, mida kohaldatakse vastavalt olukordades, kus teavet isiku kohta kogutakse otse asjaomaselt isikut või kolmandatelt isikutelt, sätestavad isiku õiguse saada teavet tema isikuandmete töötlemise kohta, näevad need ka ette, milline teave isikutele tuleb tingimata edastada, et neil oleks võimalik omada täpset ja täielikku teavet neid puudutava töötlustoimingu läbiviimisest. See teave hõlmab muu hulgas andmete kasutamise eesmärki, andmete potentsiaalseid vastuvõtjaid ning andmetega tutvumise õiguse olemasolu. |
| --- | --- |

13.

Lisaks sellele, et artiklid 11 ja 12, mida kohaldatakse vastavalt olukordades, kus teavet isiku kohta kogutakse otse asjaomaselt isikut või kolmandatelt isikutelt, sätestavad isiku õiguse saada teavet tema isikuandmete töötlemise kohta, näevad need ka ette, milline teave isikutele tuleb tingimata edastada, et neil oleks võimalik omada täpset ja täielikku teavet neid puudutava töötlustoimingu läbiviimisest. See teave hõlmab muu hulgas andmete kasutamise eesmärki, andmete potentsiaalseid vastuvõtjaid ning andmetega tutvumise õiguse olemasolu.

| 14. | Kahjuks ei sisalda artikli 7a lõike 2 esimene lõik ega artikkel 8a samasuguseid teabenõudeid nagu määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklid 11 ja 12, jättes täpsustamata, millist teavet isikutele õiglase töötlemise kindlustamiseks anda tuleb. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et artikli 7a lõike 2 esimene lõik ja artikkel 8a peaksid olema kooskõlas määruse (EÜ) nr45/2001 artiklitega 11 ja 12. Selleks teeb andmekaitseinspektor ettepaneku lisada artikli 7a lõike 2 esimesse lõiku ja artiklisse 8a selge viide määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 11 ja 12 kohaldamisele. |
| --- | --- |

14.

Kahjuks ei sisalda artikli 7a lõike 2 esimene lõik ega artikkel 8a samasuguseid teabenõudeid nagu määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklid 11 ja 12, jättes täpsustamata, millist teavet isikutele õiglase töötlemise kindlustamiseks anda tuleb. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et artikli 7a lõike 2 esimene lõik ja artikkel 8a peaksid olema kooskõlas määruse (EÜ) nr45/2001 artiklitega 11 ja 12. Selleks teeb andmekaitseinspektor ettepaneku lisada artikli 7a lõike 2 esimesse lõiku ja artiklisse 8a selge viide määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 11 ja 12 kohaldamisele.

| 15. | Andmekaitseinspektor leiab, et artiklitele 11 ja 12 viitamata jätmine loob ebaselge õigusliku olukorra. Täpsemalt loodaks ettepanekuga õiguslik raamistik, mis reguleerib õigust teabele OLAFi juurdluste kontekstis erinevalt üldisest raamistikust, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitega 11 ja 12. Kahjuks sisaldaks see raamistik vähem andmekaitsetagatisi kui üldraamistik. Andmekaitseinspektor ei näe põhjusi, miks selline ebasoovitav tulemus vajalik võiks olla. |
| --- | --- |

15.

Andmekaitseinspektor leiab, et artiklitele 11 ja 12 viitamata jätmine loob ebaselge õigusliku olukorra. Täpsemalt loodaks ettepanekuga õiguslik raamistik, mis reguleerib õigust teabele OLAFi juurdluste kontekstis erinevalt üldisest raamistikust, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitega 11 ja 12. Kahjuks sisaldaks see raamistik vähem andmekaitsetagatisi kui üldraamistik. Andmekaitseinspektor ei näe põhjusi, miks selline ebasoovitav tulemus vajalik võiks olla.

| 16. | Artikli 7a lõige 2 ja artikli 8a teine lõik näevad ette erandi nende kohaldamisest, kui teabe andmine võib kahjustada juurdluse läbiviimist. Selle erandi kohaselt on OLAFi peadirektoril õigus lükata juhtumiga seotud isiku seisukohti esitama kutsumise kohustuse täitmine edasi. |
| --- | --- |

16.

Artikli 7a lõige 2 ja artikli 8a teine lõik näevad ette erandi nende kohaldamisest, kui teabe andmine võib kahjustada juurdluse läbiviimist. Selle erandi kohaselt on OLAFi peadirektoril õigus lükata juhtumiga seotud isiku seisukohti esitama kutsumise kohustuse täitmine edasi.

| 17. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et võimalus piirata teavitamist teatavatel konkreetsetel juhtumitel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 20, mis näeb ette teatavad selle õiguse piirangud, sealhulgas juhul, kui piiramine on vajalik selleks, et tagada i) kuritegude ennetamine ja uurimine, ii) liikmesriigi või Euroopa ühenduste majanduslikud või rahalised huvid ning iii) andmesubjekti kaitse või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitse. |
| --- | --- |

17.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et võimalus piirata teavitamist teatavatel konkreetsetel juhtumitel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 20, mis näeb ette teatavad selle õiguse piirangud, sealhulgas juhul, kui piiramine on vajalik selleks, et tagada i) kuritegude ennetamine ja uurimine, ii) liikmesriigi või Euroopa ühenduste majanduslikud või rahalised huvid ning iii) andmesubjekti kaitse või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitse.

| 18. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kohaselt kaasnevad teabe saamise õiguse suhtes kohaldatavate piirangutega mitmesugused andmekaitsetagatised. Eelkõige sätestab artikli 20 lõige 3, et piirangu kehtestamise korral teavitataks andmesubjekti selle peamistest põhjustest ning tema õigusest pöörduda Euroopa andmekaitseinspektori poole. Sellise teabe andmise võib edasi lükata juhul, kui teabe andmine kahjustaks juurdlust. |
| --- | --- |

18.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kohaselt kaasnevad teabe saamise õiguse suhtes kohaldatavate piirangutega mitmesugused andmekaitsetagatised. Eelkõige sätestab artikli 20 lõige 3, et piirangu kehtestamise korral teavitataks andmesubjekti selle peamistest põhjustest ning tema õigusest pöörduda Euroopa andmekaitseinspektori poole. Sellise teabe andmise võib edasi lükata juhul, kui teabe andmine kahjustaks juurdlust.

| 19. | Ettepanekus ei kaasne teabe saamise õigust puudutavate piirangutega määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 ettenähtud andmekaitsetagatised. Seega nähakse OLAFi juurdluste kontekstis ette teabe saamise õiguse piiramine ilma üldise andmekaitseraamistiku kohaselt kohaldatavate kaitsemeetmeteta, mida andmekaitseinspektor ei pea sobivaks. Selle olukorra lahendamiseks teeb andmekaitseinspektor ettepaneku, et artikli 7a lõike 2 teises lõigus ja artiklis 8a ette nähtud teabe saamise õiguse piiramine seotaks määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 tagatistega. |
| --- | --- |

19.

Ettepanekus ei kaasne teabe saamise õigust puudutavate piirangutega määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 ettenähtud andmekaitsetagatised. Seega nähakse OLAFi juurdluste kontekstis ette teabe saamise õiguse piiramine ilma üldise andmekaitseraamistiku kohaselt kohaldatavate kaitsemeetmeteta, mida andmekaitseinspektor ei pea sobivaks. Selle olukorra lahendamiseks teeb andmekaitseinspektor ettepaneku, et artikli 7a lõike 2 teises lõigus ja artiklis 8a ette nähtud teabe saamise õiguse piiramine seotaks määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 tagatistega.

II.1.c   Õigus tutvuda andmetega

| 20. | Õigus tutvuda andmetega annab üksikisikutele võimaluse saada teada, kas või millist liiki nendega seotud teavet töödeldakse. Seda õigust tunnustatakse ettepaneku artikli 1 lõikes 5, mille kohaselt lisatakse artikli 7a lõike 2 teine lõik ning 3 lõige. |
| --- | --- |

20.

Õigus tutvuda andmetega annab üksikisikutele võimaluse saada teada, kas või millist liiki nendega seotud teavet töödeldakse. Seda õigust tunnustatakse ettepaneku artikli 1 lõikes 5, mille kohaselt lisatakse artikli 7a lõike 2 teine lõik ning 3 lõige.

| 21. | Eespool nimetatud muudatused, st artikli 7a lõike 2 teine lõik ning lõige 3 näevad ette rikkumises kahtlustatava isiku õiguse saada teavet mis tahes teda puudutavate küsimuste kohta. Täpsemalt sätestavad need, kuidas seda õigust OLAFi juurdluste kontekstis teostatakse. Esiteks nähakse ette õigus tutvuda andmetega juurdluse lõpuleviimise etapis, st juurdluse lõpus. Teiseks nähakse see ette isikut puudutavate küsimuste kokkuvõtte kaudu. Lisaks antakse juurdepääs kahtlusaluse isikuga toimunud vestluse kokkuvõtte kaudu. |
| --- | --- |

21.

Eespool nimetatud muudatused, st artikli 7a lõike 2 teine lõik ning lõige 3 näevad ette rikkumises kahtlustatava isiku õiguse saada teavet mis tahes teda puudutavate küsimuste kohta. Täpsemalt sätestavad need, kuidas seda õigust OLAFi juurdluste kontekstis teostatakse. Esiteks nähakse ette õigus tutvuda andmetega juurdluse lõpuleviimise etapis, st juurdluse lõpus. Teiseks nähakse see ette isikut puudutavate küsimuste kokkuvõtte kaudu. Lisaks antakse juurdepääs kahtlusaluse isikuga toimunud vestluse kokkuvõtte kaudu.

| 22. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artikli 7a lõike 2 teise lõigu ja lõike 3 lisamist, kuivõrd need täpsustavad OLAFi juurdluste kontekstis andmekaitsealast õigust tutvuda andmetega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 13. Andmekaitseinspektor leiab siiski, et selle õiguse tunnustamist ettepanekus saaks paremaks muuta. Andmekaitseinspektor tunneb muret selle üle, et ettepanekus ettenähtud õigus tutvuda andmetega on väiksem kui sama õigus määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt. |
| --- | --- |

22.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artikli 7a lõike 2 teise lõigu ja lõike 3 lisamist, kuivõrd need täpsustavad OLAFi juurdluste kontekstis andmekaitsealast õigust tutvuda andmetega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 13. Andmekaitseinspektor leiab siiski, et selle õiguse tunnustamist ettepanekus saaks paremaks muuta. Andmekaitseinspektor tunneb muret selle üle, et ettepanekus ettenähtud õigus tutvuda andmetega on väiksem kui sama õigus määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt.

| 23. | Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt on isikutel üldreeglina õigus tutvuda nende isikuandmetega, välja arvatud juhul, kui on tegemist eespool mainitud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 sätestatud eriolukorraga, mis õigustab selle õiguse piiramist. Sellisel juhul võib õigust andmetega tutvuda piirata kuni asjaolude muutmiseni. |
| --- | --- |

23.

Määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaselt on isikutel üldreeglina õigus tutvuda nende isikuandmetega, välja arvatud juhul, kui on tegemist eespool mainitud määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 20 sätestatud eriolukorraga, mis õigustab selle õiguse piiramist. Sellisel juhul võib õigust andmetega tutvuda piirata kuni asjaolude muutmiseni.

| 24. | Andmekaitseinspektor täheldab, et ettepanekus ei tunnustata õigust andmetega tutvuda üldpõhimõttena. Selle asemel nähakse ettepanekus ette õigus tutvuda andmetega teatavates menetlusetappides ja teatavate dokumentide puhul. Mõnel määral võib väita, et ettepaneku kohaselt on õigusel andmetega tutvuda nii ajalised kui materiaalsed piirangud. |
| --- | --- |

24.

Andmekaitseinspektor täheldab, et ettepanekus ei tunnustata õigust andmetega tutvuda üldpõhimõttena. Selle asemel nähakse ettepanekus ette õigus tutvuda andmetega teatavates menetlusetappides ja teatavate dokumentide puhul. Mõnel määral võib väita, et ettepaneku kohaselt on õigusel andmetega tutvuda nii ajalised kui materiaalsed piirangud.

| 25. | Vastavalt artikli 7a lõike 2 teisele lõigule saab juurdepääsu andmetele ainult juurdluse lõpuleviimise etapis, kui isikule antakse teda puudutavate küsimuste kokkuvõte ja kui on toimunud vestlus isikuga ning koostatud vestluse kokkuvõte. Väljapool neid kahte menetlusetappi reeglina juurdepääs isikuga seotud teabele puudub. Seoses materjalidega, millele juurdepääs antakse, leiab andmekaitseinspektor, et ettepaneku artikli 7a lõike 2 teise lõigu ja lõike 3 kohaselt on juurdepääs võimalik ainult vastavalt isikut puudutavate küsimuste kokkuvõtte osas ning vestluse kokkuvõtte osas. Õigust andmetega tutvuda ei kohaldata muu teabe suhtes, mida isiku kohta võidakse omada, nagu näiteks dokumentide koopiad, e-mailid, telefonikõnede väljavõtted jne. |
| --- | --- |

25.

Vastavalt artikli 7a lõike 2 teisele lõigule saab juurdepääsu andmetele ainult juurdluse lõpuleviimise etapis, kui isikule antakse teda puudutavate küsimuste kokkuvõte ja kui on toimunud vestlus isikuga ning koostatud vestluse kokkuvõte. Väljapool neid kahte menetlusetappi reeglina juurdepääs isikuga seotud teabele puudub. Seoses materjalidega, millele juurdepääs antakse, leiab andmekaitseinspektor, et ettepaneku artikli 7a lõike 2 teise lõigu ja lõike 3 kohaselt on juurdepääs võimalik ainult vastavalt isikut puudutavate küsimuste kokkuvõtte osas ning vestluse kokkuvõtte osas. Õigust andmetega tutvuda ei kohaldata muu teabe suhtes, mida isiku kohta võidakse omada, nagu näiteks dokumentide koopiad, e-mailid, telefonikõnede väljavõtted jne.

| 26. | Euroopa andmekaitseinspektor nõustub ettepanekuga selles osas, et juurdepääs isikuga seotud teabele on asjakohane nendes kahes menetlusetapis ja kahe dokumendi suhtes, mida ettepanekus mainitakse, ning tervitab asjaolu, et ettepanek juurdepääsuõigust nende asjaolude korral tunnistab. Siiski leiab andmekaitseinspektor, et üldreeglina tuleks ettepanekus samuti tunnustada andmetega tutvumise õigust, mis ulatub kaugemale nendest kahest juhtumist, mida ettepanekus otsesõnu mainitakse. |
| --- | --- |

26.

Euroopa andmekaitseinspektor nõustub ettepanekuga selles osas, et juurdepääs isikuga seotud teabele on asjakohane nendes kahes menetlusetapis ja kahe dokumendi suhtes, mida ettepanekus mainitakse, ning tervitab asjaolu, et ettepanek juurdepääsuõigust nende asjaolude korral tunnistab. Siiski leiab andmekaitseinspektor, et üldreeglina tuleks ettepanekus samuti tunnustada andmetega tutvumise õigust, mis ulatub kaugemale nendest kahest juhtumist, mida ettepanekus otsesõnu mainitakse.

| 27. | Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik, et võib esineda teatavat vastuseisu ideele tunnustada juurdluse käigus andmetega tutvumise õigust üldreeglina. Andmekaitseinspektor tuletab siiski meelde, et juhul, kui teatava konkreetse juurdluse puhul on vaja tagada juurdluse konfidentsiaalsus, saab OLAF määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kohaselt juurdepääsu andmise edasi lükata. Näiteks saab OLAF toetuda juurdepääsu edasilükkamisel artiklile 20 selleks, et tagada kuritegude ennetamine ja uurimine. Seega ei takista andmetega tutvumise õiguse andmine üldreeglina selliste õiguste ad hoc piiramist eespool toodud põhjuste esilekerkimisel. |
| --- | --- |

27.

Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik, et võib esineda teatavat vastuseisu ideele tunnustada juurdluse käigus andmetega tutvumise õigust üldreeglina. Andmekaitseinspektor tuletab siiski meelde, et juhul, kui teatava konkreetse juurdluse puhul on vaja tagada juurdluse konfidentsiaalsus, saab OLAF määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kohaselt juurdepääsu andmise edasi lükata. Näiteks saab OLAF toetuda juurdepääsu edasilükkamisel artiklile 20 selleks, et tagada kuritegude ennetamine ja uurimine. Seega ei takista andmetega tutvumise õiguse andmine üldreeglina selliste õiguste ad hoc piiramist eespool toodud põhjuste esilekerkimisel.

| 28. | Eelneva valguses ning kindlustamaks, et juurdluse käigus oleks olemas tõhus juurdepääsuõigus, mis tunnistab ka selle potentsiaalseid piire, teeb andmekaitseinspektor ettepaneku lisada ettepanekusse selge viide isikute õigusele tutvuda oma isikuandmetega, mis sisalduvad OLAFi juurdlustoimikus. Täpsemalt leiab andmekaitseinspektor, et artikli 7a lõike 2 esimese ja teise lõigu vahele tuleks lisada ligikaudu järgmise sõnastusega lõik: “Mis tahes isikul, keda juurdlus puudutab, on õigus tutvuda temaga seotud isikuandmetega, mis on kogutud juurdluse käigus. Selliseid õigusi võib piirata vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 20”. |
| --- | --- |

28.

Eelneva valguses ning kindlustamaks, et juurdluse käigus oleks olemas tõhus juurdepääsuõigus, mis tunnistab ka selle potentsiaalseid piire, teeb andmekaitseinspektor ettepaneku lisada ettepanekusse selge viide isikute õigusele tutvuda oma isikuandmetega, mis sisalduvad OLAFi juurdlustoimikus. Täpsemalt leiab andmekaitseinspektor, et artikli 7a lõike 2 esimese ja teise lõigu vahele tuleks lisada ligikaudu järgmise sõnastusega lõik: “Mis tahes isikul, keda juurdlus puudutab, on õigus tutvuda temaga seotud isikuandmetega, mis on kogutud juurdluse käigus. Selliseid õigusi võib piirata vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 20”.

| 29. | See lõik näeks ette üldpõhimõttena juurdepääsuõiguse kohaldamise. Selle tulemusena ei saavutataks mitte ainult järjekindlus, vaid kindlustataks ka see, et OLAFi juurdlusega seotud isikute suhtes ei kohaldataks isikuandmetele juurdepääsu osas ebasoodsamat korda. |
| --- | --- |

29.

See lõik näeks ette üldpõhimõttena juurdepääsuõiguse kohaldamise. Selle tulemusena ei saavutataks mitte ainult järjekindlus, vaid kindlustataks ka see, et OLAFi juurdlusega seotud isikute suhtes ei kohaldataks isikuandmetele juurdepääsu osas ebasoodsamat korda.

II.1.d   Parandamise õigus

| 30. | Õigus andmetega tutvuda on eelduseks parandamise õigusele. Pärast seda, kui isikutele on antud võimalus tutvuda nende andmetega ja kontrollida nende täpsust ning nende töötlemise õiguspärasust, võimaldab parandamise õigus neil nõuda mis tahes ebatäieliku või ebatäpse teabe parandamist. |
| --- | --- |

30.

Õigus andmetega tutvuda on eelduseks parandamise õigusele. Pärast seda, kui isikutele on antud võimalus tutvuda nende andmetega ja kontrollida nende täpsust ning nende töötlemise õiguspärasust, võimaldab parandamise õigus neil nõuda mis tahes ebatäieliku või ebatäpse teabe parandamist.

| 31. | Ettepaneku kohaselt reguleeritakse parandamise õigust koos juurdepääsuõigusega. Artikli 1 lõige 5, mille kohaselt lisatakse artikli 7a lõike 2 teine lõik ning lõige 3, osutab süüteos kahtlustatava isiku võimalusele teha oma seisukohad teatavaks. |
| --- | --- |

31.

Ettepaneku kohaselt reguleeritakse parandamise õigust koos juurdepääsuõigusega. Artikli 1 lõige 5, mille kohaselt lisatakse artikli 7a lõike 2 teine lõik ning lõige 3, osutab süüteos kahtlustatava isiku võimalusele teha oma seisukohad teatavaks.

| 32. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et stricto sensu ei näe ettepanek ette parandamise õigust kui sellist. Selle asemel näeb ettepanek ette õiguse “esitada oma seisukohad”ja “kinnitada või teha märkused”(mõlemal juhul isikut puudutavate andmetega seoses). Andmekaitseinspektor leiab, et sellised privileegid on samaväärsed parandamise õigusega ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 14, mis kehtestab õigusliku raamistiku õigusele parandada ebatäpne teave. Andmekaitseinspektor leiab, et OLAFi juurdluste kontekstis ei ole võimalik anda isikutele võimalust lihtsalt “parandada ”teavet, mida nad peavad ebatäielikuks või ebatäpseks, ilmselgelt põhjusel, et paljudel juhtudel uuritakse teabe ebatäpsust juurdluse käigus. Seetõttu antakse selles kontekstis parandamise õigus, nagu see on ettepanekus ette nähtud, võimaldades isikul esitada oma seisukohad ning võimaldades tal esitada kommentaarid asjaomast isikut puudutava teabe kohta. |
| --- | --- |

32.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et stricto sensu ei näe ettepanek ette parandamise õigust kui sellist. Selle asemel näeb ettepanek ette õiguse “esitada oma seisukohad”ja “kinnitada või teha märkused”(mõlemal juhul isikut puudutavate andmetega seoses). Andmekaitseinspektor leiab, et sellised privileegid on samaväärsed parandamise õigusega ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 14, mis kehtestab õigusliku raamistiku õigusele parandada ebatäpne teave. Andmekaitseinspektor leiab, et OLAFi juurdluste kontekstis ei ole võimalik anda isikutele võimalust lihtsalt “parandada ”teavet, mida nad peavad ebatäielikuks või ebatäpseks, ilmselgelt põhjusel, et paljudel juhtudel uuritakse teabe ebatäpsust juurdluse käigus. Seetõttu antakse selles kontekstis parandamise õigus, nagu see on ettepanekus ette nähtud, võimaldades isikul esitada oma seisukohad ning võimaldades tal esitada kommentaarid asjaomast isikut puudutava teabe kohta.

| 33. | Lisaks leiab Euroopa andmekaitseinspektor, et eespool esitatud kommentaarid selle kohta, kuidas ettepanekus reguleeritakse õigust andmetega tutvuda, on mutatis mutandis kohaldatavad ka parandamise õiguse kohta. Ettepaneku kohaselt on parandamise õigusel samad puudused kui need, mida kirjeldati eespool juurdepääsuõiguse kontekstis: ettepanekus ei tunnustata parandamise õigust üldpõhimõttena. Selle asemel piirdub parandamise õigus aluseta süüdistuste kokkuvõtte ning vestluse järel esitatava kokkuvõttega. |
| --- | --- |

33.

Lisaks leiab Euroopa andmekaitseinspektor, et eespool esitatud kommentaarid selle kohta, kuidas ettepanekus reguleeritakse õigust andmetega tutvuda, on mutatis mutandis kohaldatavad ka parandamise õiguse kohta. Ettepaneku kohaselt on parandamise õigusel samad puudused kui need, mida kirjeldati eespool juurdepääsuõiguse kontekstis: ettepanekus ei tunnustata parandamise õigust üldpõhimõttena. Selle asemel piirdub parandamise õigus aluseta süüdistuste kokkuvõtte ning vestluse järel esitatava kokkuvõttega.

| 34. | Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et ettepanekus tuleks tunnustada parandamise õigust üldise, mitte osalise õigusena. Selleks teeb andmekaitseinspektor ettepaneku lisada ettepanekusse säte, mis tunnustaks parandamise õiguse kohaldamist. Täpsemalt tuleks lause “Mis tahes isikul, keda juurdlus puudutab, on õigus tutvuda temaga seotud isikuandmetega, mis on kogutud juurdluse käigus ”järele lisada järgmine fraas: “ning esitada oma seisukoht selle kohta, kas isikuandmed on ebatäpsed või ebatäielikud”. Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kohaldamisega saab OLAF siiski piirata parandamise õigust selleks, et kaitsta kuritegude ennetamist, uurimist, avastamist ja nende eest vastutusele võtmist. |
| --- | --- |

34.

Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et ettepanekus tuleks tunnustada parandamise õigust üldise, mitte osalise õigusena. Selleks teeb andmekaitseinspektor ettepaneku lisada ettepanekusse säte, mis tunnustaks parandamise õiguse kohaldamist. Täpsemalt tuleks lause “Mis tahes isikul, keda juurdlus puudutab, on õigus tutvuda temaga seotud isikuandmetega, mis on kogutud juurdluse käigus ”järele lisada järgmine fraas: “ning esitada oma seisukoht selle kohta, kas isikuandmed on ebatäpsed või ebatäielikud”. Andmekaitseinspektor tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kohaldamisega saab OLAF siiski piirata parandamise õigust selleks, et kaitsta kuritegude ennetamist, uurimist, avastamist ja nende eest vastutusele võtmist.

| 35. | Artikli 7a lõike 2 kolmas lõik näeb ette võimaluse välistada juurdepääsuõiguse ja parandamise õiguse kohaldamine. Nagu juurdepääsuõiguse piiramisega seoses mainitud, peaksid selliste piirangutega kaasnema kaitsemeetmed, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kontekstis. Selleks teeb andmekaitseinspektor ettepaneku siduda nende õiguste piiramise kohaldamine ettepanekus selge viitega artiklile 20. |
| --- | --- |

35.

Artikli 7a lõike 2 kolmas lõik näeb ette võimaluse välistada juurdepääsuõiguse ja parandamise õiguse kohaldamine. Nagu juurdepääsuõiguse piiramisega seoses mainitud, peaksid selliste piirangutega kaasnema kaitsemeetmed, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kontekstis. Selleks teeb andmekaitseinspektor ettepaneku siduda nende õiguste piiramise kohaldamine ettepanekus selge viitega artiklile 20.

II.1.e   Isikuga seotud teabe vahetamine

| 36. | Ettepanek näeb ette isikuandmete vahetamise Euroopa institutsioonide sees ning liikmesriikide ametiasutustega. Üks ettepaneku eesmärke ongi tõhustada teabevahetust OLAFi ja ametiasutuste vahel nii ELi kui liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

36.

Ettepanek näeb ette isikuandmete vahetamise Euroopa institutsioonide sees ning liikmesriikide ametiasutustega. Üks ettepaneku eesmärke ongi tõhustada teabevahetust OLAFi ja ametiasutuste vahel nii ELi kui liikmesriikide tasandil.

| 37. | Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor rõhutada, et selline teabevahetus peaks olema lubatud ainult sel määral, mil see on vajalik konkreetsel juhtumil selleks, et saavutada juurdluse eesmärgid. Lisaks sellele tuletab andmekaitseinspektor kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 7 meelde, et andmete vastuvõtja töötleb neid ainult eesmärgil, milleks need edastati. |
| --- | --- |

37.

Sellega seoses soovib Euroopa andmekaitseinspektor rõhutada, et selline teabevahetus peaks olema lubatud ainult sel määral, mil see on vajalik konkreetsel juhtumil selleks, et saavutada juurdluse eesmärgid. Lisaks sellele tuletab andmekaitseinspektor kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 7 meelde, et andmete vastuvõtja töötleb neid ainult eesmärgil, milleks need edastati.

| 38. | Ettepanekus ei nähta ette isikuandmete vahetamist kolmandate riikidega ega rahvusvahelise koostöö eesmärgil. Siiski võib selles kontekstis eeldada, et selline koostöö võib aset leida. Selles suhtes sooviks Euroopa andmekaitseinspektor rõhutada, et niisugust vahetamist tuleks lubada vaid siis, kui asjaomases kolmandas riigis on tagatud isikuandmete kaitse piisav tase või kui andmete edastamine jääb mõne määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõikes 6 ettenähtud erandi kohaldamisalasse. Lisaks sellele tuletab andmekaitseinspektor meelde, et samad eeskirjad kehtivad teabe vahetamisel OLAFi ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel, mis ei ole ühenduse asutused, nagu EUROPOL ja EUROJUST. Selliste juhtudega seoses loodab andmekaitseinspektor, et vastu võetakse asjakohased õigusaktid, mis tunnustavad selliseid institutsioone reguleeriva andmekaitseraamistiku kohasust, mis lihtsustaks teabe edastamist nendele määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõike 2 alusel. Alternatiivina võiks vastu võtta uue õigusakti, millega nende andmekaitsekord loetaks samaväärseks ühenduse asutuste ja institutsioonidega, määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 alusel, mille mõjuna samuti eemaldataks tõkked andmete edastamiselt nendele institutsioonidele. |
| --- | --- |

38.

Ettepanekus ei nähta ette isikuandmete vahetamist kolmandate riikidega ega rahvusvahelise koostöö eesmärgil. Siiski võib selles kontekstis eeldada, et selline koostöö võib aset leida. Selles suhtes sooviks Euroopa andmekaitseinspektor rõhutada, et niisugust vahetamist tuleks lubada vaid siis, kui asjaomases kolmandas riigis on tagatud isikuandmete kaitse piisav tase või kui andmete edastamine jääb mõne määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõikes 6 ettenähtud erandi kohaldamisalasse. Lisaks sellele tuletab andmekaitseinspektor meelde, et samad eeskirjad kehtivad teabe vahetamisel OLAFi ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel, mis ei ole ühenduse asutused, nagu EUROPOL ja EUROJUST. Selliste juhtudega seoses loodab andmekaitseinspektor, et vastu võetakse asjakohased õigusaktid, mis tunnustavad selliseid institutsioone reguleeriva andmekaitseraamistiku kohasust, mis lihtsustaks teabe edastamist nendele määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 9 lõike 2 alusel. Alternatiivina võiks vastu võtta uue õigusakti, millega nende andmekaitsekord loetaks samaväärseks ühenduse asutuste ja institutsioonidega, määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 7 alusel, mille mõjuna samuti eemaldataks tõkked andmete edastamiselt nendele institutsioonidele.

II.1.f   Kooskõla määrusega (EÜ) nr 45/2001

| 39. | Ettepanekuga on muudetud artikli 8 lõiget 3, et lisada selge viide määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamisele. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artikli 8 lõike 3 muutmist, kuivõrd see kinnitab, et kui ettepanekus ei täpsustata, kuidas andmekaitsenõudeid OLAFi juurdluste kontekstis kohaldatakse, kohaldatakse vaikimisi määrust (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

39.

Ettepanekuga on muudetud artikli 8 lõiget 3, et lisada selge viide määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamisele. Euroopa andmekaitseinspektor tervitab artikli 8 lõike 3 muutmist, kuivõrd see kinnitab, et kui ettepanekus ei täpsustata, kuidas andmekaitsenõudeid OLAFi juurdluste kontekstis kohaldatakse, kohaldatakse vaikimisi määrust (EÜ) nr 45/2001.

| 40. | Euroopa andmekaitseinspektor leiab siiski, et ainuüksi artikli 8 lõikest 3, st ilma arvamuses soovitatud muudatusteta, ei piisa selleks, et kindlustada isikuandmete kaitse tase, mis oleks vähemalt samaväärne määruse (EÜ) nr 45/2001 kohase kaitsega. Artikli 8 lõikest 3 ainuüksi ei piisa, kuna seda võib tõlgendada nii, et see on asjakohane ainult siis, kui ettepanekus ei täpsustata, kuidas andmekaitsenõudeid OLAFi juurdluste kontekstis kohaldatakse. Kui aga ettepanekus täpsustatakse, kuidas andmekaitsenõudeid kohaldatakse, ning sätestatakse väiksema kaitsega kord, siis võidakse seda käsitada nii, et ebarahuldav kord on määrusega (EÜ) nr 45/2001sätestatud üldise andmekaitse suhtes ülimuslik. Eespool välja pakutud konkreetsed muudatused, mis näevad ette konkreetsed viited määrusele (EÜ) nr 45/2001, on kavandatud sellise tõlgendamise riski vältimiseks. |
| --- | --- |

40.

Euroopa andmekaitseinspektor leiab siiski, et ainuüksi artikli 8 lõikest 3, st ilma arvamuses soovitatud muudatusteta, ei piisa selleks, et kindlustada isikuandmete kaitse tase, mis oleks vähemalt samaväärne määruse (EÜ) nr 45/2001 kohase kaitsega. Artikli 8 lõikest 3 ainuüksi ei piisa, kuna seda võib tõlgendada nii, et see on asjakohane ainult siis, kui ettepanekus ei täpsustata, kuidas andmekaitsenõudeid OLAFi juurdluste kontekstis kohaldatakse. Kui aga ettepanekus täpsustatakse, kuidas andmekaitsenõudeid kohaldatakse, ning sätestatakse väiksema kaitsega kord, siis võidakse seda käsitada nii, et ebarahuldav kord on määrusega (EÜ) nr 45/2001sätestatud üldise andmekaitse suhtes ülimuslik. Eespool välja pakutud konkreetsed muudatused, mis näevad ette konkreetsed viited määrusele (EÜ) nr 45/2001, on kavandatud sellise tõlgendamise riski vältimiseks.

III.   LISAKAALUTLUSED

III.1.   Teabeandjate kaitse

| 41. | Euroopa andmekaitseinspektor nõustub täielikult ettepanekuga selles osas, et suurema läbipaistvuse saavutamiseks on vaja tagada teabeandjate kohasel tasemel teavitamine, ning tervitab ettepanekus sisalduvat kohustust teavitada teabeandjaid sellest, kas juurdlust alustatakse või mitte. |
| --- | --- |

41.

Euroopa andmekaitseinspektor nõustub täielikult ettepanekuga selles osas, et suurema läbipaistvuse saavutamiseks on vaja tagada teabeandjate kohasel tasemel teavitamine, ning tervitab ettepanekus sisalduvat kohustust teavitada teabeandjaid sellest, kas juurdlust alustatakse või mitte.

| 42. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab austada teabeandjate isiku konfidentsiaalsust OLAFi juurdluse ajal ning hilisemates etappides. Andmekaitseinspektor on seisukohal, et selleks oleks kohane lisada ettepanekusse uus lõik teabeandjate konfidentsiaalsuse tagamise kohta. Praegused tagatised (komisjoni teatis SEC/2004/151/2) ei näi olevat õiguslikust seisukohast piisavad. Andmekaitseinspektor märgib, et selline säte oleks kooskõlas artikli 29 andmekaitse töörühma arvamusega, mis käsitleb ELi andmekaitse-eeskirjade kohaldamist sisemiste teabeandjaskeemide suhtes (8). |
| --- | --- |

42.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab austada teabeandjate isiku konfidentsiaalsust OLAFi juurdluse ajal ning hilisemates etappides. Andmekaitseinspektor on seisukohal, et selleks oleks kohane lisada ettepanekusse uus lõik teabeandjate konfidentsiaalsuse tagamise kohta. Praegused tagatised (komisjoni teatis SEC/2004/151/2) ei näi olevat õiguslikust seisukohast piisavad. Andmekaitseinspektor märgib, et selline säte oleks kooskõlas artikli 29 andmekaitse töörühma arvamusega, mis käsitleb ELi andmekaitse-eeskirjade kohaldamist sisemiste teabeandjaskeemide suhtes (8).

IV.   JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 43. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab ettepanekut, kuivõrd see muudab selgesõnalisemaks OLAFi juurdlustega seotud isikute menetluslikud tagatised, sealhulgas selliste isikute isikuandmete kaitse. |
| --- | --- |

43.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab ettepanekut, kuivõrd see muudab selgesõnalisemaks OLAFi juurdlustega seotud isikute menetluslikud tagatised, sealhulgas selliste isikute isikuandmete kaitse.

| 44. | Andmekaitseinspektor leiab, et üksikisikute andmekaitset ja eraelu austamist puudutavate õiguste seisukohast sisaldab ettepanek võrreldes praeguse õigusliku raamistikuga suuremas osas edasiminekut. Näited olukorra parandamise kohta hõlmavad artikli 7a lõike 2 esimest lõiku ja artiklit 8a, kuna need aitavad austada õigust teabele, ning artikli 7a lõike 2 teist lõiku ja lõiget 3, mis kinnitavad osalise andmetega tutvumise ja parandamise õiguse kohaldamist OLAFi juurdluste kontekstis. |
| --- | --- |

44.

Andmekaitseinspektor leiab, et üksikisikute andmekaitset ja eraelu austamist puudutavate õiguste seisukohast sisaldab ettepanek võrreldes praeguse õigusliku raamistikuga suuremas osas edasiminekut. Näited olukorra parandamise kohta hõlmavad artikli 7a lõike 2 esimest lõiku ja artiklit 8a, kuna need aitavad austada õigust teabele, ning artikli 7a lõike 2 teist lõiku ja lõiget 3, mis kinnitavad osalise andmetega tutvumise ja parandamise õiguse kohaldamist OLAFi juurdluste kontekstis.

| 45. | Lisaks sellele tervitab Euroopa andmekaitseinspektor asjaolu, et ettepanekus tunnistatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldatavust kõikide OLAFi juurdluste kontekstis teostatavate andmetöötlustoimingute suhtes, kuna selle abil aidatakse tagada isikuandmete töötlemisel üksikisikute põhiõiguste ja vabaduste kaitset käsitlevate eeskirjade järjepidev ja ühtne kohaldamine. |
| --- | --- |

45.

Lisaks sellele tervitab Euroopa andmekaitseinspektor asjaolu, et ettepanekus tunnistatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldatavust kõikide OLAFi juurdluste kontekstis teostatavate andmetöötlustoimingute suhtes, kuna selle abil aidatakse tagada isikuandmete töötlemisel üksikisikute põhiõiguste ja vabaduste kaitset käsitlevate eeskirjade järjepidev ja ühtne kohaldamine.

| 46. | Ehkki Euroopa andmekaitseinspektor hindab muudatusi, mille eesmärk on suurendada eespool kirjeldatud menetluslikke ja andmekaitseõigusi, tunneb ta muret seoses sellega, et enamik kavandatavatest muudatustest ei saavuta määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduvaid andmekaitse miinimumstandardeid. Andmekaitseinspektor on mures selle pärast, et kui ettepanekut võidakse lugeda määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduva üldise andmekaitseraamistiku kohaldamise suhtes ülimuslikuks, tooks see endaga kaasa vastuvõetamatu andmekaitsestandardite nõrgendamise OLAFi juurdluste kontekstis. Andmekaitseinspektor on seisukohal, et see on eriti murettekitav, arvestades OLAFi juurdluste raames kogutavate andmete võimalikku tundlikku olemust. Sellise tulemuse vältimiseks taotleb andmekaitseinspektor, et ühenduse seadusandja võtaks arvesse järgmisi küsimusi ning teeks ettepanekusse nende lahendamiseks asjakohased muudatused: |
| --- | --- |

46.

Ehkki Euroopa andmekaitseinspektor hindab muudatusi, mille eesmärk on suurendada eespool kirjeldatud menetluslikke ja andmekaitseõigusi, tunneb ta muret seoses sellega, et enamik kavandatavatest muudatustest ei saavuta määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduvaid andmekaitse miinimumstandardeid. Andmekaitseinspektor on mures selle pärast, et kui ettepanekut võidakse lugeda määruses (EÜ) nr 45/2001 sisalduva üldise andmekaitseraamistiku kohaldamise suhtes ülimuslikuks, tooks see endaga kaasa vastuvõetamatu andmekaitsestandardite nõrgendamise OLAFi juurdluste kontekstis. Andmekaitseinspektor on seisukohal, et see on eriti murettekitav, arvestades OLAFi juurdluste raames kogutavate andmete võimalikku tundlikku olemust. Sellise tulemuse vältimiseks taotleb andmekaitseinspektor, et ühenduse seadusandja võtaks arvesse järgmisi küsimusi ning teeks ettepanekusse nende lahendamiseks asjakohased muudatused:

| 47. | Puudused seoses õigusega teabele OLAFi juurdluste kontekstis:
  Teabe andmine isikutele, et kindlustada õiglane töötlemine, on hädavajalik kaitsemeede, mida ei tohiks alusetult ohustada, nagu ettepanekus seda tehakse. Selle vältimiseks tuleks ettepanekut järgmiselt muuta:






  i) | artikli 7a lõike 2 esimene lõik ja artikkel 8a peaksid sisaldama selgesõnalist viidet määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitele 11 ja 12, et tagada õiglane töötlemine; |
| --- | --- | --- |

47.

Teabe andmine isikutele, et kindlustada õiglane töötlemine, on hädavajalik kaitsemeede, mida ei tohiks alusetult ohustada, nagu ettepanekus seda tehakse. Selle vältimiseks tuleks ettepanekut järgmiselt muuta:

i)

artikli 7a lõike 2 esimene lõik ja artikkel 8a peaksid sisaldama selgesõnalist viidet määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklitele 11 ja 12, et tagada õiglane töötlemine;

| ii) | artikli 7a lõike 2 esimeses lõigus ja artikli 8a teises lõigus sisalduv teabe saamise õiguse piiramine tuleks siduda määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 tagatistega. |
| --- | --- |

ii)

artikli 7a lõike 2 esimeses lõigus ja artikli 8a teises lõigus sisalduv teabe saamise õiguse piiramine tuleks siduda määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 tagatistega.

| 48. | Puudused seoses andmetega tutvumise õigusega OLAFi juurdluste kontekstis:
  Juurdepääsu andmine isikuga seotud teabele selleks, et isikud saaksid teada, kas neid puudutavaid andmeid töödeldakse, on üks andmekaitse austamise alustalasid. Tõhusate juurdepääsuõiguste tagamiseks tuleks ettepanekut järgmiselt muuta:






  i) | lisada tuleks uus säte, mis tunnustaks üldpõhimõttena õigust tutvuda OLAF juurdluste kontekstis kogutud isikut puudutava teabega. Selle võiks lisada artikli 7a lõike 2 esimese ja teise lõigu vahele ning see võiks olla järgmise sõnastusega: “Mis tahes isikul, keda juurdlus puudutab, on õigus tutvuda temaga seotud isikuandmetega, mis on kogutud juurdluse käigus. Selliseid õigusi võib piirata vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 20”. |
| --- | --- | --- |

48.

Juurdepääsu andmine isikuga seotud teabele selleks, et isikud saaksid teada, kas neid puudutavaid andmeid töödeldakse, on üks andmekaitse austamise alustalasid. Tõhusate juurdepääsuõiguste tagamiseks tuleks ettepanekut järgmiselt muuta:

i)

lisada tuleks uus säte, mis tunnustaks üldpõhimõttena õigust tutvuda OLAF juurdluste kontekstis kogutud isikut puudutava teabega. Selle võiks lisada artikli 7a lõike 2 esimese ja teise lõigu vahele ning see võiks olla järgmise sõnastusega: “Mis tahes isikul, keda juurdlus puudutab, on õigus tutvuda temaga seotud isikuandmetega, mis on kogutud juurdluse käigus. Selliseid õigusi võib piirata vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklile 20”.

| 49. | Puudused seoses parandamise õigusega OLAFi juurdluste kontekstis:
  Õigus parandada ebatäpne või ebatäielik teave on isikut puudutava teabele juurdepääsu õiguse loomulik tagajärg ning seetõttu on see isikuandmete kaitse õiguse nurgakiviks. Parandamise õiguse piiranguid tuleks ette näha ainult niivõrd, kuivõrd need on lubatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001. Ettepanek sisaldab lisapiiranguid, mida tuleks vältida järgmiselt:






  i) | lisada tuleks säte, mis näeks ette kahtlusaluste isikute üldise õiguse esitada oma seisukohad mis tahes teabe kohta, mis nendele osutab, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kohast erandit. Eelkõige tuleks pärast seda, kui on sätestatud, et igal isikul, keda juurdlus puudutab, on “mis tahes ajal õigus tutvuda juurdluse käigus kogutud teda puudutavate isikuandmetega ”, lisada, et isikul on seejärel õigus “esitada oma seisukohad selle kohta, kas isikuandmed on ebatäpsed või ebatäielikud”; |
| --- | --- | --- |

49.

Õigus parandada ebatäpne või ebatäielik teave on isikut puudutava teabele juurdepääsu õiguse loomulik tagajärg ning seetõttu on see isikuandmete kaitse õiguse nurgakiviks. Parandamise õiguse piiranguid tuleks ette näha ainult niivõrd, kuivõrd need on lubatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001. Ettepanek sisaldab lisapiiranguid, mida tuleks vältida järgmiselt:

i)

lisada tuleks säte, mis näeks ette kahtlusaluste isikute üldise õiguse esitada oma seisukohad mis tahes teabe kohta, mis nendele osutab, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 kohast erandit. Eelkõige tuleks pärast seda, kui on sätestatud, et igal isikul, keda juurdlus puudutab, on “mis tahes ajal õigus tutvuda juurdluse käigus kogutud teda puudutavate isikuandmetega ”, lisada, et isikul on seejärel õigus “esitada oma seisukohad selle kohta, kas isikuandmed on ebatäpsed või ebatäielikud”;

| ii) | andmekaitseinspektor teeb ettepaneku, et artikli 7a lõike 2 kolmandas lõigus ettenähtud andmetega tutvumise õiguse ja parandamise õiguse piiramine seotakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 tagatistega. |
| --- | --- |

ii)

andmekaitseinspektor teeb ettepaneku, et artikli 7a lõike 2 kolmandas lõigus ettenähtud andmetega tutvumise õiguse ja parandamise õiguse piiramine seotakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 tagatistega.

| 50. | Lisaks sellele on andmekaitseinspektor seisukohal, et ettepanekusse oleks kohane lisada uus lõik teabeandjate konfidentsiaalsuse tagamise kohta. |
| --- | --- |

50.

Lisaks sellele on andmekaitseinspektor seisukohal, et ettepanekusse oleks kohane lisada uus lõik teabeandjate konfidentsiaalsuse tagamise kohta.

Brüssel, 27. oktoober 2006

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  ELT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

3

(4)  Ettepanekuga muudetakse artikleid 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 ja 15.

4

(5)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.

5

(6)  Mõned probleemid, mida ettepanekuga soovitakse lahendada, on varem tõstatanud kontrollikoda ja Euroopa Parlament ning samuti on need esile toodud OLAFi enda hinnangus ameti tegevuse kohta.

6

(7)  Ettepanekus nähakse ette hulk meetmeid eesmärgiga tagada, et teave liiguks kõikides suundades — OLAFist institutsioonidesse ja liikmesriikidesse ning vastupidi.

7

(8)  Arvamus 1/2006 ELi andmekaitse-eeskirjade kohaldamise kohta sisemiste teabeandjaskeemide suhtes raamatupidamise, raamatupidamise sisekontrolli, auditeerimise, altkäemaksu vastase võitluse ning pangandus- ja finantskuritegude valdkonnas (00195/06/EN WP 117).

8

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/9

---

Euroopa andmekaitseinspektori teine arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: nõukogu raamotsus kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta

(2007/C 91/02)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

| 1. | 19. detsembril 2005. aastal esitas Euroopa andmekaitseinspektor arvamuse (3) seoses komisjoni ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu raamotsust kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. Selles arvamuses rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku kui isikuandmete kaitse tõhusa vahendi tähtsust EL lepingu VI jaotisega hõlmatud valdkonnas. Selline vahend ei peaks mitte ainult järgima Euroopa Nõukogu konventsioonis nr 108 (4) ja täpsemalt direktiivis 95/46/EÜ toodud andmekaitsepõhimõtteid, vaid nägema ette ka õiguskaitse valdkonna eripära arvestavad lisaeeskirjad. Euroopa andmekaitseinspektori jaoks on väga tähtis, et raamotsus hõlmaks politsei- ja õigusvaldkonna andmete mis tahes töötlemist, isegi kui teiste liikmesriikide pädevad asutused ei ole neid edastanud ega kättesaadavaks teinud. Isikuandmete kaitse järjepidevus on väga tähtis, hoolimata nende töötlemise kohast, läbiviijast ja eesmärgist. Euroopa andmekaitseinspektor on teinud mitmeid ettepanekuid kaitse taseme tõstmiseks. |
| --- | --- |

1.

19. detsembril 2005. aastal esitas Euroopa andmekaitseinspektor arvamuse (3) seoses komisjoni ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu raamotsust kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta. Selles arvamuses rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku kui isikuandmete kaitse tõhusa vahendi tähtsust EL lepingu VI jaotisega hõlmatud valdkonnas. Selline vahend ei peaks mitte ainult järgima Euroopa Nõukogu konventsioonis nr 108 (4) ja täpsemalt direktiivis 95/46/EÜ toodud andmekaitsepõhimõtteid, vaid nägema ette ka õiguskaitse valdkonna eripära arvestavad lisaeeskirjad. Euroopa andmekaitseinspektori jaoks on väga tähtis, et raamotsus hõlmaks politsei- ja õigusvaldkonna andmete mis tahes töötlemist, isegi kui teiste liikmesriikide pädevad asutused ei ole neid edastanud ega kättesaadavaks teinud. Isikuandmete kaitse järjepidevus on väga tähtis, hoolimata nende töötlemise kohast, läbiviijast ja eesmärgist. Euroopa andmekaitseinspektor on teinud mitmeid ettepanekuid kaitse taseme tõstmiseks.

| 2. | 27. septembril 2006. aastal võttis Euroopa Parlament komisjoni ettepaneku kohta vastu õigusloomega seotud resolutsiooni. Resolutsioonil on üldjoontes samad eesmärgid kui Euroopa andmekaitseinspektori arvamusel: ettepaneku toetamine tervikuna ning parandusettepanekud, millega soovitakse tõsta raamotsuse pakutava kaitse taset. |
| --- | --- |

2.

27. septembril 2006. aastal võttis Euroopa Parlament komisjoni ettepaneku kohta vastu õigusloomega seotud resolutsiooni. Resolutsioonil on üldjoontes samad eesmärgid kui Euroopa andmekaitseinspektori arvamusel: ettepaneku toetamine tervikuna ning parandusettepanekud, millega soovitakse tõsta raamotsuse pakutava kaitse taset.

| 3. | Komisjoni ettepanek on praegu nõukogus arutlusel. Nõukogu tööd saadab teadaolevalt (5) edu ning muudetakse ettepaneku teksti olulisi osi. Nõukogu eesistujariik teeb tõsiseid jõupingutusi, et veelgi jõulisemalt edasi minna. Eesmärgiks on leppida põhielementide suhtes kokku üldine lähenemisviis 2006. aasta detsembriks. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni ettepanek on praegu nõukogus arutlusel. Nõukogu tööd saadab teadaolevalt (5) edu ning muudetakse ettepaneku teksti olulisi osi. Nõukogu eesistujariik teeb tõsiseid jõupingutusi, et veelgi jõulisemalt edasi minna. Eesmärgiks on leppida põhielementide suhtes kokku üldine lähenemisviis 2006. aasta detsembriks.

| 4. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et nõukogu pöörab suurt tähelepanu sellele tähtsale ettepanekule. Samas on ta aga mures arengute suuna pärast. Nõukogus praegu arutlusel olevad tekstid ei sisalda parlamendi soovitatud muudatusettepanekuid ega ka Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa andmekaitseasutuste konverentsi arvamusi. Otse vastupidi, nii mõnelgi korral on kodanikele kaitsemeetmeid pakkuvad komisjoni ettepaneku sätted välja jäetud või neid on oluliselt nõrgendatud. Selle tulemuseks on märkimisväärne oht, et kaitse tase jääb madalamaks kui direktiivi 95/46/EÜ või isegi üldisemalt formuleeritud ja liikmesriikidele siduva Euroopa Nõukogu konventsiooni nr 108 alusel pakutav kaitse tase. |
| --- | --- |

4.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et nõukogu pöörab suurt tähelepanu sellele tähtsale ettepanekule. Samas on ta aga mures arengute suuna pärast. Nõukogus praegu arutlusel olevad tekstid ei sisalda parlamendi soovitatud muudatusettepanekuid ega ka Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa andmekaitseasutuste konverentsi arvamusi. Otse vastupidi, nii mõnelgi korral on kodanikele kaitsemeetmeid pakkuvad komisjoni ettepaneku sätted välja jäetud või neid on oluliselt nõrgendatud. Selle tulemuseks on märkimisväärne oht, et kaitse tase jääb madalamaks kui direktiivi 95/46/EÜ või isegi üldisemalt formuleeritud ja liikmesriikidele siduva Euroopa Nõukogu konventsiooni nr 108 alusel pakutav kaitse tase.

| 5. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ka Euroopa Parlamendi Libe-komisjon on hiljuti väljendanud muret nõukogu valikute üle seoses nimetatud raamotsuse ettepanekuga. |
| --- | --- |

5.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et ka Euroopa Parlamendi Libe-komisjon on hiljuti väljendanud muret nõukogu valikute üle seoses nimetatud raamotsuse ettepanekuga.

| 6. | Neil põhjustel esitab Euroopa andmekaitseinspektor nüüd teise arvamuse. See keskendub mõningatele põhilistele mureküsimustele ega korda kõiki Euroopa andmekaitseinspektori 2005. aasta detsembri arvamuses võetud seisukohti, mis jäävad kõik kehtima. |
| --- | --- |

6.

Neil põhjustel esitab Euroopa andmekaitseinspektor nüüd teise arvamuse. See keskendub mõningatele põhilistele mureküsimustele ega korda kõiki Euroopa andmekaitseinspektori 2005. aasta detsembri arvamuses võetud seisukohti, mis jäävad kõik kehtima.

Üldine mureküsimus

| 7. | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval areneval alal muutub politsei- ja õigusalase info vahetamine liikmesriikide vahel aina olulisemaks. Nimetatud infovahetuse hõlbustamiseks on ette pandud või vastu võetud mitmeid õigusakte. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel kord, et selles kontekstis on vaja andmesubjekti kaitsvat kindlat õigusraamistikku, et tagada kodanike põhiõiguste austamine. Käesolev raamotsus(t käsitlev ettepanek) on otseselt seotud nimetatud infovahetust hõlbustavate ettepanekutega. |
| --- | --- |

7.

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval areneval alal muutub politsei- ja õigusalase info vahetamine liikmesriikide vahel aina olulisemaks. Nimetatud infovahetuse hõlbustamiseks on ette pandud või vastu võetud mitmeid õigusakte. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel kord, et selles kontekstis on vaja andmesubjekti kaitsvat kindlat õigusraamistikku, et tagada kodanike põhiõiguste austamine. Käesolev raamotsus(t käsitlev ettepanek) on otseselt seotud nimetatud infovahetust hõlbustavate ettepanekutega.

| 8. | Ehkki Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab raamotsuse nõukogus võimalikult kiire vastuvõtmise tähtsust, hoiatab ta, et kiire otsustamine ei tohiks viia kaitse standardite alandamiseni. Praegu nõukogus arutatavad tekstid tekitavad kahtlusi, kas tulemus saab piisavalt tugev, et pakkuda kodanikule tõhusa tasemega kaitset. Praeguses olukorras näib, et kiirustamise tagajärjeks on potentsiaalselt vastuoluliste sätete väljajätmine või nõrgendamine. Ajapuudus võimalikes vastuolulistes sätetes konsensuse saavutamisel võib kaasa tuua raamotsuse kvaliteedi ohtusattumise. |
| --- | --- |

8.

Ehkki Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab raamotsuse nõukogus võimalikult kiire vastuvõtmise tähtsust, hoiatab ta, et kiire otsustamine ei tohiks viia kaitse standardite alandamiseni. Praegu nõukogus arutatavad tekstid tekitavad kahtlusi, kas tulemus saab piisavalt tugev, et pakkuda kodanikule tõhusa tasemega kaitset. Praeguses olukorras näib, et kiirustamise tagajärjeks on potentsiaalselt vastuoluliste sätete väljajätmine või nõrgendamine. Ajapuudus võimalikes vastuolulistes sätetes konsensuse saavutamisel võib kaasa tuua raamotsuse kvaliteedi ohtusattumise.

| 9. | Selles olukorras soovitab Euroopa andmekaitseinspektor nõukogul eraldada rohkem aega läbirääkimisteks, et saavutada piisavat kaitset pakkuv tulemus. |
| --- | --- |

9.

Selles olukorras soovitab Euroopa andmekaitseinspektor nõukogul eraldada rohkem aega läbirääkimisteks, et saavutada piisavat kaitset pakkuv tulemus.

Rakendatavus riigisisesele töötlemisele

| 10. | See teema oli 2005. aasta detsembri arvamuse põhiliseks osaks ja seda arutati põhjalikult hiljemgi. Andmekaitse ühised eeskirjad peaksid kehtima politsei- ja õigusalase koostöö valdkonna kõigile andmetele ega olema piiratud liikmesriikidevahelise piiriülese andmevahetusega. Kitsam kohaldamisala ei suudaks pakkuda EL lepingu artikli 30 lõike 1 punktile b vastavat nõuetekohast kaitset. Seda mõtet rõhutasid lisaks Euroopa andmekaitseinspektorile korduvalt ka teised sidusrühmad. |
| --- | --- |

10.

See teema oli 2005. aasta detsembri arvamuse põhiliseks osaks ja seda arutati põhjalikult hiljemgi. Andmekaitse ühised eeskirjad peaksid kehtima politsei- ja õigusalase koostöö valdkonna kõigile andmetele ega olema piiratud liikmesriikidevahelise piiriülese andmevahetusega. Kitsam kohaldamisala ei suudaks pakkuda EL lepingu artikli 30 lõike 1 punktile b vastavat nõuetekohast kaitset. Seda mõtet rõhutasid lisaks Euroopa andmekaitseinspektorile korduvalt ka teised sidusrühmad.

| 11. | Oma 2005. aasta detsembri arvamuses ütles Euroopa andmekaitseinspektor, et piirdumine teiste liikmesriikidega vahetatavate andmetega muudaks raamotsuse kohaldamisala eriti ebakindlaks ja heitlikuks ning see oleks vastuolus raamotsuse põhilise eesmärgiga. Isikuandmete kogumise ja töötlemise ajal ei ole teada, kas hiljem on vaja seda teiste liikmesriikide pädevate asutustega jagada. |
| --- | --- |

11.

Oma 2005. aasta detsembri arvamuses ütles Euroopa andmekaitseinspektor, et piirdumine teiste liikmesriikidega vahetatavate andmetega muudaks raamotsuse kohaldamisala eriti ebakindlaks ja heitlikuks ning see oleks vastuolus raamotsuse põhilise eesmärgiga. Isikuandmete kogumise ja töötlemise ajal ei ole teada, kas hiljem on vaja seda teiste liikmesriikide pädevate asutustega jagada.

| 12. | Seetõttu ei ole kitsam kohaldamisala toimiv ning nõuaks rakendamisel keerulisi ja täpseid eristusi õiguskaitseasutuste andmebaasides, mis vaid suurendaks keerukust ja kulusid neile asutustele ning lisaks kahjustaks ka üksikisikute õiguskindlust. |
| --- | --- |

12.

Seetõttu ei ole kitsam kohaldamisala toimiv ning nõuaks rakendamisel keerulisi ja täpseid eristusi õiguskaitseasutuste andmebaasides, mis vaid suurendaks keerukust ja kulusid neile asutustele ning lisaks kahjustaks ka üksikisikute õiguskindlust.

| 13. | Nende tagajärgede näitlikustamiseks võib tuua kaks näidet. Esiteks, suurema keerukuse ja täiendavad kulud toob kaasa fakt, et kriminaaltoimikuid koostatakse tihti erinevatelt asutustelt pärit andmetest. Piiratud kohaldamisala tulemuseks oleks, et selliste kokkupandud toimikute neid osi, mis sisaldavad teiste liikmesriikide asutustelt pärit andmeid, kaitstaks raamotsuse alusel ning teised osad jääks kaitseta. Teiseks kahjustataks üksikisikute õiguskindlust, kuna piiratuma kohaldamisala puhul ei oleks kolmandatest riikidest pärit, kuid liikmesriikide vahel vahetamata andmed raamotsusega kaetud. On ütlematagi selge, et selliste andmete töötlemine kannab endas spetsiifilist ohtu andmesubjektile, kui näiteks puudub juriidiline kohustus selliste andmete õigsust kontrollida. Heaks näiteks oleks kolmandate riikide lennukeelunimekirjade kasutamine liikmesriigi õiguskaitse-eesmärkidel. |
| --- | --- |

13.

Nende tagajärgede näitlikustamiseks võib tuua kaks näidet. Esiteks, suurema keerukuse ja täiendavad kulud toob kaasa fakt, et kriminaaltoimikuid koostatakse tihti erinevatelt asutustelt pärit andmetest. Piiratud kohaldamisala tulemuseks oleks, et selliste kokkupandud toimikute neid osi, mis sisaldavad teiste liikmesriikide asutustelt pärit andmeid, kaitstaks raamotsuse alusel ning teised osad jääks kaitseta. Teiseks kahjustataks üksikisikute õiguskindlust, kuna piiratuma kohaldamisala puhul ei oleks kolmandatest riikidest pärit, kuid liikmesriikide vahel vahetamata andmed raamotsusega kaetud. On ütlematagi selge, et selliste andmete töötlemine kannab endas spetsiifilist ohtu andmesubjektile, kui näiteks puudub juriidiline kohustus selliste andmete õigsust kontrollida. Heaks näiteks oleks kolmandate riikide lennukeelunimekirjade kasutamine liikmesriigi õiguskaitse-eesmärkidel.

| 14. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel kord, et politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas on vaja andmekaitse kõrget taset. Tegu on valdkonnaga, milles isikuandmete töötlemisega kaasnevad kodanikule teatavad riskid nagu on muu hulgas märgitud ka EL lepingu artikli 30 lõike 1 punktis b. Lisaks ei mõjutaks suured erinevused esimese ja kolmanda samba andmekaitse vahel üksnes kodanike õigust isikuandmete kaitsele, aga ka õiguskaitse tõhusust ja liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust. |
| --- | --- |

14.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab veel kord, et politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas on vaja andmekaitse kõrget taset. Tegu on valdkonnaga, milles isikuandmete töötlemisega kaasnevad kodanikule teatavad riskid nagu on muu hulgas märgitud ka EL lepingu artikli 30 lõike 1 punktis b. Lisaks ei mõjutaks suured erinevused esimese ja kolmanda samba andmekaitse vahel üksnes kodanike õigust isikuandmete kaitsele, aga ka õiguskaitse tõhusust ja liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust.

| 15. | Ettepanek teenib mõlemat eesmärki. See peaks pakkuma kodanikule tagatisi tema isikuandmete väära kasutamise vastu. Asjassepuutuvale isikule pole tähtis, kas teda käsitlevaid andmeid töödeldakse liikmesriikidevahelise infovahetuse või ainult siseriiklikus kontekstis. Lisaks peaks see suurendama liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust, mis on eduka infovahetuse eeldus. Kui andmete töötlemisele kohaldatakse ühiseid standardeid, toob see kaasa liikmesriikide vahel vahetatud andmete hõlpsama aktsepteerimise. |
| --- | --- |

15.

Ettepanek teenib mõlemat eesmärki. See peaks pakkuma kodanikule tagatisi tema isikuandmete väära kasutamise vastu. Asjassepuutuvale isikule pole tähtis, kas teda käsitlevaid andmeid töödeldakse liikmesriikidevahelise infovahetuse või ainult siseriiklikus kontekstis. Lisaks peaks see suurendama liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust, mis on eduka infovahetuse eeldus. Kui andmete töötlemisele kohaldatakse ühiseid standardeid, toob see kaasa liikmesriikide vahel vahetatud andmete hõlpsama aktsepteerimise.

| 16. | Euroopa andmekaitseinspektor hoiatab, et raamotsuse kohaldamisala piiramine vahetatavate andmetega ei kindlustaks täielikult liikmesriikide asutuste vahelise usalduse loomist. Enamgi veel, piiratud tekst ei kaitse kodanikku nõuetekohaselt. Nendes tingimustes ei annaks raamotsus kodanikule enam piisavat tagatist tema andmete võimaliku väärkasutuse vastu avalik-õiguslike asutuste poolt. Euroopa andmekaitseinspektori arvates on seadusandluse selline kaitsefunktsioon väga tähtis, kasvõi kindlustamaks, et Euroopa Liit austab põhiõigusi vastavalt EL lepingu artiklile 6. |
| --- | --- |

16.

Euroopa andmekaitseinspektor hoiatab, et raamotsuse kohaldamisala piiramine vahetatavate andmetega ei kindlustaks täielikult liikmesriikide asutuste vahelise usalduse loomist. Enamgi veel, piiratud tekst ei kaitse kodanikku nõuetekohaselt. Nendes tingimustes ei annaks raamotsus kodanikule enam piisavat tagatist tema andmete võimaliku väärkasutuse vastu avalik-õiguslike asutuste poolt. Euroopa andmekaitseinspektori arvates on seadusandluse selline kaitsefunktsioon väga tähtis, kasvõi kindlustamaks, et Euroopa Liit austab põhiõigusi vastavalt EL lepingu artiklile 6.

| 17. | Lõpuks räägib raamotsuse igasuguse töötlemise suhtes rakendamise kasuks ka üks strateegiline argument. Nagu näitavad hiljutised läbirääkimised Ühendriikidega lennureisijate andmete töötlemise ja edastamise uue kokkuleppe (6) üle, kindlustaks kodanikku kõigis liidusisestes olukordades kaitsvad tugevad ELi õigusaktid ka liidu positsiooni läbirääkimistel kolmandate riikidega. Sellise tugeva õiguse puudumisel oleks üsna keeruline nõuda piisava tasemega kaitse olemasolu kolmandates riikides, mis on isikuandmete edastamise eeltingimus. |
| --- | --- |

17.

Lõpuks räägib raamotsuse igasuguse töötlemise suhtes rakendamise kasuks ka üks strateegiline argument. Nagu näitavad hiljutised läbirääkimised Ühendriikidega lennureisijate andmete töötlemise ja edastamise uue kokkuleppe (6) üle, kindlustaks kodanikku kõigis liidusisestes olukordades kaitsvad tugevad ELi õigusaktid ka liidu positsiooni läbirääkimistel kolmandate riikidega. Sellise tugeva õiguse puudumisel oleks üsna keeruline nõuda piisava tasemega kaitse olemasolu kolmandates riikides, mis on isikuandmete edastamise eeltingimus.

Muud küsimused

| 18. | Rõhk andmete kvaliteedil. Komisjoni ettepaneku artikkel 4 ei sisalda vaid direktiivi 95/46/EÜ peamiseid andmete kvaliteedi põhimõtteid; sellega nähakse ette ka mõned erieeskirjad. Selles eristatakse erinevaid andmesubjekte (kahtlusalused, süüdimõistetud isikud, ohvrid, tunnistajad, jne). Nendega seotud andmeid tuleks käsitleda erinevalt, koos konkreetsete kaitsemeetmetega, eriti seoses kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikutega. Lisaks sisaldab artikkel liikmesriikide kohustust eristada andmeid vastavalt nende täpsuse ja usaldusväärsuse astmele. See on tähtis säte, kuna õiguskaitseasutused kasutavad ka oletustel, mitte tingimata faktidel, põhinevat “pehmet ”infot. Euroopa andmekaitseinspektor peab neid sätteid põhilisteks kaitsemeetmeteks, mida ei tohiks ettepanekust välja jätta ega teha vabatahtlikuks. |
| --- | --- |

18.

Rõhk andmete kvaliteedil. Komisjoni ettepaneku artikkel 4 ei sisalda vaid direktiivi 95/46/EÜ peamiseid andmete kvaliteedi põhimõtteid; sellega nähakse ette ka mõned erieeskirjad. Selles eristatakse erinevaid andmesubjekte (kahtlusalused, süüdimõistetud isikud, ohvrid, tunnistajad, jne). Nendega seotud andmeid tuleks käsitleda erinevalt, koos konkreetsete kaitsemeetmetega, eriti seoses kahtlusaluste hulka mittekuuluvate isikutega. Lisaks sisaldab artikkel liikmesriikide kohustust eristada andmeid vastavalt nende täpsuse ja usaldusväärsuse astmele. See on tähtis säte, kuna õiguskaitseasutused kasutavad ka oletustel, mitte tingimata faktidel, põhinevat “pehmet ”infot. Euroopa andmekaitseinspektor peab neid sätteid põhilisteks kaitsemeetmeteks, mida ei tohiks ettepanekust välja jätta ega teha vabatahtlikuks.

| 19. | Andmetöötlus ja eesmärgi piiramine. 2005. aasta detsembri arvamuses analüüsis Euroopa andmekaitseinspektor vajadust paremate õigusnormide järele asutuse poolt konkreetsel otstarbel kogutud andmete edasise kasutamise valdkonnas. Praegu on Euroopa andmekaitseinspektori mure artikli 5 pärast seotud põhiliselt tema seisukohaga, et kuigi ühest küljest peab lubama andmete (edasist) töötlemist laiemate eesmärkide saavutamiseks, siis teisest küljest peab seadus määratlema sellise töötlemise täpsed tingimused, et kaitsta andmesubjekti. Euroopa andmekaitseinspektor hoiatab lahenduste eest, mis jätavad selle küsimuse täielikult siseriikliku õiguse otsustada või mis ei piira edasise töötlemise tingimusi kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108 (7). Mis puutub andmete eriliikide töötlemisse, siis selle suhtes on direktiivi 95/46/EÜ ja konventsiooni nr 108 kohaselt kehtestatud üldine keeld mõningate eranditega (8). Euroopa andmekaitseinspektor on mures, et üldine keeld jäetakse raamotsusest välja ja nii toimides saab erandist reegel. Selline lahendus ei oleks üksnes vastuolus direktiiviga 95/46/EÜ, vaid ei vastaks ka konventsioonile nr 108. |
| --- | --- |

19.

Andmetöötlus ja eesmärgi piiramine. 2005. aasta detsembri arvamuses analüüsis Euroopa andmekaitseinspektor vajadust paremate õigusnormide järele asutuse poolt konkreetsel otstarbel kogutud andmete edasise kasutamise valdkonnas. Praegu on Euroopa andmekaitseinspektori mure artikli 5 pärast seotud põhiliselt tema seisukohaga, et kuigi ühest küljest peab lubama andmete (edasist) töötlemist laiemate eesmärkide saavutamiseks, siis teisest küljest peab seadus määratlema sellise töötlemise täpsed tingimused, et kaitsta andmesubjekti. Euroopa andmekaitseinspektor hoiatab lahenduste eest, mis jätavad selle küsimuse täielikult siseriikliku õiguse otsustada või mis ei piira edasise töötlemise tingimusi kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108 (7). Mis puutub andmete eriliikide töötlemisse, siis selle suhtes on direktiivi 95/46/EÜ ja konventsiooni nr 108 kohaselt kehtestatud üldine keeld mõningate eranditega (8). Euroopa andmekaitseinspektor on mures, et üldine keeld jäetakse raamotsusest välja ja nii toimides saab erandist reegel. Selline lahendus ei oleks üksnes vastuolus direktiiviga 95/46/EÜ, vaid ei vastaks ka konventsioonile nr 108.

| 20. | Andmete vahetamine teiste asutustega ja eraõiguslike isikutega. Komisjoni ettepanek sisaldab piiranguid ja spetsiifilisi kaitsemeetmeid infovahetusele teiste asutustega politsei- ja õiguskaitseasutuste, eraõiguslike isikute ning kolmandate riikide asutuste kõrval. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab selliste erisätete tähtsust järgmistel põhjustel. Esiteks, infovahetus nende “kolmandate osapooltega ”sisaldab spetsiifilisi ohte (turvalisuse rikkumine, edasine töötlemine erinevatel eesmärkidel, jne). Teiseks, kolmandate osapoolte kaasamine õiguskaitsesse ning õiguskaitsealase info töötlemisse on muutumas igapäevasemaks. Head näited on direktiiv 2006/24/EÜ andmete säilitamise kohta (9), reisijate isikuandmete leping Ühendriikidega ja niinimetatud Swift-juhtum (10). Kolmandaks, Euroopa Kohtu 30. mai 2006. aasta otsus reisijate isikuandmete kohta (11) tekitab tõsiseid kahtlusi seoses eraõiguslike isikute poolt kommertseesmärkidel kogutud ning hiljem õiguskaitse-eesmärkidel töödeldud isikuandmete kaitsega. |
| --- | --- |

20.

Andmete vahetamine teiste asutustega ja eraõiguslike isikutega. Komisjoni ettepanek sisaldab piiranguid ja spetsiifilisi kaitsemeetmeid infovahetusele teiste asutustega politsei- ja õiguskaitseasutuste, eraõiguslike isikute ning kolmandate riikide asutuste kõrval. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab selliste erisätete tähtsust järgmistel põhjustel. Esiteks, infovahetus nende “kolmandate osapooltega ”sisaldab spetsiifilisi ohte (turvalisuse rikkumine, edasine töötlemine erinevatel eesmärkidel, jne). Teiseks, kolmandate osapoolte kaasamine õiguskaitsesse ning õiguskaitsealase info töötlemisse on muutumas igapäevasemaks. Head näited on direktiiv 2006/24/EÜ andmete säilitamise kohta (9), reisijate isikuandmete leping Ühendriikidega ja niinimetatud Swift-juhtum (10). Kolmandaks, Euroopa Kohtu 30. mai 2006. aasta otsus reisijate isikuandmete kohta (11) tekitab tõsiseid kahtlusi seoses eraõiguslike isikute poolt kommertseesmärkidel kogutud ning hiljem õiguskaitse-eesmärkidel töödeldud isikuandmete kaitsega.

| 21. | Mis puutub mõlemasuunalisse andmevahetusse teiste era- või avalik-õiguslike osapoolte vahel liidu sees, siis on tähtis, et ettepanek käsitleks teemat konkreetselt ja pakuks direktiiviga 95/46/EÜ kooskõlas olevaid lahendusi. Need lahendused peavad kindlustama, et sambastruktuuri tagajärjed, eriti ebaselgus kahe samba piiritlemise osas seoses isikuandmete vahetamisega õiguskaitseasutuste ja teiste osapoolte vahel, ei kahjustaks kaitse tõhusust. |
| --- | --- |

21.

Mis puutub mõlemasuunalisse andmevahetusse teiste era- või avalik-õiguslike osapoolte vahel liidu sees, siis on tähtis, et ettepanek käsitleks teemat konkreetselt ja pakuks direktiiviga 95/46/EÜ kooskõlas olevaid lahendusi. Need lahendused peavad kindlustama, et sambastruktuuri tagajärjed, eriti ebaselgus kahe samba piiritlemise osas seoses isikuandmete vahetamisega õiguskaitseasutuste ja teiste osapoolte vahel, ei kahjustaks kaitse tõhusust.

| 22. | Mis puutub mõlemasuunalisse andmevahetusse kolmandate riikidega, siis selle osas näeb komisjoni ettepanek ette piisava kaitse otsuse langetamise komisjoni poolt. Kui see nõukogus heakskiitu ei leia, võib tulemuseks olla, et iga liikmesriik otsustab piisava kaitse üle ise või halvemal juhul edastab andmed, kontrollimata kaitse taset kolmandas riigis. Kolmandate riikidega isikuandmete vahetamise ühtlustatud süsteemi puudumine võib ühtlasi:






  — | kahjustada liikmesriikide asutuste vahelist usaldust, kuna asutus võib olla vähem valmis jagama infot teise liikmesriigi asutusega, kui teine liikmesriik võib seda infot konkreetsete kaitsemeetmeteta ka kolmandate riikide asutustega jagada; |
| --- | --- | --- |

22.

Mis puutub mõlemasuunalisse andmevahetusse kolmandate riikidega, siis selle osas näeb komisjoni ettepanek ette piisava kaitse otsuse langetamise komisjoni poolt. Kui see nõukogus heakskiitu ei leia, võib tulemuseks olla, et iga liikmesriik otsustab piisava kaitse üle ise või halvemal juhul edastab andmed, kontrollimata kaitse taset kolmandas riigis. Kolmandate riikidega isikuandmete vahetamise ühtlustatud süsteemi puudumine võib ühtlasi:

—

kahjustada liikmesriikide asutuste vahelist usaldust, kuna asutus võib olla vähem valmis jagama infot teise liikmesriigi asutusega, kui teine liikmesriik võib seda infot konkreetsete kaitsemeetmeteta ka kolmandate riikide asutustega jagada;

| — | põhjustada kõrvalteede kasutamist. Kui liikmesriigi asutus ei suutnud raamotsusega antud kaitse tõttu teiselt liikmesriigilt infot otse saada, võib ta küsida abi kolmanda riigi asutuselt; |
| --- | --- |

—

põhjustada kõrvalteede kasutamist. Kui liikmesriigi asutus ei suutnud raamotsusega antud kaitse tõttu teiselt liikmesriigilt infot otse saada, võib ta küsida abi kolmanda riigi asutuselt;

| — | võimaldada soodsaima õigusliku seisundi otsimist kolmandate riikide asutuste poolt. Need asutused võivad paluda infot liikmesriigist, kus andmevahetus on õiguslikult kõige vähem reguleeritud. |
| --- | --- |

—

võimaldada soodsaima õigusliku seisundi otsimist kolmandate riikide asutuste poolt. Need asutused võivad paluda infot liikmesriigist, kus andmevahetus on õiguslikult kõige vähem reguleeritud.

Euroopa andmekaitseinspektor peab väga tähtsaks, et kehtestataks mehhanismid, mis tagaks ühised standardid ja piisava kaitse alased koordineeritud otsused ning samuti kooskõla Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108, eriti selle artikliga 12. (12) Raamotsuse tekst peaks sellised mehhanismid ette nägema.

| 23. | Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, et mitmed liikmesriigid kahtlevad isikuandmete kolmandate riikidega vahetamise sätte lisamise õiguslikus aluses juhtumeil, mil neid andmeid ei saada teise liikmesriigi pädevalt asutuselt või viimane pole neid kättesaadavaks teinud. Euroopa andmekaitseinspektori andmetel ei anna see põhjust õiguslikus aluses kahtlemiseks. 2005. aasta detsembri arvamuses toodud näited nagu ka eelmises punktis toodud argumendid näitavad otsest sidet kolmandate riikidega toimuva andmevahetuse ning EL lepingu artikli 29 alusel toimuva politsei- ja õigusalase koostöö vahel. Sätet, mis käsitleb isikuandmete vahetamist kolmandate riikidega, peab käsitlema täiendava ja vajaliku sättena, et saavutada EL lepingu artiklis 29 koostoimes EL lepingu artikliga 6 püstitatud eesmärke, eelkõige politseijõudude tihedam ja põhiõigusi austav koostöö. |
| --- | --- |

23.

Euroopa andmekaitseinspektor mõistab, et mitmed liikmesriigid kahtlevad isikuandmete kolmandate riikidega vahetamise sätte lisamise õiguslikus aluses juhtumeil, mil neid andmeid ei saada teise liikmesriigi pädevalt asutuselt või viimane pole neid kättesaadavaks teinud. Euroopa andmekaitseinspektori andmetel ei anna see põhjust õiguslikus aluses kahtlemiseks. 2005. aasta detsembri arvamuses toodud näited nagu ka eelmises punktis toodud argumendid näitavad otsest sidet kolmandate riikidega toimuva andmevahetuse ning EL lepingu artikli 29 alusel toimuva politsei- ja õigusalase koostöö vahel. Sätet, mis käsitleb isikuandmete vahetamist kolmandate riikidega, peab käsitlema täiendava ja vajaliku sättena, et saavutada EL lepingu artiklis 29 koostoimes EL lepingu artikliga 6 püstitatud eesmärke, eelkõige politseijõudude tihedam ja põhiõigusi austav koostöö.

| 24. | Andmesubjektide õigused. Andmesubjektil on õigus olla informeeritud teda käsitlevate isikuandmete töötlemisest. See õigus on seotud isikuandmete õiglase ja õiguspärase töötlemise põhimõttega, mida austab raamotsus ning mida kaitstakse lisaks ka Euroopa Nõukogu konventsiooni nr 108, eelkõige selle artikli 5 punkti a ja artikli 8 raames. Nimetatud õiguse tähtsaks osaks on, et seda infot peaks andma andmete vastutav töötleja ex officio. Kuna andmesubjekt tavaliselt ei tea ega saa teada, et teda käsitlevaid andmeid töödeldakse, oleks andmesubjektilt taotluse nõudmine vastuolus selle õiguse olemusega. Loomulikult on õigusest olla informeeritud ka erandeid ning on selge, et need erandid võivad õiguskaitse valdkonnas mängida olulist rolli, kuna info andmine eeluurimise kohta võib mõjutada uurimist ennast. Sellest hoolimata ei oleks vastuvõetav ükski lahendus, mis muudaks õiguse infole sõltuvaks andmesubjekti taotlusest ja selline lahendus ei oleks kooskõlas Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108. |
| --- | --- |

24.

Andmesubjektide õigused. Andmesubjektil on õigus olla informeeritud teda käsitlevate isikuandmete töötlemisest. See õigus on seotud isikuandmete õiglase ja õiguspärase töötlemise põhimõttega, mida austab raamotsus ning mida kaitstakse lisaks ka Euroopa Nõukogu konventsiooni nr 108, eelkõige selle artikli 5 punkti a ja artikli 8 raames. Nimetatud õiguse tähtsaks osaks on, et seda infot peaks andma andmete vastutav töötleja ex officio. Kuna andmesubjekt tavaliselt ei tea ega saa teada, et teda käsitlevaid andmeid töödeldakse, oleks andmesubjektilt taotluse nõudmine vastuolus selle õiguse olemusega. Loomulikult on õigusest olla informeeritud ka erandeid ning on selge, et need erandid võivad õiguskaitse valdkonnas mängida olulist rolli, kuna info andmine eeluurimise kohta võib mõjutada uurimist ennast. Sellest hoolimata ei oleks vastuvõetav ükski lahendus, mis muudaks õiguse infole sõltuvaks andmesubjekti taotlusest ja selline lahendus ei oleks kooskõlas Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108.

| 25. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et andmekaitseasutuste seisukoht peaks olema kooskõlas neile direktiivi 95/46/EÜ alusel antud positsiooniga. See positsioon on veelgi tähtsam kõnealuses politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas. Õiguskaitseasutuste koostöö, mille eesmärk on tõhusalt võidelda terrorismi ja teiste raskete kuritegudega, nõuab tihti tundlike isikuandmete töötlemist ja erandeid andmesubjektide õigustest (vaata näiteks eelmist punkti õiguse kohta infot saada). |
| --- | --- |

25.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et andmekaitseasutuste seisukoht peaks olema kooskõlas neile direktiivi 95/46/EÜ alusel antud positsiooniga. See positsioon on veelgi tähtsam kõnealuses politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas. Õiguskaitseasutuste koostöö, mille eesmärk on tõhusalt võidelda terrorismi ja teiste raskete kuritegudega, nõuab tihti tundlike isikuandmete töötlemist ja erandeid andmesubjektide õigustest (vaata näiteks eelmist punkti õiguse kohta infot saada).

| 26. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib esiteks, et asutused peaksid teostama tõhusat kontrolli ja järelevalvet isikuandmete töötlemise üle käesoleva raamotsuse reguleerimisalas, eriti kui liikmesriigid vahetavad isikuandmeid politseikoostöö valdkonnas. Teiseks tuleks kindlustada asutuste nõuandev roll nii riiklikus jurisdiktsioonis kui ka andmekaitseasutuste kehtestatud võrgustikus, asutuste töörühmas (mida direktiivi kohaselt tuntakse kui “artikli 29 töörühm”). Vaja on andmekaitseasutuste panust, et tõhustada järjepidevust kõnealuse instrumendi alusel pakutava kaitse ja direktiivi 95/46/EÜ alusel pakutava kaitse vahel, et tagada õiguslike kohustuste täitmine ning täielikult saavutada liikmesriikide vaheline ühtlustamine ka praktilisel tasandil. |
| --- | --- |

26.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib esiteks, et asutused peaksid teostama tõhusat kontrolli ja järelevalvet isikuandmete töötlemise üle käesoleva raamotsuse reguleerimisalas, eriti kui liikmesriigid vahetavad isikuandmeid politseikoostöö valdkonnas. Teiseks tuleks kindlustada asutuste nõuandev roll nii riiklikus jurisdiktsioonis kui ka andmekaitseasutuste kehtestatud võrgustikus, asutuste töörühmas (mida direktiivi kohaselt tuntakse kui “artikli 29 töörühm”). Vaja on andmekaitseasutuste panust, et tõhustada järjepidevust kõnealuse instrumendi alusel pakutava kaitse ja direktiivi 95/46/EÜ alusel pakutava kaitse vahel, et tagada õiguslike kohustuste täitmine ning täielikult saavutada liikmesriikide vaheline ühtlustamine ka praktilisel tasandil.

| 27. | Komisjoni ettepaneku artiklis 24 sisalduvad üksikasjalikud turvalisuse eeskirjad, mis on võrreldavad Europoli konventsioonis sisalduvate eeskirjadega. Euroopa andmekaitseinspektor hoiatab nende eeskirjade ettepanekust väljajätmise eest. Ühtlustatud turvalisuse tase on oluline tööriist usalduse kasvatamisel nii andmesubjekti jaoks kui ka liikmesriikide asutuste vahel. |
| --- | --- |

27.

Komisjoni ettepaneku artiklis 24 sisalduvad üksikasjalikud turvalisuse eeskirjad, mis on võrreldavad Europoli konventsioonis sisalduvate eeskirjadega. Euroopa andmekaitseinspektor hoiatab nende eeskirjade ettepanekust väljajätmise eest. Ühtlustatud turvalisuse tase on oluline tööriist usalduse kasvatamisel nii andmesubjekti jaoks kui ka liikmesriikide asutuste vahel.

| 28. | Oma 2005. aasta detsembri arvamuses soovitas Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada konkreetsed kaitsemeetmed teatud spetsiifiliste andmekategooriate, näiteks biomeetriliste andmete ja DNA-profiilide töötlemiseks. Õiguskaitsevaldkonnas muutub nende andmekategooriate kasutamine järjest tähtsamaks, samas võib selline kasutamine sisaldada spetsiifilisi ohte andmesubjektile. Vaja on ühiseid eeskirju. Euroopa andmekaitseinspektor avaldab kahetsust, et nõukogu ei ole seda soovitust arvestanud, vähemalt mitte nähtavalt. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni ja nõukogu tungivalt üles selles küsimuses ettepanekut vastu võtma, olenemata seotusest kättesaadavuse põhimõttega. |
| --- | --- |

28.

Oma 2005. aasta detsembri arvamuses soovitas Euroopa andmekaitseinspektor kehtestada konkreetsed kaitsemeetmed teatud spetsiifiliste andmekategooriate, näiteks biomeetriliste andmete ja DNA-profiilide töötlemiseks. Õiguskaitsevaldkonnas muutub nende andmekategooriate kasutamine järjest tähtsamaks, samas võib selline kasutamine sisaldada spetsiifilisi ohte andmesubjektile. Vaja on ühiseid eeskirju. Euroopa andmekaitseinspektor avaldab kahetsust, et nõukogu ei ole seda soovitust arvestanud, vähemalt mitte nähtavalt. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub komisjoni ja nõukogu tungivalt üles selles küsimuses ettepanekut vastu võtma, olenemata seotusest kättesaadavuse põhimõttega.

Järeldus

| 29. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab nõukogul eraldada rohkem aega läbirääkimisteks, et saavutada piisavat kaitset pakkuv tulemus. Ehkki Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab raamotsuse nõukogus kiire vastuvõtmise tähtsust, hoiatab ta, et kiire otsustamine ei tohiks viia kaitse standardite alandamiseni. |
| --- | --- |

29.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab nõukogul eraldada rohkem aega läbirääkimisteks, et saavutada piisavat kaitset pakkuv tulemus. Ehkki Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab raamotsuse nõukogus kiire vastuvõtmise tähtsust, hoiatab ta, et kiire otsustamine ei tohiks viia kaitse standardite alandamiseni.

| 30. | Kaitse järjepidevus on väga tähtis, sõltumata isikuandmete töötlemise kohast, läbiviijast ja eesmärgist. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub nõukogu tungivalt üles kindlustama kaitse taseme, mis ei ole madalam direktiivi 95/46/EÜ või isegi üldisemalt formuleeritud ja liikmesriikidele siduva Euroopa Nõukogu konventsiooni nr 108 alusel pakutava kaitse tasemest. |
| --- | --- |

30.

Kaitse järjepidevus on väga tähtis, sõltumata isikuandmete töötlemise kohast, läbiviijast ja eesmärgist. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub nõukogu tungivalt üles kindlustama kaitse taseme, mis ei ole madalam direktiivi 95/46/EÜ või isegi üldisemalt formuleeritud ja liikmesriikidele siduva Euroopa Nõukogu konventsiooni nr 108 alusel pakutava kaitse tasemest.

| 31. | Andmekaitse ühised eeskirjad peaksid kehtima politsei- ja õigusalase koostöö valdkonna kõigile andmetele ega olema piiratud liikmesriikidevahelise piiriülese andmevahetusega. Käesolev arvamus sisaldab argumente, mis näitavad, et piiratum kohaldamisala ei ole toimiv ning suurendaks rakendamisel keerukust ja kulusid asutustele ning kahjustaks üksikisikute õiguskindlust. |
| --- | --- |

31.

Andmekaitse ühised eeskirjad peaksid kehtima politsei- ja õigusalase koostöö valdkonna kõigile andmetele ega olema piiratud liikmesriikidevahelise piiriülese andmevahetusega. Käesolev arvamus sisaldab argumente, mis näitavad, et piiratum kohaldamisala ei ole toimiv ning suurendaks rakendamisel keerukust ja kulusid asutustele ning kahjustaks üksikisikute õiguskindlust.

| 32. | Muud küsimused, millele Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu pöörab:






  — | Komisjoni ettepaneku erisätteid, mis puutuvad andmete kvaliteeti, ei tohiks ettepanekust välja jätta ega teha vabatahtlikuks. |
| --- | --- | --- |

32.

Muud küsimused, millele Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu pöörab:

—

Komisjoni ettepaneku erisätteid, mis puutuvad andmete kvaliteeti, ei tohiks ettepanekust välja jätta ega teha vabatahtlikuks.

| — | Andmete edasist kasutamist ja andmete eriliike käsitlevad sätted peaksid olema kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja vastama Euroopa Nõukogu konventsioonile nr 108. |
| --- | --- |

—

Andmete edasist kasutamist ja andmete eriliike käsitlevad sätted peaksid olema kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ja vastama Euroopa Nõukogu konventsioonile nr 108.

| — | Erisätteid, mis käsitlevad andmete liidusisest vahetamist teiste osapooltega peale õiguskaitseasutuste, ei tohiks ettepanekust välja jätta ega nende kohaldamisala piirata. Mis puutub andmevahetusse kolmandate riikidega, siis tuleks kehtestada vähemalt mehhanismid, mis tagaksid ühised standardid ja piisava kaitse alased koordineeritud otsused ning samuti kooskõla Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108. Raamotsuse tekst peaks sellised mehhanismid ette nägema. |
| --- | --- |

—

Erisätteid, mis käsitlevad andmete liidusisest vahetamist teiste osapooltega peale õiguskaitseasutuste, ei tohiks ettepanekust välja jätta ega nende kohaldamisala piirata. Mis puutub andmevahetusse kolmandate riikidega, siis tuleks kehtestada vähemalt mehhanismid, mis tagaksid ühised standardid ja piisava kaitse alased koordineeritud otsused ning samuti kooskõla Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108. Raamotsuse tekst peaks sellised mehhanismid ette nägema.

| — | Lahendused, mis muudavad õiguse infole sõltuvaks andmesubjekti taotlusest, ei ole vastuvõetavad ega kooskõlas Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108. |
| --- | --- |

—

Lahendused, mis muudavad õiguse infole sõltuvaks andmesubjekti taotlusest, ei ole vastuvõetavad ega kooskõlas Euroopa Nõukogu konventsiooniga nr 108.

| — | Andmekaitseasutuste seisukoht peaks olema kooskõlas neile direktiivi 95/46/EÜ alusel antud positsiooniga. |
| --- | --- |

—

Andmekaitseasutuste seisukoht peaks olema kooskõlas neile direktiivi 95/46/EÜ alusel antud positsiooniga.

| — | Turvalisust käsitlevaid üksikasjalikke eeskirju, mis on võrreldavad Europoli konventsioonis sisalduvate eeskirjadega, ei tohiks ettepanekust välja jätta. |
| --- | --- |

—

Turvalisust käsitlevaid üksikasjalikke eeskirju, mis on võrreldavad Europoli konventsioonis sisalduvate eeskirjadega, ei tohiks ettepanekust välja jätta.

| — | Komisjon ja nõukogu peaks vastu võtma ettepaneku, mis käsitleb spetsiifiliste andmekategooriate, näiteks biomeetriliste andmete ja DNA profiilide töötlemist, olenemata seotusest kättesaadavuse põhimõttega. |
| --- | --- |

—

Komisjon ja nõukogu peaks vastu võtma ettepaneku, mis käsitleb spetsiifiliste andmekategooriate, näiteks biomeetriliste andmete ja DNA profiilide töötlemist, olenemata seotusest kättesaadavuse põhimõttega.

Brüssel, 29. november 2006

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 3.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  ELT C 47, 25.2.2006, lk 27.

3

(4)  28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu üksikisikute kaitse konventsioon, mis käsitleb isikuandmete automatiseeritud töötlemist.

4

(5)  Ametlikult pole avalikud dokumendid kättesaadavad ning Euroopa andmekaitseinspektor ei ole otseselt kaasatud nõukogu töörühma töösse. Olukorda nõukogus kajastavad dokumendid on kättesaadavad Statewatch'i veebilehel (www.statewatch.org).

5

(6)  Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete (PNR) töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile, ELT L 298, 27.10.2006, lk 29.

6

(7)  Vaata: artikkel 13 seoses direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktiga b ja artikkel 9 seoses konventsiooni nr 108 artikli 5 alapunktiga b.

7

(8)  Vaata: direktiivi 95/46/EÜ artikkel 8 ja konventsiooni nr 108 artikkel 6.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ, ELT L 105, lk 54.

9

(10)  Vaata: artikli 29 kohase andmekaitse töörühma 22. novembri 2006. aasta arvamus nr 10/2006, mis käsitleb isikuandmete töötlemist SWIFT-i (ülemaailmse pankadevahelise finantstelekommunikatsiooni ühing) poolt.

10

(11)  Otsus kohtuasjades C-317/04 ja C-318/04.

11

(12)  Vaata täpsemalt: mitmete liikmesriikide poolt ratifitseeritud lisaprotokolli artikkel 2, mis on kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ artiklitega 25–26.

12

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/15

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) rakenduseeskirjad (KOM(2006)16 lõplik)

(2007/C 91/03)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2006. aasta taotlust arvamuse saamiseks kooskõlas määruse nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

Konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 1. | Komisjon saatis kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks järgmise ettepaneku: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (3) (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) rakenduseeskirjad (edaspidi “ettepanek”). Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et määruse preambulis tuleks viidata käesolevale arvamusele. |
| --- | --- |

1.

Komisjon saatis kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks järgmise ettepaneku: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (3) (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) rakenduseeskirjad (edaspidi “ettepanek”). Euroopa andmekaitseinspektor on seisukohal, et määruse preambulis tuleks viidata käesolevale arvamusele.

| 2. | Komisjoni ametlikule konsulteerimistaotlusele eelnesid Euroopa andmekaitseinspektori 2007. aasta inventeerimisnimekirja (4) koostamise raames toimunud kontaktid Euroopa andmekaitseinspektori sekretariaadi ja komisjoni asjaomase peadirektoraadi (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat) talituste vahel. Nimetatud ettepanek kuulub tõesti selliste tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi poolt menetletavate ettepanekute hulka, mis pakuvad Euroopa andmekaitseinspektorile suurt huvi. Lisaks osales Euroopa andmekaitseinspektor Euroopa Parlamendi poolt 23. novembril 2006. aastal korraldatud ärakuulamisel, esitades mõned esialgsed ettepanekut käsitlevad märkused. Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor käesolevat konsulteerimist ning ootab, et temaga konsulteeritakse ka tulevikus õigeaegselt komisjoni muude ettepanekute osas, mis käsitlevad isikuandmete kaitset sotsiaalkindlustuse ja tööhõive valdkonnas — eelkõige tema inventeerimisnimekirja kuuluvate ettepanekute osas. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni ametlikule konsulteerimistaotlusele eelnesid Euroopa andmekaitseinspektori 2007. aasta inventeerimisnimekirja (4) koostamise raames toimunud kontaktid Euroopa andmekaitseinspektori sekretariaadi ja komisjoni asjaomase peadirektoraadi (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat) talituste vahel. Nimetatud ettepanek kuulub tõesti selliste tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi poolt menetletavate ettepanekute hulka, mis pakuvad Euroopa andmekaitseinspektorile suurt huvi. Lisaks osales Euroopa andmekaitseinspektor Euroopa Parlamendi poolt 23. novembril 2006. aastal korraldatud ärakuulamisel, esitades mõned esialgsed ettepanekut käsitlevad märkused. Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor käesolevat konsulteerimist ning ootab, et temaga konsulteeritakse ka tulevikus õigeaegselt komisjoni muude ettepanekute osas, mis käsitlevad isikuandmete kaitset sotsiaalkindlustuse ja tööhõive valdkonnas — eelkõige tema inventeerimisnimekirja kuuluvate ettepanekute osas.

Ettepaneku kontekst

| 3. | Ettepanekus sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Viimatinimetatud määruses toodud uusi kooskõlastamiseeskirju ei saa tõepoolest kohaldada enne, kui vastavad rakendusmeetmed sätestav asjaomane ettepanek on vastu võetud (5). Seetõttu hinnatakse ettepanekut koostoimes algmäärusega, millel ta põhineb. Sellega seoses tuleb märkida ka seda, et Euroopa andmekaitseinspektor ei ole avaldanud oma arvamust määruse 883/2004 kohta, kuna vastav komisjoni ettepanek võeti vastu 12. veebruaril 1999 (6), enne määruse 45/2001/EÜ jõustumist. |
| --- | --- |

3.

Ettepanekus sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Viimatinimetatud määruses toodud uusi kooskõlastamiseeskirju ei saa tõepoolest kohaldada enne, kui vastavad rakendusmeetmed sätestav asjaomane ettepanek on vastu võetud (5). Seetõttu hinnatakse ettepanekut koostoimes algmäärusega, millel ta põhineb. Sellega seoses tuleb märkida ka seda, et Euroopa andmekaitseinspektor ei ole avaldanud oma arvamust määruse 883/2004 kohta, kuna vastav komisjoni ettepanek võeti vastu 12. veebruaril 1999 (6), enne määruse 45/2001/EÜ jõustumist.

| 4. | Ettepaneku eesmärk on ajakohastada ja lihtsustada olemasolevaid eeskirju, tugevdades sotsiaalkindlustusasutuste vahelist koostööd ja parandades sotsiaalkindlustusasutuste vahelise andmetevahetuse meetodeid. |
| --- | --- |

4.

Ettepaneku eesmärk on ajakohastada ja lihtsustada olemasolevaid eeskirju, tugevdades sotsiaalkindlustusasutuste vahelist koostööd ja parandades sotsiaalkindlustusasutuste vahelise andmetevahetuse meetodeid.

| 5. | Ettepanekul on lai reguleerimisala, seda nii asjaomaste kodanike kui ka käsitletavate valdkondade osas. Ühelt poolt hõlmab see kõiki ELi kodanikke, kes on kindlustatud siseriiklike õigusaktide alusel (hõlmates seetõttu ka mittetöötavaid isikuid) — tingimusel, et tegemist on piiriüleste juhtumitega. Teiselt poolt hõlmab ettepanek väga paljusid sotsiaalkindlustuse valdkondi: haigushüvitised; sünnitus- ja sellega samaväärsed isadushüvitised; invaliidsushüvitised; vanaduspensionid; toitjakaotuspensionid; hüvitised tööõnnetuste või kutsehaiguste korral; matusetoetused; töötushüvitised; pensionid ennetähtaegselt pensionile jäämise korral; perehüvitised. |
| --- | --- |

5.

Ettepanekul on lai reguleerimisala, seda nii asjaomaste kodanike kui ka käsitletavate valdkondade osas. Ühelt poolt hõlmab see kõiki ELi kodanikke, kes on kindlustatud siseriiklike õigusaktide alusel (hõlmates seetõttu ka mittetöötavaid isikuid) — tingimusel, et tegemist on piiriüleste juhtumitega. Teiselt poolt hõlmab ettepanek väga paljusid sotsiaalkindlustuse valdkondi: haigushüvitised; sünnitus- ja sellega samaväärsed isadushüvitised; invaliidsushüvitised; vanaduspensionid; toitjakaotuspensionid; hüvitised tööõnnetuste või kutsehaiguste korral; matusetoetused; töötushüvitised; pensionid ennetähtaegselt pensionile jäämise korral; perehüvitised.

| 6. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud ettepanekut, kuna selle eesmärgiks on kodanike vaba liikumise soodustamine ning Euroopa Liidu piires liikuvate ELi kodanike elatustaseme ja töötingimuste parandamine. |
| --- | --- |

6.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud ettepanekut, kuna selle eesmärgiks on kodanike vaba liikumise soodustamine ning Euroopa Liidu piires liikuvate ELi kodanike elatustaseme ja töötingimuste parandamine.

| 7. | Suure osa ettepanekust moodustavad sätted, mis käsitlevad isikuandmete vahetamist liikmesriikide pädevate sotsiaalkindlustusasutuste vahel. Tõepoolest, sotsiaalkindlustus ei saaks toimida ilma erinevat liiki ja sageli delikaatsete isikuandmete töötlemiseta. Samas on sotsiaalkindlustusega seotud isikuandmete vahetamine eri liikmesriikide vahel Euroopa Liidu loomulikuks tagajärjeks, aidates kodanikel üha rohkem kasutada enda õigust liikumisvabadusele. |
| --- | --- |

7.

Suure osa ettepanekust moodustavad sätted, mis käsitlevad isikuandmete vahetamist liikmesriikide pädevate sotsiaalkindlustusasutuste vahel. Tõepoolest, sotsiaalkindlustus ei saaks toimida ilma erinevat liiki ja sageli delikaatsete isikuandmete töötlemiseta. Samas on sotsiaalkindlustusega seotud isikuandmete vahetamine eri liikmesriikide vahel Euroopa Liidu loomulikuks tagajärjeks, aidates kodanikel üha rohkem kasutada enda õigust liikumisvabadusele.

| 8. | Ent samuti on oluline, et selle tihenenud isikuandmete vahetamisega eri liikmesriikide asutuste vahel, mis loob paremad tingimused isikute vabaks liikumiseks, kaasneks ka isikuandmete kaitse kõrge tase — sellega oleks tagatud üks ELi põhiõigustest. Euroopa andmekaitseinspektoril on sellega seoses heameel tõdeda, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osutas oma ettepanekut käsitlevas 26. oktoobri 2006. aasta arvamuses samuti vajadusele tagada isikuandmete piisav kaitse, eriti asjaomaste andmete puhuti delikaatset iseloomu arvestades (7). |
| --- | --- |

8.

Ent samuti on oluline, et selle tihenenud isikuandmete vahetamisega eri liikmesriikide asutuste vahel, mis loob paremad tingimused isikute vabaks liikumiseks, kaasneks ka isikuandmete kaitse kõrge tase — sellega oleks tagatud üks ELi põhiõigustest. Euroopa andmekaitseinspektoril on sellega seoses heameel tõdeda, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee osutas oma ettepanekut käsitlevas 26. oktoobri 2006. aasta arvamuses samuti vajadusele tagada isikuandmete piisav kaitse, eriti asjaomaste andmete puhuti delikaatset iseloomu arvestades (7).

Arvamuse fookus

| 9. | Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud rakendusmääruse ettepaneku osas. Ent nagu eespool mainitud, ei saa rakendusmäärust hinnata eraldi määrusest (EÜ) nr 883/2004, milles sätestatakse sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise aluspõhimõtted, seda ka isikuandmete kaitse osas. Seetõttu lähtub Euroopa andmekaitseinspektor oma arvamuses viimatinimetatud määruses sätestatud raamistikust. Sellele vaatamata on Euroopa andmekaitseinspektori nõuanded põhiosas suunatud neile küsimustele, mille puhul rakendusmääruse andjal on veel manööverdamisruumi. |
| --- | --- |

9.

Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud rakendusmääruse ettepaneku osas. Ent nagu eespool mainitud, ei saa rakendusmäärust hinnata eraldi määrusest (EÜ) nr 883/2004, milles sätestatakse sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise aluspõhimõtted, seda ka isikuandmete kaitse osas. Seetõttu lähtub Euroopa andmekaitseinspektor oma arvamuses viimatinimetatud määruses sätestatud raamistikust. Sellele vaatamata on Euroopa andmekaitseinspektori nõuanded põhiosas suunatud neile küsimustele, mille puhul rakendusmääruse andjal on veel manööverdamisruumi.

| 10. | Lisaks märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et ettepanekul on lisaks laiale reguleerimisalale ka väga keerukas ülesehitus, kuna sellega nähakse ette sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamisega seotud erinevaid asjaolusid, mehhanisme ja piiranguid käsitlevad üksikasjalikud ja mõnikord vägagi tehnilised sätted. Seetõttu ei käsitle Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekut analüüsides kõiki sätteid eraldi, vaid kasutab horisontaalset lähenemisviisi, keskendudes andmekaitse põhimõtetele, mis on ettepanekut silmas pidades eriti olulised. |
| --- | --- |

10.

Lisaks märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et ettepanekul on lisaks laiale reguleerimisalale ka väga keerukas ülesehitus, kuna sellega nähakse ette sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamisega seotud erinevaid asjaolusid, mehhanisme ja piiranguid käsitlevad üksikasjalikud ja mõnikord vägagi tehnilised sätted. Seetõttu ei käsitle Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekut analüüsides kõiki sätteid eraldi, vaid kasutab horisontaalset lähenemisviisi, keskendudes andmekaitse põhimõtetele, mis on ettepanekut silmas pidades eriti olulised.

| 11. | Selle lähenemisviisi puhul on käesoleva arvamuse eesmärgiks tagada andmekaitset käsitlevate õigusaktide järgimine, ent samas ka kavandatud meetmete tõhusus, ennetades ja lahendades probleeme, mis võivad rakendamise ajal siseriiklikes õigussüsteemides esile kerkida. Euroopa andmekaitseinspektor määratleb käesolevas arvamuses kõigepealt asjakohase andmekaitse õigusraamistiku ning käsitleb seejärel ettepaneku seisukohalt oluliste andmekaitse põhimõtete kohaldamist. Järelduste osas esitab Euroopa andmekaitseinspektor oma peamised tähelepanekud ja soovitused. |
| --- | --- |

11.

Selle lähenemisviisi puhul on käesoleva arvamuse eesmärgiks tagada andmekaitset käsitlevate õigusaktide järgimine, ent samas ka kavandatud meetmete tõhusus, ennetades ja lahendades probleeme, mis võivad rakendamise ajal siseriiklikes õigussüsteemides esile kerkida. Euroopa andmekaitseinspektor määratleb käesolevas arvamuses kõigepealt asjakohase andmekaitse õigusraamistiku ning käsitleb seejärel ettepaneku seisukohalt oluliste andmekaitse põhimõtete kohaldamist. Järelduste osas esitab Euroopa andmekaitseinspektor oma peamised tähelepanekud ja soovitused.

II.   ASJAKOHANE ANDMEKAITSE ÕIGUSRAAMISTIK

| 12. | Asjaomase ettepaneku kontekstis on kindlustatud isikute isikuandmete töötlejateks tavaliselt pädevad siseriiklikud ametiasutused ning seega kuuluvad nimetatud andmed nende siseriiklike seaduste reguleerimisalasse, millega rakendatakse direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (“direktiiv”). Piiratud arvul juhtudel, mil kindlustatud isikute isikuandmete töötlejateks on ühenduse institutsioonid, kohaldatakse nimetatud andmete suhtes määrust (EÜ) nr 45/2001 (8) üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. See toimub näiteks siis, kui töödeldakse ELi töötajate isikuandmeid (9). Seega näeb praegune andmekaitse alane õigusraamistik ette ühtlustatud kaitsetaseme kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

12.

Asjaomase ettepaneku kontekstis on kindlustatud isikute isikuandmete töötlejateks tavaliselt pädevad siseriiklikud ametiasutused ning seega kuuluvad nimetatud andmed nende siseriiklike seaduste reguleerimisalasse, millega rakendatakse direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (“direktiiv”). Piiratud arvul juhtudel, mil kindlustatud isikute isikuandmete töötlejateks on ühenduse institutsioonid, kohaldatakse nimetatud andmete suhtes määrust (EÜ) nr 45/2001 (8) üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. See toimub näiteks siis, kui töödeldakse ELi töötajate isikuandmeid (9). Seega näeb praegune andmekaitse alane õigusraamistik ette ühtlustatud kaitsetaseme kogu Euroopa Liidus.

| 13. | Asjaomane ettepanek toetub sellele ühtlustatud raamistikule. Ent direktiivi rakendavad siseriiklikud õigusaktid ei ole täielikult ühetaolised ning siseriiklike andmekaitseseaduste vahel võib ikka veel esineda mõningaid erinevusi. Seetõttu peaks seadusandja ülaltoodut kindlasti arvesse võtma tagamaks, et kavandatavad meetmed oleksid nimetatud raamistikuga täielikus kooskõlas ja suudaksid nende võimalike erinevustega toime tulla. |
| --- | --- |

13.

Asjaomane ettepanek toetub sellele ühtlustatud raamistikule. Ent direktiivi rakendavad siseriiklikud õigusaktid ei ole täielikult ühetaolised ning siseriiklike andmekaitseseaduste vahel võib ikka veel esineda mõningaid erinevusi. Seetõttu peaks seadusandja ülaltoodut kindlasti arvesse võtma tagamaks, et kavandatavad meetmed oleksid nimetatud raamistikuga täielikus kooskõlas ja suudaksid nende võimalike erinevustega toime tulla.

| 14. | Lisaks nõuab tihenenud riikidevaheline andmevahetus isikuandmete kaitset käsitlevate siseriiklike sätete paremat kooskõlastamist. Selles suhtes tervitab Euroopa andmekaitseinspektor määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklit 77. Nimetatud sättes rõhutatakse selgesõnaliselt, et nimetatud määruse ja selle rakendusmääruse alusel töödeldavad isikuandmed edastatakse kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse sätetega. |
| --- | --- |

14.

Lisaks nõuab tihenenud riikidevaheline andmevahetus isikuandmete kaitset käsitlevate siseriiklike sätete paremat kooskõlastamist. Selles suhtes tervitab Euroopa andmekaitseinspektor määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklit 77. Nimetatud sättes rõhutatakse selgesõnaliselt, et nimetatud määruse ja selle rakendusmääruse alusel töödeldavad isikuandmed edastatakse kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse sätetega.

| 15. | Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikkel 77 sisaldab ka juhiseid eri liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahelise teabevahetuse suhtes kohaldatava siseriikliku andmekaitseseaduse kohta — rõhutades, et isikuandmete edastamise suhtes ühest liikmesriigist teise kohaldatakse esimesena nimetatud, st andmeid edastava liikmesriigi andmekaitse alaseid õigusakte. Ent mis tahes teabevahetuse suhtes, mis lähtub vastuvõtvast liikmesriigist, samuti vastuvõetud andmete hoiustamise, muutmise ja hävitamise suhtes kohaldatakse vastuvõtva liikmesriigi andmekaitse alaseid õigusakte. Nimetatud säte on kooskõlas kohaldatavat siseriiklikku õigust käsitleva sättega, mis on esitatud direktiivi artiklis 4. |
| --- | --- |

15.

Määruse (EÜ) nr 883/2004 artikkel 77 sisaldab ka juhiseid eri liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahelise teabevahetuse suhtes kohaldatava siseriikliku andmekaitseseaduse kohta — rõhutades, et isikuandmete edastamise suhtes ühest liikmesriigist teise kohaldatakse esimesena nimetatud, st andmeid edastava liikmesriigi andmekaitse alaseid õigusakte. Ent mis tahes teabevahetuse suhtes, mis lähtub vastuvõtvast liikmesriigist, samuti vastuvõetud andmete hoiustamise, muutmise ja hävitamise suhtes kohaldatakse vastuvõtva liikmesriigi andmekaitse alaseid õigusakte. Nimetatud säte on kooskõlas kohaldatavat siseriiklikku õigust käsitleva sättega, mis on esitatud direktiivi artiklis 4.

| 16. | Ettepanekus viidatakse isikuandmete kaitset käsitlevatele ühenduse sätetele põhjenduses 3 ning artikli 3 lõikes 2. Kui põhjenduses 3 deklareeritakse üldiselt, et asjaomaste isikute jaoks peavad kehtima kõik tagatised, mis on ette nähtud ühenduse sätetes isikuandmete kaitse kohta, siis artikli 3 lõikes 2 viidatakse konkreetselt enda isikuandmetele juurdepääsu ja nende andmete parandamise õiguse kasutamisele. |
| --- | --- |

16.

Ettepanekus viidatakse isikuandmete kaitset käsitlevatele ühenduse sätetele põhjenduses 3 ning artikli 3 lõikes 2. Kui põhjenduses 3 deklareeritakse üldiselt, et asjaomaste isikute jaoks peavad kehtima kõik tagatised, mis on ette nähtud ühenduse sätetes isikuandmete kaitse kohta, siis artikli 3 lõikes 2 viidatakse konkreetselt enda isikuandmetele juurdepääsu ja nende andmete parandamise õiguse kasutamisele.

| 17. | Euroopa andmekaitseinspektor jagab arvamust, et isikuandmete täiustatud töötlemist ja edastamist rakendavas õigusaktis tuleks veel kord üheselt ja selgesõnaliselt viidata andmekaitse suhtes kohaldatavale õigusraamistikule. Sellest tulenevalt soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et isikuandmete kaitset käsitlevaid ühenduse sätteid puudutav üldine viide ei sisalduks ainult õigusakti põhjendustes, vaid oleks selgesõnaliselt välja toodud ka selle sätetes (näiteks artiklis 3). Selline üldine säte ei välistaks võimalust, et muud, näiteks praegu artikli 3 lõikes 2 toodud sätted ei võiks põhjalikumalt käsitleda spetsiifilisemaid probleeme, mis on seotud andmekaitse põhimõtete konkreetse kohaldamisega sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise raamistikus (vt ka punkte 36–38). |
| --- | --- |

17.

Euroopa andmekaitseinspektor jagab arvamust, et isikuandmete täiustatud töötlemist ja edastamist rakendavas õigusaktis tuleks veel kord üheselt ja selgesõnaliselt viidata andmekaitse suhtes kohaldatavale õigusraamistikule. Sellest tulenevalt soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et isikuandmete kaitset käsitlevaid ühenduse sätteid puudutav üldine viide ei sisalduks ainult õigusakti põhjendustes, vaid oleks selgesõnaliselt välja toodud ka selle sätetes (näiteks artiklis 3). Selline üldine säte ei välistaks võimalust, et muud, näiteks praegu artikli 3 lõikes 2 toodud sätted ei võiks põhjalikumalt käsitleda spetsiifilisemaid probleeme, mis on seotud andmekaitse põhimõtete konkreetse kohaldamisega sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise raamistikus (vt ka punkte 36–38).

III.   ASJAKOHASTE ANDMEKAITSE PÕHIMÕTETE KOHALDAMINE

Eesmärgi suhtes kohaldatavad piirangud

| 18. | Andmekaitseseaduse üheks aluspõhimõtteks on see, et isikuandmeid töödeldakse ainult sellel eesmärgil, mille tarvis neid kogutakse, või sellega kooskõlas oleval eesmärgil (direktiivi artikli 6 lõike 1 punkt b). Ettepanek ei sisalda ühtegi üldist sätet eesmärgi suhtes kohaldatavate piirangute kohta (10). Ent ettepaneku üldine lähenemisviis on selline, et teatud sotsiaalkindlustusega seotud eesmärgil (pension, invaliidsushüvitis, töötushüvitis jne) kogutavad isikuandmed töödeldakse ja seejärel edastatakse teise liikmesriigi ametiasutusele samal eesmärgil. Sellest tulenevalt on enamik ettepanekus sätestatud töötlustoimingutest seotud isikuandmetega, mida töödeldakse samal või sellega kooskõlas oleval eesmärgil. See kehtib ka isikuandmete töötlemisel, mis on seotud teabe edastamisega võlanõuete või hüvitiste sissenõudmiseks (artikkel 73). |
| --- | --- |

18.

Andmekaitseseaduse üheks aluspõhimõtteks on see, et isikuandmeid töödeldakse ainult sellel eesmärgil, mille tarvis neid kogutakse, või sellega kooskõlas oleval eesmärgil (direktiivi artikli 6 lõike 1 punkt b). Ettepanek ei sisalda ühtegi üldist sätet eesmärgi suhtes kohaldatavate piirangute kohta (10). Ent ettepaneku üldine lähenemisviis on selline, et teatud sotsiaalkindlustusega seotud eesmärgil (pension, invaliidsushüvitis, töötushüvitis jne) kogutavad isikuandmed töödeldakse ja seejärel edastatakse teise liikmesriigi ametiasutusele samal eesmärgil. Sellest tulenevalt on enamik ettepanekus sätestatud töötlustoimingutest seotud isikuandmetega, mida töödeldakse samal või sellega kooskõlas oleval eesmärgil. See kehtib ka isikuandmete töötlemisel, mis on seotud teabe edastamisega võlanõuete või hüvitiste sissenõudmiseks (artikkel 73).

| 19. | Ent muude asjaolude puhul, nagu näiteks maksuasutuste vahelise koostöö korral (põhjendus 14), võivad sotsiaalkindlustusandmed olla vajalikud ka muudel kui sotsiaalkindlustusega seotud eesmärkidel. Sel juhul võivad eesmärgi suhtes kohaldatavate piirangute osas tehtavad erandid olla õigustatud tulenevalt direktiivi artiklist 13, teatud konkreetsete asjaolude puhul ning tingimusel, et need on vajalikud ja põhinevad kas riigi või ühenduse tasemel võetavatel seadusandlikel meetmetel. Seadusandja võiks seda arvesse võttes kaaluda, kas ei oleks otstarbekas ettepanekus konkreetselt viidata tingimustele, mille puhul võiks sotsiaalkindlustusandmeid töödelda erineval eesmärgil. |
| --- | --- |

19.

Ent muude asjaolude puhul, nagu näiteks maksuasutuste vahelise koostöö korral (põhjendus 14), võivad sotsiaalkindlustusandmed olla vajalikud ka muudel kui sotsiaalkindlustusega seotud eesmärkidel. Sel juhul võivad eesmärgi suhtes kohaldatavate piirangute osas tehtavad erandid olla õigustatud tulenevalt direktiivi artiklist 13, teatud konkreetsete asjaolude puhul ning tingimusel, et need on vajalikud ja põhinevad kas riigi või ühenduse tasemel võetavatel seadusandlikel meetmetel. Seadusandja võiks seda arvesse võttes kaaluda, kas ei oleks otstarbekas ettepanekus konkreetselt viidata tingimustele, mille puhul võiks sotsiaalkindlustusandmeid töödelda erineval eesmärgil.

| 20. | Euroopa andmekaitseinspektor arvab ülaltoodut silmas pidades, et ettepanek on kooskõlas peamiste andmekaitse alaste sätetega, mis käsitlevad eesmärgi suhtes kohaldatavaid piiranguid. Lisaks märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et keeld kasutada isikuandmeid muudel kui sotsiaalkindlustusega seotud eesmärkidel tuleneb kohaldatavatest andmekaitse alastest õigusaktidest, mis lubavad nimetatud üldpõhimõttest erandeid teha ainult konkreetsetel ja rangetel tingimustel. |
| --- | --- |

20.

Euroopa andmekaitseinspektor arvab ülaltoodut silmas pidades, et ettepanek on kooskõlas peamiste andmekaitse alaste sätetega, mis käsitlevad eesmärgi suhtes kohaldatavaid piiranguid. Lisaks märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et keeld kasutada isikuandmeid muudel kui sotsiaalkindlustusega seotud eesmärkidel tuleneb kohaldatavatest andmekaitse alastest õigusaktidest, mis lubavad nimetatud üldpõhimõttest erandeid teha ainult konkreetsetel ja rangetel tingimustel.

Proportsionaalsus töödeldavate andmete, pädevate asutuste ja andmete säilitamise aja puhul

| 21. | Andmekaitse põhimõtete kohaselt peavad isikuandmed olema piisavad ja asjakohased ning mitte ületama selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja/või hiljem töödeldakse (direktiivi artikli 6 lõike 1 punkt c). Sotsiaalkindlustussüsteemide puhul tähendab see seda, et iga konkreetse juhtumi korral edastatakse ainult vajalik ja proportsionaalne kogum andmeid. |
| --- | --- |

21.

Andmekaitse põhimõtete kohaselt peavad isikuandmed olema piisavad ja asjakohased ning mitte ületama selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja/või hiljem töödeldakse (direktiivi artikli 6 lõike 1 punkt c). Sotsiaalkindlustussüsteemide puhul tähendab see seda, et iga konkreetse juhtumi korral edastatakse ainult vajalik ja proportsionaalne kogum andmeid.

| 22. | Nimetatud põhimõte on korrektselt väljendatud ettepaneku artikli 2 lõikes 1, mis näeb liikmesriikide asutuste jaoks ette kohustuse jagada üksteisega kõiki vajalikke andmeid kindlustatud isikute õiguste ja kohustuste väljatöötamiseks ja kindlaksmääramiseks. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab sellega seoses, et vajalikuks peetavate isikuandmete määratlemise tulemused võivad asjaomase hüvitise liigist olenevalt veidi varieeruda. Näiteks haigushüvitiste puhul vajatakse teistsuguseid isikuandmeid kui vanaduspensionite puhul. Liikmesriikide asutused peaksid piirduma ainult nende andmete edastamisega, mis on iga konkreetse juhtumi puhul kindlustatud isiku õiguste või kohustuste seisukohalt vajalikud. |
| --- | --- |

22.

Nimetatud põhimõte on korrektselt väljendatud ettepaneku artikli 2 lõikes 1, mis näeb liikmesriikide asutuste jaoks ette kohustuse jagada üksteisega kõiki vajalikke andmeid kindlustatud isikute õiguste ja kohustuste väljatöötamiseks ja kindlaksmääramiseks. Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab sellega seoses, et vajalikuks peetavate isikuandmete määratlemise tulemused võivad asjaomase hüvitise liigist olenevalt veidi varieeruda. Näiteks haigushüvitiste puhul vajatakse teistsuguseid isikuandmeid kui vanaduspensionite puhul. Liikmesriikide asutused peaksid piirduma ainult nende andmete edastamisega, mis on iga konkreetse juhtumi puhul kindlustatud isiku õiguste või kohustuste seisukohalt vajalikud.

| 23. | Proportsionaalsuse põhimõtet tuleks kohaldada ka andmetele juurdepääsu omavate pädevate asutuste arvu ning isikuandmete säilitamise tingimuste ja aja suhtes. Sotsiaalkindlustusandmetele omavad juurdepääsu ainult asjakohased asutused ja institutsioonid ning neid andmeid säilitatakse — andmesubjektide tuvastamist võimaldavas vormis — ainult seni, kuni see on vajalik seoses nende töötlemise eesmärkidega (direktiivi artikli 6 lõike 1 punkt e). |
| --- | --- |

23.

Proportsionaalsuse põhimõtet tuleks kohaldada ka andmetele juurdepääsu omavate pädevate asutuste arvu ning isikuandmete säilitamise tingimuste ja aja suhtes. Sotsiaalkindlustusandmetele omavad juurdepääsu ainult asjakohased asutused ja institutsioonid ning neid andmeid säilitatakse — andmesubjektide tuvastamist võimaldavas vormis — ainult seni, kuni see on vajalik seoses nende töötlemise eesmärkidega (direktiivi artikli 6 lõike 1 punkt e).

| 24. | Kindlustatud isikute isikuandmetele juurdepääsu omavate asutuste ja institutsioonide arvu käsitleb ettepaneku artikkel 83, millega luuakse avalikkusele kättesaadav andmebaas, mis koondab iga liikmesriigi asjakohaste asutuste andmeid. Samuti tuleb märkida, et ettepanek jätab liikmesriikidele vabad käed otsustamaks, kas isikuandmed edastatakse liikmesriigis asuva keskse juurdepääsupunkti vahendusel või otse asjakohasele asutusele või institutsioonile (artikli 2 lõige 3). Lisaks võib igas liikmesriigis olla mitmeid määratud asutusi, millest osa võib töötada regionaalsel tasandil. |
| --- | --- |

24.

Kindlustatud isikute isikuandmetele juurdepääsu omavate asutuste ja institutsioonide arvu käsitleb ettepaneku artikkel 83, millega luuakse avalikkusele kättesaadav andmebaas, mis koondab iga liikmesriigi asjakohaste asutuste andmeid. Samuti tuleb märkida, et ettepanek jätab liikmesriikidele vabad käed otsustamaks, kas isikuandmed edastatakse liikmesriigis asuva keskse juurdepääsupunkti vahendusel või otse asjakohasele asutusele või institutsioonile (artikli 2 lõige 3). Lisaks võib igas liikmesriigis olla mitmeid määratud asutusi, millest osa võib töötada regionaalsel tasandil.

| 25. | Isikuandmete säilitamise aja kohta märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et proportsionaalsuse põhimõtte järgimine sotsiaalkindlustuse kontekstis võib sotsiaalkindlustuse valdkonnast olenevalt viia väga erinevate tulemusteni. Näiteks haigushüvitistega seotud isikuandmete töötlemine on tavaliselt vajalik lühema aja jooksul kui pensionite puhul, mis on sellised hüvitised, mida tõenäoliselt makstakse pikema aja vältel. Isikuandmete säilitamise aeg sõltub ka sellest, millist liiki asutus neid andmeid töötleb. Näiteks kesksete juurdepääsupunktide puhul kustutataks isikuandmed kohe pärast nende hilisemat edastamist pädevale asutusele. Igal juhul peaks olema selge, et isikuandmed kustutakse või muudetakse anonüümseks kohe pärast seda, kui need ei ole enam nende kogumise või töötlemise eesmärkide seisukohalt vajalikud. |
| --- | --- |

25.

Isikuandmete säilitamise aja kohta märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et proportsionaalsuse põhimõtte järgimine sotsiaalkindlustuse kontekstis võib sotsiaalkindlustuse valdkonnast olenevalt viia väga erinevate tulemusteni. Näiteks haigushüvitistega seotud isikuandmete töötlemine on tavaliselt vajalik lühema aja jooksul kui pensionite puhul, mis on sellised hüvitised, mida tõenäoliselt makstakse pikema aja vältel. Isikuandmete säilitamise aeg sõltub ka sellest, millist liiki asutus neid andmeid töötleb. Näiteks kesksete juurdepääsupunktide puhul kustutataks isikuandmed kohe pärast nende hilisemat edastamist pädevale asutusele. Igal juhul peaks olema selge, et isikuandmed kustutakse või muudetakse anonüümseks kohe pärast seda, kui need ei ole enam nende kogumise või töötlemise eesmärkide seisukohalt vajalikud.

| 26. | Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab ülaltoodut silmas pidades, et sedavõrd keeruka süsteemi puhul, kus isikuandmeid töödeldakse ja hiljem edastatakse asümmeetrilise asutustevõrgu kaudu, tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et oleks tagatud isikuandmete töötlemine pädevate asutuste poolt ja proportsionaalse ajaperioodi jooksul, ning et välditaks andmebaaside dubleerimist. Euroopa andmekaitseinspektor usub, et artikliga 83 ette nähtud andmebaas aitab tagada seda, et vajalikud isikuandmed edastatakse iga konkreetse juhtumi puhul ainult asjakohastele asutustele. Ent komisjon võiks asjaomasele ettepanekule lisada täiendavaid selgitusi nimetatud andmete edastamise ja säilitamise tingimuste kohta — nagu ta on seda juba teistes ettepanekutes teinud (11). Sellest tulenevalt on Euroopa andmekaitseinspektor arvamusel, et säilitamise ajaperioodide teatud ühtlustamine mitte ainult ei aitaks kaitsta kodanike õigust isikuandmete kaitsele, vaid tõhustaks ka erinevate liikmesriikide ametivõimude vahelist koordineerimist. |
| --- | --- |

26.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab ülaltoodut silmas pidades, et sedavõrd keeruka süsteemi puhul, kus isikuandmeid töödeldakse ja hiljem edastatakse asümmeetrilise asutustevõrgu kaudu, tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et oleks tagatud isikuandmete töötlemine pädevate asutuste poolt ja proportsionaalse ajaperioodi jooksul, ning et välditaks andmebaaside dubleerimist. Euroopa andmekaitseinspektor usub, et artikliga 83 ette nähtud andmebaas aitab tagada seda, et vajalikud isikuandmed edastatakse iga konkreetse juhtumi puhul ainult asjakohastele asutustele. Ent komisjon võiks asjaomasele ettepanekule lisada täiendavaid selgitusi nimetatud andmete edastamise ja säilitamise tingimuste kohta — nagu ta on seda juba teistes ettepanekutes teinud (11). Sellest tulenevalt on Euroopa andmekaitseinspektor arvamusel, et säilitamise ajaperioodide teatud ühtlustamine mitte ainult ei aitaks kaitsta kodanike õigust isikuandmete kaitsele, vaid tõhustaks ka erinevate liikmesriikide ametivõimude vahelist koordineerimist.

Isikuandmete töötlemise õiguslikud alused

| 27. | Ettepanekus kehtestatakse mitmesugused mehhanismid kindlustatud isikutega seotud isikuandmete edastamiseks erinevate liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Taolised isikuandmete vahetused võib jagada kahte suurde kategooriasse: need, mis tehakse asjaomase isiku taotlusel; ja need, mis tehakse ex officio, tavaliselt kolmandate isikute (pädevate asutuste, tööandjate) vahel ilma asjaomase isiku konkreetse taotluseta. Paljudel juhtudel töötlevad ja edastavad asjakohased asutused delikaatseid, eelkõige tervisliku seisundiga seotud andmeid. |
| --- | --- |

27.

Ettepanekus kehtestatakse mitmesugused mehhanismid kindlustatud isikutega seotud isikuandmete edastamiseks erinevate liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Taolised isikuandmete vahetused võib jagada kahte suurde kategooriasse: need, mis tehakse asjaomase isiku taotlusel; ja need, mis tehakse ex officio, tavaliselt kolmandate isikute (pädevate asutuste, tööandjate) vahel ilma asjaomase isiku konkreetse taotluseta. Paljudel juhtudel töötlevad ja edastavad asjakohased asutused delikaatseid, eelkõige tervisliku seisundiga seotud andmeid.

| 28. | Kõik nimetatud töötlemistoimingud peavad olema kooskõlas direktiivis sätestatud isikuandmete töötlemise tingimustega: pädevad riiklikud asutused ja tööandjad võivad töödelda isikuandmeid ainult asjaomase isiku nõusolekul või mõnel muul õiguslikul alusel, nagu seadusjärgse kohustuse täitmiseks või üldiste huvidega seotud ülesande täitmiseks või avaliku võimu teostamiseks (direktiivi artikli 7 punktid a, c ja e). Rangemad tingimused kehtivad delikaatsete andmete, st selliste isikuandmete puhul, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise, ning tervislikku seisundit või seksuaalelu käsitlevate andmete puhul (direktiivi artikkel 8). |
| --- | --- |

28.

Kõik nimetatud töötlemistoimingud peavad olema kooskõlas direktiivis sätestatud isikuandmete töötlemise tingimustega: pädevad riiklikud asutused ja tööandjad võivad töödelda isikuandmeid ainult asjaomase isiku nõusolekul või mõnel muul õiguslikul alusel, nagu seadusjärgse kohustuse täitmiseks või üldiste huvidega seotud ülesande täitmiseks või avaliku võimu teostamiseks (direktiivi artikli 7 punktid a, c ja e). Rangemad tingimused kehtivad delikaatsete andmete, st selliste isikuandmete puhul, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise, ning tervislikku seisundit või seksuaalelu käsitlevate andmete puhul (direktiivi artikkel 8).

| 29. | Sellega seoses juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu asjaolule, et ettepaneku sätteid võib käsitleda seadusjärgse kohustuse kehtestamisena — töödelda ja edastada sotsiaalkindlustusandmeid vastavalt direktiivi artikli 7 punktile c, kui see kohustus on konkreetselt määratletud. Seega nendel juhtudel, mil ettepanekus on ette nähtud selge kohustus töödelda isikuandmeid, võivad pädevate riiklike asutuste ja tööandjate tehtavad töötlemistoimingud põhineda direktiivi artikli 7 punktil c. Samas nendel juhtudel, mil ettepanekus ei ole taolist seadusjärgset kohustust otseselt sätestatud, peaks isikuandmete töötlemine põhinema kas konkreetsel riiklikul (ühtlustamata) seadusjärgsel kohustusel või erineval õiguslikul alusel. |
| --- | --- |

29.

Sellega seoses juhib Euroopa andmekaitseinspektor tähelepanu asjaolule, et ettepaneku sätteid võib käsitleda seadusjärgse kohustuse kehtestamisena — töödelda ja edastada sotsiaalkindlustusandmeid vastavalt direktiivi artikli 7 punktile c, kui see kohustus on konkreetselt määratletud. Seega nendel juhtudel, mil ettepanekus on ette nähtud selge kohustus töödelda isikuandmeid, võivad pädevate riiklike asutuste ja tööandjate tehtavad töötlemistoimingud põhineda direktiivi artikli 7 punktil c. Samas nendel juhtudel, mil ettepanekus ei ole taolist seadusjärgset kohustust otseselt sätestatud, peaks isikuandmete töötlemine põhinema kas konkreetsel riiklikul (ühtlustamata) seadusjärgsel kohustusel või erineval õiguslikul alusel.

| 30. | Direktiivi artikli 7 punkt e näeb ette, et isikuandmeid võib töödelda juhul, kui see on vajalik üldiste huvidega seotud ülesande täitmiseks või sellise avaliku võimu teostamiseks, mis on tehtud ülesandeks volitatud töötlejale või andmeid saavale kolmandale isikule. See leiab aset siis, kui asjakohane asutus töötleb andmeid, lähtudes pigem oma ülesannete täitmisest või avaliku võimu teostamisest mõne üldise riikliku või ühenduse õigusnormi alusel kui teatud konkreetsest seadusjärgsest kohustusest. Sellisel juhul on andmesubjektidel õigus esitada vastuväiteid vastavalt direktiivi artikli 14 punktile a. |
| --- | --- |

30.

Direktiivi artikli 7 punkt e näeb ette, et isikuandmeid võib töödelda juhul, kui see on vajalik üldiste huvidega seotud ülesande täitmiseks või sellise avaliku võimu teostamiseks, mis on tehtud ülesandeks volitatud töötlejale või andmeid saavale kolmandale isikule. See leiab aset siis, kui asjakohane asutus töötleb andmeid, lähtudes pigem oma ülesannete täitmisest või avaliku võimu teostamisest mõne üldise riikliku või ühenduse õigusnormi alusel kui teatud konkreetsest seadusjärgsest kohustusest. Sellisel juhul on andmesubjektidel õigus esitada vastuväiteid vastavalt direktiivi artikli 14 punktile a.

| 31. | Nõusoleku kasutamine õigusliku alusena vastavalt direktiivi artikli 7 punktile a on piiratuma ulatusega selles osas, mis puudutab isikuandmete töötlemist ametivõimude poolt või töösuhete puhul, kuna nõusoleku andmist võib pidada — direktiivi artikli 2 punkti h kohaselt — vabatahtlikuks ainult siis, kui asjaomasel isikul on arvestatav alternatiiv. |
| --- | --- |

31.

Nõusoleku kasutamine õigusliku alusena vastavalt direktiivi artikli 7 punktile a on piiratuma ulatusega selles osas, mis puudutab isikuandmete töötlemist ametivõimude poolt või töösuhete puhul, kuna nõusoleku andmist võib pidada — direktiivi artikli 2 punkti h kohaselt — vabatahtlikuks ainult siis, kui asjaomasel isikul on arvestatav alternatiiv.

| 32. | Delikaatsete andmete töötlemise suhtes (direktiivi artikkel 8) tehtud tähelepanekud sarnanevad eelmistes lõigetes esitatuile. Euroopa andmekaitseinspektor arvab, et tööõigusest (direktiivi artikli 8 lõike 2 punkt b), täiendavatest eranditest (artikli 8 lõige 4) või nõusolekust (artikli 8 lõike 2 punkt a) tulenevad kohustused võivad anda vajaliku õigusliku aluse delikaatsete sotsiaalkindlustusandmete töötlemiseks. Sellisel juhul võib olla vajalik kasutada konkreetseid kaitsemeetmeid, nagu näiteks tehnilist kategoriseerimist. |
| --- | --- |

32.

Delikaatsete andmete töötlemise suhtes (direktiivi artikkel 8) tehtud tähelepanekud sarnanevad eelmistes lõigetes esitatuile. Euroopa andmekaitseinspektor arvab, et tööõigusest (direktiivi artikli 8 lõike 2 punkt b), täiendavatest eranditest (artikli 8 lõige 4) või nõusolekust (artikli 8 lõike 2 punkt a) tulenevad kohustused võivad anda vajaliku õigusliku aluse delikaatsete sotsiaalkindlustusandmete töötlemiseks. Sellisel juhul võib olla vajalik kasutada konkreetseid kaitsemeetmeid, nagu näiteks tehnilist kategoriseerimist.

| 33. | Euroopa andmekaitseinspektor juhib ülaltoodud märkuste valguses tähelepanu sellele, et mida selgemalt on asjaomases ettepanekus välja toodud konkreetsed seadusjärgsed kohustused pädevatele asutustele ja tööandjatele isikuandmete töötlemiseks, seda lihtsam ja tõhusam on ettepanekut liikmesriikides rakendada, eriti direktiivist lähtuvate siseriiklike andmekaitseseaduste täitmist silmas pidades. Euroopa andmekaitseinspektor, loobudes siinkohal ettepanekus sätestatud mitmesuguste konkreetsete mehhanismide üksikasjalikust käsitlemisest, soovitab seega ELi seadusandjal tagada, et kõik isikuandmete töötlemise ja edastamise kavandatud mehhanismid põhineksid selgelt kas ettepanekus otseselt sätestatud konkreetsel seadusjärgsel kohustusel või muul õiguslikul alusel, mis puudutab andmete töötlemist vastavalt direktiivi artiklitele 7 ja 8. |
| --- | --- |

33.

Euroopa andmekaitseinspektor juhib ülaltoodud märkuste valguses tähelepanu sellele, et mida selgemalt on asjaomases ettepanekus välja toodud konkreetsed seadusjärgsed kohustused pädevatele asutustele ja tööandjatele isikuandmete töötlemiseks, seda lihtsam ja tõhusam on ettepanekut liikmesriikides rakendada, eriti direktiivist lähtuvate siseriiklike andmekaitseseaduste täitmist silmas pidades. Euroopa andmekaitseinspektor, loobudes siinkohal ettepanekus sätestatud mitmesuguste konkreetsete mehhanismide üksikasjalikust käsitlemisest, soovitab seega ELi seadusandjal tagada, et kõik isikuandmete töötlemise ja edastamise kavandatud mehhanismid põhineksid selgelt kas ettepanekus otseselt sätestatud konkreetsel seadusjärgsel kohustusel või muul õiguslikul alusel, mis puudutab andmete töötlemist vastavalt direktiivi artiklitele 7 ja 8.

Kindlustatud isikute teavitamine

| 34. | Direktiivi 95/46 IV jaos sätestatakse, et andmesubjektide asjakohane teavitamine nende isikuandmete töötlemisest ja nende õigustest on vältimatu. See põhimõte omab veelgi suuremat tähtsust siis, kui isikuandmeid töötlevad paljud eri liikmesriikides asuvad asutused, mistõttu andmesubjektidel on oht sattuda olukorda, kus nad ei tea, kes nende isikuandmeid töötleb, mis eesmärkidel seda tehakse ja kuidas oma õigusi rakendada. |
| --- | --- |

34.

Direktiivi 95/46 IV jaos sätestatakse, et andmesubjektide asjakohane teavitamine nende isikuandmete töötlemisest ja nende õigustest on vältimatu. See põhimõte omab veelgi suuremat tähtsust siis, kui isikuandmeid töötlevad paljud eri liikmesriikides asuvad asutused, mistõttu andmesubjektidel on oht sattuda olukorda, kus nad ei tea, kes nende isikuandmeid töötleb, mis eesmärkidel seda tehakse ja kuidas oma õigusi rakendada.

| 35. | Euroopa andmekaitseinspektor toetab selles küsimuses igati proaktiivset lähenemist: anda andmesubjektidele põhjalikku ja õigeaegset teavet, eesmärgiga selgitada neile nii kogutava teabe kasutamist kui ka nende õigusi. Sellega seoses Euroopa andmekaitseinspektor mitte ainult ei kiida heaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üleskutset (12) tõsta kõikide asjaomase määruse potentsiaalsete kasutajate teadlikkust, vaid kutsub ka seadusandjat üles lisama ettepanekusse selgesõnalise viite vajadusele anda asjaomastele isikutele nende isikuandmete töötlemise kohta konkreetset ja piisavat teavet. Seda võiks teha, muutes artiklit 19 (Kindlustatud isikute teavitamine), et tagada vajaliku teabe andmine kindlustatud isikutele. |
| --- | --- |

35.

Euroopa andmekaitseinspektor toetab selles küsimuses igati proaktiivset lähenemist: anda andmesubjektidele põhjalikku ja õigeaegset teavet, eesmärgiga selgitada neile nii kogutava teabe kasutamist kui ka nende õigusi. Sellega seoses Euroopa andmekaitseinspektor mitte ainult ei kiida heaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee üleskutset (12) tõsta kõikide asjaomase määruse potentsiaalsete kasutajate teadlikkust, vaid kutsub ka seadusandjat üles lisama ettepanekusse selgesõnalise viite vajadusele anda asjaomastele isikutele nende isikuandmete töötlemise kohta konkreetset ja piisavat teavet. Seda võiks teha, muutes artiklit 19 (Kindlustatud isikute teavitamine), et tagada vajaliku teabe andmine kindlustatud isikutele.

Andmesubjektide õigused

| 36. | Andmesubjektide õigustel on sotsiaalkindlustussüsteemide kontekstis eriti tähtis osa, kuna need võimaldavad asjaomastel isikutel kontrollida oma (delikaatsete) andmete kasutamist, tagada nimetatud andmete täpsus ning kontrollida teavet, mille alusel langetatakse olulisi otsuseid ja määratakse hüvitisi. See on eriti tähtis piiriüleses kontekstis, mille puhul vigade tegemise võimalus isikuandmete edastamisel on tõenäoliselt suurem, kuna edastatav teave on vaja tõlkida. Samuti väärib märkimist, et andmesubjektide õiguste rakendamisest tulenev teabe täpsustumine on kasulik mitte ainult asjaomastele isikutele, vaid ka asjakohastele sotsiaalkindlustusasutustele. |
| --- | --- |

36.

Andmesubjektide õigustel on sotsiaalkindlustussüsteemide kontekstis eriti tähtis osa, kuna need võimaldavad asjaomastel isikutel kontrollida oma (delikaatsete) andmete kasutamist, tagada nimetatud andmete täpsus ning kontrollida teavet, mille alusel langetatakse olulisi otsuseid ja määratakse hüvitisi. See on eriti tähtis piiriüleses kontekstis, mille puhul vigade tegemise võimalus isikuandmete edastamisel on tõenäoliselt suurem, kuna edastatav teave on vaja tõlkida. Samuti väärib märkimist, et andmesubjektide õiguste rakendamisest tulenev teabe täpsustumine on kasulik mitte ainult asjaomastele isikutele, vaid ka asjakohastele sotsiaalkindlustusasutustele.

| 37. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab igati ettepaneku artikli 3 lõiget 2, mis näeb ette, et liikmesriigid tagavad asjaomastele isikutele isikuandmetele juurdepääsu ja nende parandamise õiguse kooskõlas ühenduse sätetega isikuandmete kaitse kohta. Samas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor täiendada nimetatud sätet üldisema viitega kõikidele andmesubjektide õigustele, sealhulgas õigusele esitada vastuväiteid (direktiivi 95/46 artikkel 14) ning samuti kaitsemeetmetele, mis puudutavad automatiseeritud üksikotsuseid (direktiivi 95/46 artikkel 15). |
| --- | --- |

37.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab igati ettepaneku artikli 3 lõiget 2, mis näeb ette, et liikmesriigid tagavad asjaomastele isikutele isikuandmetele juurdepääsu ja nende parandamise õiguse kooskõlas ühenduse sätetega isikuandmete kaitse kohta. Samas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor täiendada nimetatud sätet üldisema viitega kõikidele andmesubjektide õigustele, sealhulgas õigusele esitada vastuväiteid (direktiivi 95/46 artikkel 14) ning samuti kaitsemeetmetele, mis puudutavad automatiseeritud üksikotsuseid (direktiivi 95/46 artikkel 15).

| 38. | Lisaks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor võtta ettepanekus nõuetekohaselt arvesse vajadust edendada andmesubjektide õiguste tõhusat teostamist piiriüleses kontekstis. Asjaomased isikud peavad tõepoolest rakendama oma õigusi olukorras, kus nende isikuandmed tulevad kahe või enama riigi erinevatelt asutustelt. Seega oleks soovitav, et sellistel juhtudel võiks andmesubjektide õigusi teostada ka otse selle asjakohase asutuse kaudu, mis teistest liikmesriikidest saabuvad isikuandmed vastu võtab. See tähendaks, et kindlustatud isikuga otsekontaktis olev pädev asutus peaks toimima nn ühtse teenuspunktina (one-stop-shop) mitte ainult sotsiaalkindlustushüvitiste suhtes, vaid ka kõikide isikuandmete suhtes, mida seoses nimetatud hüvitistega töödeldakse. Kindlustatud isik saaks seega teostada enda kui andmesubjekti õigusi pädeva asutuse kaudu, sõltumata andmete päritolust. Sellest tulenevalt kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles nimetatud võimalust kaaluma, võttes sealjuures arvesse teistes komisjoni ettepanekutes juba esitatud näiteid (13). |
| --- | --- |

38.

Lisaks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor võtta ettepanekus nõuetekohaselt arvesse vajadust edendada andmesubjektide õiguste tõhusat teostamist piiriüleses kontekstis. Asjaomased isikud peavad tõepoolest rakendama oma õigusi olukorras, kus nende isikuandmed tulevad kahe või enama riigi erinevatelt asutustelt. Seega oleks soovitav, et sellistel juhtudel võiks andmesubjektide õigusi teostada ka otse selle asjakohase asutuse kaudu, mis teistest liikmesriikidest saabuvad isikuandmed vastu võtab. See tähendaks, et kindlustatud isikuga otsekontaktis olev pädev asutus peaks toimima nn ühtse teenuspunktina (one-stop-shop) mitte ainult sotsiaalkindlustushüvitiste suhtes, vaid ka kõikide isikuandmete suhtes, mida seoses nimetatud hüvitistega töödeldakse. Kindlustatud isik saaks seega teostada enda kui andmesubjekti õigusi pädeva asutuse kaudu, sõltumata andmete päritolust. Sellest tulenevalt kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat üles nimetatud võimalust kaaluma, võttes sealjuures arvesse teistes komisjoni ettepanekutes juba esitatud näiteid (13).

Turvameetmed

| 39. | Ettepanekus pannakse erilist rõhku andmete töötlemise turvalisusele, kuna erinevate liikmesriikide ametivõimud on hakanud üha rohkem elektroonilisi vahendeid kasutama. Lisaks hõlmab andmete edastamine enamikel juhtudel delikaatseid andmeid ning seetõttu, nagu ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on märkinud, on veelgi olulisem “tagada, et kõnealused andmed on kaitstud ning ei satu valedesse kätesse” (14). |
| --- | --- |

39.

Ettepanekus pannakse erilist rõhku andmete töötlemise turvalisusele, kuna erinevate liikmesriikide ametivõimud on hakanud üha rohkem elektroonilisi vahendeid kasutama. Lisaks hõlmab andmete edastamine enamikel juhtudel delikaatseid andmeid ning seetõttu, nagu ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on märkinud, on veelgi olulisem “tagada, et kõnealused andmed on kaitstud ning ei satu valedesse kätesse” (14).

| 40. | Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku artiklit 4, milles sätestatakse, et andmete edastamine asjakohaste organite vahel “toimub elektrooniliselt turvalises keskkonnas, kus on tagatud konfidentsiaalsus ja andmevahetuse kaitse”. Ent Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab samas, et nimetatud “turvalise keskkonna ”puhul, mille määrab kindlaks sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise halduskomisjon (15), tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta üleeuroopaliste koostalitlusvõimeliste e-valitsuse teenuste riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele pakkumise programmi (IDABC) (16) soovitusi seoses ühenduse andmekaitse alaste õigusnormidega, pöörates erilist tähelepanu andmete töötlemise turvalisusega (direktiivi artikkel 17) seotud soovitustele. Ülaltoodut silmas pidades soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ka seda, et andmekaitse ja andmete turvalisuse eksperdid oleksid täielikult kaasatud nimetatud halduskomisjoni asjakohastesse töödesse. |
| --- | --- |

40.

Sellega seoses tervitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepaneku artiklit 4, milles sätestatakse, et andmete edastamine asjakohaste organite vahel “toimub elektrooniliselt turvalises keskkonnas, kus on tagatud konfidentsiaalsus ja andmevahetuse kaitse”. Ent Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab samas, et nimetatud “turvalise keskkonna ”puhul, mille määrab kindlaks sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise halduskomisjon (15), tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta üleeuroopaliste koostalitlusvõimeliste e-valitsuse teenuste riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele pakkumise programmi (IDABC) (16) soovitusi seoses ühenduse andmekaitse alaste õigusnormidega, pöörates erilist tähelepanu andmete töötlemise turvalisusega (direktiivi artikkel 17) seotud soovitustele. Ülaltoodut silmas pidades soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ka seda, et andmekaitse ja andmete turvalisuse eksperdid oleksid täielikult kaasatud nimetatud halduskomisjoni asjakohastesse töödesse.

IV.   JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 41. | Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud ettepanekut, kuna selle eesmärgiks on kodanike vaba liikumise soodustamine ning Euroopa Liidu piires liikuvate ELi kodanike elatustaseme ja töötingimuste parandamine. Tõepoolest, sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine ei saaks toimuda ilma erinevat liiki ja sageli delikaatsete isikuandmete töötlemise ja edastamiseta. |
| --- | --- |

41.

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab nimetatud ettepanekut, kuna selle eesmärgiks on kodanike vaba liikumise soodustamine ning Euroopa Liidu piires liikuvate ELi kodanike elatustaseme ja töötingimuste parandamine. Tõepoolest, sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine ei saaks toimuda ilma erinevat liiki ja sageli delikaatsete isikuandmete töötlemise ja edastamiseta.

| 42. | Ent samuti on oluline, et selle tihenenud isikuandmete vahetamisega eri liikmesriikide asutuste vahel, mis loob paremad tingimused isikute vabaks liikumiseks, kaasneks ka isikuandmete kaitse kõrge tase — sellega oleks tagatud üks ELi põhiõigustest. |
| --- | --- |

42.

Ent samuti on oluline, et selle tihenenud isikuandmete vahetamisega eri liikmesriikide asutuste vahel, mis loob paremad tingimused isikute vabaks liikumiseks, kaasneks ka isikuandmete kaitse kõrge tase — sellega oleks tagatud üks ELi põhiõigustest.

| 43. | Ettepanek toetub andmekaitse ühtlustatud õigusraamistikule, mis on kehtestatud isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse sätetega, eriti direktiiviga 95/46/EÜ ning siseriiklike rakendusseadustega. Euroopa andmekaitseinspektoril on heameel tõdeda, et sellele andmekaitse suhtes kohaldatavale õigusraamistikule on veel kord viidatud nii algmääruses (EÜ) nr 883/2004 kui ka ettepanekus. Ent samas tuleks põhjalikumalt ja selgesõnalisemalt käsitleda spetsiifilisemaid probleeme, mis on seotud andmekaitse põhimõtete kohaldamisega sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise raamistikus. |
| --- | --- |

43.

Ettepanek toetub andmekaitse ühtlustatud õigusraamistikule, mis on kehtestatud isikuandmete kaitset käsitlevate ühenduse sätetega, eriti direktiiviga 95/46/EÜ ning siseriiklike rakendusseadustega. Euroopa andmekaitseinspektoril on heameel tõdeda, et sellele andmekaitse suhtes kohaldatavale õigusraamistikule on veel kord viidatud nii algmääruses (EÜ) nr 883/2004 kui ka ettepanekus. Ent samas tuleks põhjalikumalt ja selgesõnalisemalt käsitleda spetsiifilisemaid probleeme, mis on seotud andmekaitse põhimõtete kohaldamisega sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise raamistikus.

| 44. | Eesmärgi suhtes kohaldatavate piirangute põhimõtte osas arvab Euroopa andmekaitseinspektor, et ettepanek on kooskõlas peamiste andmekaitse alaste sätetega, mis käsitlevad eesmärgi suhtes kohaldatavaid piiranguid. Lisaks märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et keeld kasutada isikuandmeid muudel kui sotsiaalkindlustusega seotud eesmärkidel ei ole ettepanekus selgesõnaliselt sätestatud, vaid tuleneb kohaldatavatest andmekaitse alastest õigusaktidest, mis lubavad nimetatud üldpõhimõtte osas erandeid teha ainult konkreetsetel asjaoludel ja rangetel tingimustel. Seadusandja võiks seda arvesse võttes kaaluda, kas ei oleks otstarbekas ettepanekus konkreetselt viidata tingimustele, mille puhul võiks sotsiaalkindlustusandmeid töödelda erineval eesmärgil. |
| --- | --- |

44.

Eesmärgi suhtes kohaldatavate piirangute põhimõtte osas arvab Euroopa andmekaitseinspektor, et ettepanek on kooskõlas peamiste andmekaitse alaste sätetega, mis käsitlevad eesmärgi suhtes kohaldatavaid piiranguid. Lisaks märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et keeld kasutada isikuandmeid muudel kui sotsiaalkindlustusega seotud eesmärkidel ei ole ettepanekus selgesõnaliselt sätestatud, vaid tuleneb kohaldatavatest andmekaitse alastest õigusaktidest, mis lubavad nimetatud üldpõhimõtte osas erandeid teha ainult konkreetsetel asjaoludel ja rangetel tingimustel. Seadusandja võiks seda arvesse võttes kaaluda, kas ei oleks otstarbekas ettepanekus konkreetselt viidata tingimustele, mille puhul võiks sotsiaalkindlustusandmeid töödelda erineval eesmärgil.

| 45. | Töödeldavate andmete, pädevate asutuste ja andmete säilitamise aja osas rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et sedavõrd keeruka süsteemi puhul, kus isikuandmeid töödeldakse ja hiljem edastatakse asümmeetrilise asutustevõrgu kaudu, tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et oleks tagatud isikuandmete töötlemine pädevate asutuste poolt ja proportsionaalse ajaperioodi jooksul, ning et välditaks andmebaaside dubleerimist. Sellega seoses võiks ettepanekule lisada täiendavaid selgitusi andmete edastamise ja säilitamise tingimuste kohta. |
| --- | --- |

45.

Töödeldavate andmete, pädevate asutuste ja andmete säilitamise aja osas rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et sedavõrd keeruka süsteemi puhul, kus isikuandmeid töödeldakse ja hiljem edastatakse asümmeetrilise asutustevõrgu kaudu, tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et oleks tagatud isikuandmete töötlemine pädevate asutuste poolt ja proportsionaalse ajaperioodi jooksul, ning et välditaks andmebaaside dubleerimist. Sellega seoses võiks ettepanekule lisada täiendavaid selgitusi andmete edastamise ja säilitamise tingimuste kohta.

| 46. | Isikuandmete töötlemise õiguslike aluste osas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, loobudes ettepanekus sätestatud mitmesuguste konkreetsete mehhanismide üksikasjalikust käsitlemisest, ELi seadusandjal tagada, et kõik isikuandmete töötlemise ja edastamise kavandatud mehhanismid põhineksid selgelt kas ettepanekus otseselt sätestatud konkreetsel seadusjärgsel kohustusel või muul õiguslikul alusel, mis puudutab andmete töötlemist vastavalt direktiivi artiklitele 7 ja 8. |
| --- | --- |

46.

Isikuandmete töötlemise õiguslike aluste osas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, loobudes ettepanekus sätestatud mitmesuguste konkreetsete mehhanismide üksikasjalikust käsitlemisest, ELi seadusandjal tagada, et kõik isikuandmete töötlemise ja edastamise kavandatud mehhanismid põhineksid selgelt kas ettepanekus otseselt sätestatud konkreetsel seadusjärgsel kohustusel või muul õiguslikul alusel, mis puudutab andmete töötlemist vastavalt direktiivi artiklitele 7 ja 8.

| 47. | Kindlustatud isikute teavitamise osas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ettepanekusse selgesõnalise viite vajadusele anda asjaomastele isikutele nende isikuandmete töötlemise kohta konkreetset ja piisavat teavet. |
| --- | --- |

47.

Kindlustatud isikute teavitamise osas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ettepanekusse selgesõnalise viite vajadusele anda asjaomastele isikutele nende isikuandmete töötlemise kohta konkreetset ja piisavat teavet.

| 48. | Andmesubjektide õiguste osas tervitab Euroopa andmekaitseinspektor igati ettepaneku artikli 3 lõiget 2 ning soovitab täiendada nimetatud sätet üldisema viitega kõikidele andmesubjektide õigustele, sealhulgas õigusele esitada vastuväiteid ning samuti kaitsemeetmetele, mis puudutavad automatiseeritud üksikotsuseid. Lisaks kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat edendama andmesubjektide õiguste tõhusat teostamist piiriüleses kontekstis, sätestades, et kindlustatud isikuga otsekontaktis olev pädev asutus peaks toimima nn ühtse teenuspunktina (one-stop-shop) mitte ainult sotsiaalkindlustushüvitiste suhtes, vaid ka kõikide isikuandmete suhtes, mida seoses nimetatud hüvitistega töödeldakse. |
| --- | --- |

48.

Andmesubjektide õiguste osas tervitab Euroopa andmekaitseinspektor igati ettepaneku artikli 3 lõiget 2 ning soovitab täiendada nimetatud sätet üldisema viitega kõikidele andmesubjektide õigustele, sealhulgas õigusele esitada vastuväiteid ning samuti kaitsemeetmetele, mis puudutavad automatiseeritud üksikotsuseid. Lisaks kutsub Euroopa andmekaitseinspektor seadusandjat edendama andmesubjektide õiguste tõhusat teostamist piiriüleses kontekstis, sätestades, et kindlustatud isikuga otsekontaktis olev pädev asutus peaks toimima nn ühtse teenuspunktina (one-stop-shop) mitte ainult sotsiaalkindlustushüvitiste suhtes, vaid ka kõikide isikuandmete suhtes, mida seoses nimetatud hüvitistega töödeldakse.

| 49. | Turvameetmete osas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et andmete edastamise “turvalise keskkonna ”puhul, mis on sätestatud ettepaneku artiklis 4, tuleks täielikult arvesse võtta asjakohaseid soovitusi andmekaitse ja andmete töötlemise turvalisuse kohta. Sellega seoses tuleks tagada, et andmekaitse ja andmete turvalisuse eksperdid oleksid täielikult kaasatud pädeva halduskomisjoni asjakohastesse töödesse. |
| --- | --- |

49.

Turvameetmete osas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor, et andmete edastamise “turvalise keskkonna ”puhul, mis on sätestatud ettepaneku artiklis 4, tuleks täielikult arvesse võtta asjakohaseid soovitusi andmekaitse ja andmete töötlemise turvalisuse kohta. Sellega seoses tuleks tagada, et andmekaitse ja andmete turvalisuse eksperdid oleksid täielikult kaasatud pädeva halduskomisjoni asjakohastesse töödesse.

Brüssel, 6. märts 2007

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.1.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  Euroopa andmekaitseinspektor avaldab iga aasta detsembris oma konsulteerimisalaste prioriteetide nimekirja tulevaks aastaks. Nimekirjas on kõige olulisemad komisjoni ettepanekud, millele Euroopa andmekaitseinspektor võib ametlikult reageerida. Erilist tähelepanu pööratakse sellistele ettepanekutele, millel on eeldatavalt suur mõju andmekaitsele. Euroopa andmekaitseinspektori 2007. aasta inventeerimisnimekiri on kättesaadav Euroopa andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu.

4

(5)  Eeskirjad on praegu sätestatud nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruses (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2–50), ning selle rakendusmääruses — nõukogu määrus (EMÜ) nr 574/72 (EÜT L 74, 27.3.1972, lk 1–83).

5

(6)  EÜT C 38, 12.2.1999, lk 10.

6

(7)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2006. aasta arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad ”(ELT C 324, 30.12.2006, lk 59).

7

(8)  Kuna määruse 45/2001 sätted kajastavad direktiivis 95/46 sisalduvaid sätteid, siis viidatakse käesolevas arvamuses lugemise hõlbustamiseks ainult viimati nimetatud direktiivi asjakohastele artiklitele ja mitte esimesena nimetatud määruse analoogsetele sätetele.

8

(9)  Näiteks määruse 883/2004 artikkel 15 ja asjaomase ettepaneku artikkel 18 käsitlevad abiteenistujatega seotud isikuandmete edastamist.

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhtis oma arvamuses tähelepanu sellele küsimusele, avaldades kahetsust, et puudub säte, “mis rangelt keelaks nimetatud andmete kasutamise muudel kui sotsiaalkindlustusega seotud eesmärkidel”, nagu seda praegu teeb määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 84 lõike 5 punkt b. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, punkt 4.10.2.

10

(11)  Nimetatud teemat puudutava hiljutise näite võib leida järgmisest komisjoni ettepanekust: nõukogu määrus kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes (KOM(2005) 649 lõplik). Eelkõige selle ettepaneku artiklis 46 on sätestatud siseriiklike keskasutuste kohustus hävitada teave — mille nad on saanud teiste liikmesriikide asutustelt — kohe pärast selle edastamist pädevale siseriiklikule asutusele. Lisaks keelatakse lõikes 3 selgesõnaliselt säilitada vastavalt nimetatud määrusele edastatud teavet kauem, kui see on edastamise otstarbe seisukohalt vajalik, ning mitte mingil juhul kauem kui üks aasta. Vt ka Euroopa andmekaitseinspektori arvamust nimetatud ettepaneku kohta (ELT C 242, 7.10.2006, lk 20, punktid 45–49).

11

(12)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, punkt 1.11.

12

(13)  Nimetatud teemat puudutava hiljutise näite võib leida järgmisest komisjoni ettepanekust: nõukogu raamotsus, mis käsitleb liikmesriikide karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja nende andmete sisu (KOM (2005) 690 lõplik). Ettepaneku artikkel 6 võimaldab andmesubjektil teostada oma õigust juurdepääsuks enda isikuandmetele mitte ainult otseselt andmeid valdava asutuse poole pöördudes, vaid ka oma elukohajärgse liikmesriigi asutuse kaudu. Täiendavaid näiteid võib leida ka Schengeni infosüsteemist.

13

(14)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus, punkt 4.10.

14

(15)  Sätestatud määruse (EÜ) nr 883/2004 artikliga 71. Ettepaneku artikkel 4 sätestab, et nimetatud halduskomisjon määrab kindlaks andmevahetuse vormingu ja viisi.

15

(16)  http://ec.europa.eu/idabc/en/home

16

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/24

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4577 — Blackstone/Cardinal Health (PTS Division))

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 91/04)

3. aprillil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4577 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4577 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/24

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4594 — OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 91/05)

10. aprillil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4594 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4594 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/25

---

Euro vahetuskurss (1)

25. aprill 2007

(2007/C 91/06)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3649 |
| JPY | Jaapani jeen | 161,95 |
| DKK | Taani kroon | 7,4511 |
| GBP | Inglise nael | 0,68100 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1746 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6416 |
| ISK | Islandi kroon | 87,34 |
| NOK | Norra kroon | 8,1640 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5820 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,106 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 246,30 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7000 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,7864 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3315 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,655 |
| TRY | Türgi liir | 1,8168 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6405 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5298 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,6702 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8321 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0629 |
| KRW | Korea won | 1 264,92 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5817 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,5317 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3745 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 396,02 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6686 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,498 |
| RUB | Vene rubla | 35,0650 |
| THB | Tai baht | 44,200 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3649

JPY

Jaapani jeen

161,95

DKK

Taani kroon

7,4511

GBP

Inglise nael

0,68100

SEK

Rootsi kroon

9,1746

CHF

Šveitsi frank

1,6416

ISK

Islandi kroon

87,34

NOK

Norra kroon

8,1640

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5820

CZK

Tšehhi kroon

28,106

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

246,30

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7000

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,7864

RON

Rumeenia leu

3,3315

SKK

Slovakkia kroon

33,655

TRY

Türgi liir

1,8168

AUD

Austraalia dollar

1,6405

CAD

Kanada dollar

1,5298

HKD

Hong Kongi dollar

10,6702

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8321

SGD

Singapuri dollar

2,0629

KRW

Korea won

1 264,92

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5817

CNY

Hiina jüaan

10,5317

HRK

Horvaatia kuna

7,3745

IDR

Indoneesia ruupia

12 396,02

MYR

Malaisia ringit

4,6686

PHP

Filipiini peeso

64,498

RUB

Vene rubla

35,0650

THB

Tai baht

44,200

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/26

---

2007. AASTA RIIGIPÜHAD

(2007/C 91/07)

| BELGIQUE/BELGIË | 1.1, 9.4, 30.4, 1.5, 17.5, 18.5, 28.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 16.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| БЪЛГАРИЯ | 1.1, 3.3, 9.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 24.12, 25.12, 26.12; 31.12 |
| ČESKÁ REPUBLIKA | 1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| DANMARK | 1.1, 5.4, 6.4, 9.4, 4.5, 17.5, 28.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12 |
| DEUTSCHLAND | 1.1, 6.4, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| EESTI | 1.1, 24.2, 6.4, 8.4, 1.5, 27.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| ÉIRE/IRELAND | 1.1, 17.3, 9.4, 7.5, 4.6, 6.8, 29.10, 25.12, 26.12 |
| ΕΛΛΑΔΑ | 1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| ESPAÑA | 1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 15.8, 12.10, 6.12, 8.12, 25.12 |
| FRANCE | 1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 17.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| ITALIA | 1.1, 6.1, 9.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS | 1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 1.4, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| LATVIJA | 1.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 4.5, 13.5, 27.5, 23.6, 24.6, 18.11, 25.12, 26.12, 31.12 |
| LIETUVA | 1.1, 16.2, 11.3, 8.4, 9.4, 1.5, 6.5, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| LUXEMBOURG | 1.1, 19.2, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 23.6, 15.8, 3.9, 1.11, 25.12, 26.12 |
| MAGYARORSZÁG | 1.1, 15.3, 9.4, 1.5, 28.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| MALTA | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 6.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| NEDERLAND | 1.1, 9.4, 30.4, 5.5, 17.5, 28.5, 25.12, 26.12 |
| ÖSTERREICH | 1.1, 6.1, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 7.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| POLSKA | 1.1, 8.4, 9.4, 1.5, 3.5, 27.5, 7.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| PORTUGAL | 1.1, 6.4, 25.4, 1.5, 7.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| ROMÂNIA | 1.1, 2.1, 9.4, 1.5, 25.12, 26.12 |
| SLOVENIJA | 1.1, 2.1, 8.2, 8.4, 9.4, 27.4, 1.5, 2.5, 27.5, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| SLOVENSKO | 1.1, 6.1, 6.4, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 11.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| SUOMI/FINLAND | 1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 23.6, 3.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| SVERIGE | 1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 27.5, 6.6, 23.6, 3.11, 25.12, 26.12 |
| UNITED KINGDOM | Wales and England: 1.1, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 27.8, 25.12, 26.12
  Northern Ireland: 1.1, 19.3, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 12.7, 27.8, 25.12, 26.12
  Scotland: 1.1, 2.1, 6.4, 7.5, 28.5, 6.8, 25.12, 26.12 |

BELGIQUE/BELGIË

1.1, 9.4, 30.4, 1.5, 17.5, 18.5, 28.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 16.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12

БЪЛГАРИЯ

1.1, 3.3, 9.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 24.12, 25.12, 26.12; 31.12

ČESKÁ REPUBLIKA

1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

DANMARK

1.1, 5.4, 6.4, 9.4, 4.5, 17.5, 28.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12

DEUTSCHLAND

1.1, 6.4, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

EESTI

1.1, 24.2, 6.4, 8.4, 1.5, 27.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

ÉIRE/IRELAND

1.1, 17.3, 9.4, 7.5, 4.6, 6.8, 29.10, 25.12, 26.12

ΕΛΛΑΔΑ

1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

ESPAÑA

1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 15.8, 12.10, 6.12, 8.12, 25.12

FRANCE

1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 17.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

ITALIA

1.1, 6.1, 9.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS

1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 1.4, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

LATVIJA

1.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 4.5, 13.5, 27.5, 23.6, 24.6, 18.11, 25.12, 26.12, 31.12

LIETUVA

1.1, 16.2, 11.3, 8.4, 9.4, 1.5, 6.5, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

LUXEMBOURG

1.1, 19.2, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 23.6, 15.8, 3.9, 1.11, 25.12, 26.12

MAGYARORSZÁG

1.1, 15.3, 9.4, 1.5, 28.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

MALTA

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 6.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

NEDERLAND

1.1, 9.4, 30.4, 5.5, 17.5, 28.5, 25.12, 26.12

ÖSTERREICH

1.1, 6.1, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 7.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

POLSKA

1.1, 8.4, 9.4, 1.5, 3.5, 27.5, 7.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

PORTUGAL

1.1, 6.4, 25.4, 1.5, 7.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

ROMÂNIA

1.1, 2.1, 9.4, 1.5, 25.12, 26.12

SLOVENIJA

1.1, 2.1, 8.2, 8.4, 9.4, 27.4, 1.5, 2.5, 27.5, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

SLOVENSKO

1.1, 6.1, 6.4, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 11.11, 24.12, 25.12, 26.12

SUOMI/FINLAND

1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 23.6, 3.11, 6.12, 25.12, 26.12

SVERIGE

1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 27.5, 6.6, 23.6, 3.11, 25.12, 26.12

UNITED KINGDOM

Wales and England: 1.1, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 27.8, 25.12, 26.12

Northern Ireland: 1.1, 19.3, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 12.7, 27.8, 25.12, 26.12

Scotland: 1.1, 2.1, 6.4, 7.5, 28.5, 6.8, 25.12, 26.12

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/27

---

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni 23. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

(2007/C 91/08)

Abi number: XA 2/07

Liikmesriik: Saksamaa Liitvabariik

Piirkond: Kõik Saksamaa Liitvabariigi liidumaad abi andvate asutustena

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Põllumajandusloomade geneetilise kvaliteedi parandamiseks võetavate meetmete edendamise põhimõtted

Õiguslik alus:

Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: 20 miljonit EUR aastas

Abi ülemmäär: Maksimaalselt 60 % kuludest, mis tekivad abi eesmärgil võetavate meetmete raames. Lisaks on abi määr piiratud järgmiste ülemmääradega:

10,23 EUR lehma kohta aastas;

0,69 EUR nuumsea kohta, kõikide nuumamise lõpuni kontrollitud ja vastaval eelarveaastal müüdud nuumsigade puhul;

2,76 EUR emise pesakonna kohta, kõikide vastaval eelarveaastal kontrollitud emiste pesakondade puhul;

0,28 EUR kuus iga nuumamise lõpuni kontrollitava nuumveise kohta;

0,61 EUR looma kohta, kõikide nuumamise lõpuni kontrollitud ja vastaval eelarveaastal müüdud lihalammaste puhul.

Rakendamise kuupäev:

Kava või üksiktoetuse kestus: Detsember 2010

Abi eesmärk: Aretuskavade raames põllumajandusloomade geneetilise kvaliteedi säilitamise ja parandamise kohta andmete kogumine ja hindamine. Jõudluse kontrollija teostab selle jaoks vastavad testid, kogub ja hindab andmed. Jõudluse kontrollija saab selle eest turutingimustele vastava tasu, mille üks osa moodustub abikava rahalistest vahenditest ja teine osa põllumajandustootja tasutavatest kuludest. Piimakvaliteedi regulaarselt läbiviidavate kontrollimiste kulud ei kuulu abikava alla.

Meede on võetud artikkel 15 alusel (loomakasvatussektori toetus)

Asjaomased majandusharud: Veise-, sea-, lambakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Abi andmine toimub liidumaa vastavate ametiasutuste kaudu

Veebileht: www.bmelv.de > Landwirtschaft > Förderung > GAK

Muu teave: —

Abi number: XA 8/07

Liikmesriik: Saksamaa Liitvabariik

Piirkond: Saksamaa Liitvabariigi kõik liidumaad abiandvate asutustena

Abikava nimetus: Raamplaan ühisülesandele “Põllumajandusstruktuuri ja rannikualade kaitse parandamine”

Õiguslik alus: Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

Abikava raames ettenähtud aastased kulutused: Ühisülesande raamplaani meetmete jaoks ligikaudu 1 miljard EUR, millest suur osa kasutatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 15 lõike 3 kohase siseriikliku raamplaani kaasrahastamiseks.

Abi suurim osatähtsus:

| — | investeeringud põllumajandusettevõtetesse, maksimaalselt 40 % ning maksimaalselt 400 000 EUR kolme majandusaasta jooksul; |
| --- | --- |

—

investeeringud põllumajandusettevõtetesse, maksimaalselt 40 % ning maksimaalselt 400 000 EUR kolme majandusaasta jooksul;

| — | üksikettevõtete nõustamise edendamine koostoimes juhtimissüsteemidega, maksimaalselt 80 % ning maksimaalselt 2 000 EUR; |
| --- | --- |

—

üksikettevõtete nõustamise edendamine koostoimes juhtimissüsteemidega, maksimaalselt 80 % ning maksimaalselt 2 000 EUR;

| — | ümberkruntimine, maksimaalselt 90 %; |
| --- | --- |

—

ümberkruntimine, maksimaalselt 90 %;

| — | tootjate liitude asutamiskulud, maksimaalselt 60 %, kokku siiski mitte enam kui 400 000 EUR liidu kohta viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

tootjate liitude asutamiskulud, maksimaalselt 60 %, kokku siiski mitte enam kui 400 000 EUR liidu kohta viie aasta jooksul.

Rakendamise kuupäev:

Kava kestus:

Abi eesmärk:

| — | Investeeringud põllumajandusettevõtetesse (põllumajanduse investeeringutoetuse kava (AFP))
  Konkurentsivõimelise, jätkusuutliku, keskkonda säästva, loomade heaolu arvestava ja mitmeotstarbelise põllumajanduse toetuseks võib soodustada investeeringuid põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevatesse põllumajandusettevõttesse Tarbijate huve, maaelu arendamist ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamist tuleb samamoodi arvesse võtta kui elu-, töö- ja tootmistingimuste parandamist
  Meede on võetud artikli 4 alusel (investeeringud põllumajandusettevõtetesse) |
| --- | --- |

—

Investeeringud põllumajandusettevõtetesse (põllumajanduse investeeringutoetuse kava (AFP))

Konkurentsivõimelise, jätkusuutliku, keskkonda säästva, loomade heaolu arvestava ja mitmeotstarbelise põllumajanduse toetuseks võib soodustada investeeringuid põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevatesse põllumajandusettevõttesse Tarbijate huve, maaelu arendamist ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamist tuleb samamoodi arvesse võtta kui elu-, töö- ja tootmistingimuste parandamist

Meede on võetud artikli 4 alusel (investeeringud põllumajandusettevõtetesse)

| — | Üksikettevõtete nõustamise edendamine koostoimes juhtimissüsteemidega (AFP)
  Lisaks regulaarsele nõustamisele soodustatakse ka üksikettevõtete nõustamist, milles käigus kasutatakse dokumentatsioonisüsteeme. Meetmega toetatakse põllumajandustootjaid kaasaegse ja kvaliteedile orienteeritud põllumajandusstandardite järgimisel, eelkõige määruse (EÜ) nr 1782/2003 (cross compliance) artiklites 4 ja 5 ning III ja IV lisas sätestatud nõuete täitmisel. Nõustamisteenuseid osutavad riiklikud ja eraõiguslikud nõustajad, kes peavad olema liidumaade poolt tunnustatud. Tegevusvaldkondi käsitleva nõustamise aluseks on dokumenteeritud andmed. Meedet võivad põhimõtteliselt kasutada kõik toetuse saajad; nõustajate suhtes kohaldatakse seda juurdemaksuna
  Meede on võetud artikli 15 alusel (tehnilise abi andmine põllumajandussektoris) |
| --- | --- |

—

Üksikettevõtete nõustamise edendamine koostoimes juhtimissüsteemidega (AFP)

Lisaks regulaarsele nõustamisele soodustatakse ka üksikettevõtete nõustamist, milles käigus kasutatakse dokumentatsioonisüsteeme. Meetmega toetatakse põllumajandustootjaid kaasaegse ja kvaliteedile orienteeritud põllumajandusstandardite järgimisel, eelkõige määruse (EÜ) nr 1782/2003 (cross compliance) artiklites 4 ja 5 ning III ja IV lisas sätestatud nõuete täitmisel. Nõustamisteenuseid osutavad riiklikud ja eraõiguslikud nõustajad, kes peavad olema liidumaade poolt tunnustatud. Tegevusvaldkondi käsitleva nõustamise aluseks on dokumenteeritud andmed. Meedet võivad põhimõtteliselt kasutada kõik toetuse saajad; nõustajate suhtes kohaldatakse seda juurdemaksuna

Meede on võetud artikli 15 alusel (tehnilise abi andmine põllumajandussektoris)

| — | Ümberkruntimine (maaelu ühtlustatud arendamiseks võetavate edendamismeetmete põhimõtted (maapiirkonnas asuva maaomandi ümberkorraldamise soodustamine))
  Soodustamise eesmärk on maapiirkonnas asuva maaomandi ümberkorraldamine ning maaelu areng, et parandada põllumajandusstruktuuri ümberkruntimis- ja põllumajanduse kohandamisseaduses sätestatud menetluse kohaselt ning ka püsivalt tõhusa ökosüsteemi ja vabatahtliku kasutusvahetuse projektide tagamiseks võetavate meetmetega. Abikõlblikud on selle käigus tekkivad menetluskulud
  Meede on võetud artikli 13 alusel (toetused ümberkruntimiseks) |
| --- | --- |

—

Ümberkruntimine (maaelu ühtlustatud arendamiseks võetavate edendamismeetmete põhimõtted (maapiirkonnas asuva maaomandi ümberkorraldamise soodustamine))

Soodustamise eesmärk on maapiirkonnas asuva maaomandi ümberkorraldamine ning maaelu areng, et parandada põllumajandusstruktuuri ümberkruntimis- ja põllumajanduse kohandamisseaduses sätestatud menetluse kohaselt ning ka püsivalt tõhusa ökosüsteemi ja vabatahtliku kasutusvahetuse projektide tagamiseks võetavate meetmetega. Abikõlblikud on selle käigus tekkivad menetluskulud

Meede on võetud artikli 13 alusel (toetused ümberkruntimiseks)

| — | Tootjate liitude asutamiskulud (turustruktuuri parandamiseks võetavate edendamismeetmete põhimõtted (liidud))
  Edendamise eesmärk on tootjate liitude asutamise ja tegutsemise toetamine ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtete konkurentsivõime parandamine, et sel viisil tootjate tasandil kaasa aidata turustuse tagamisele ja sissetuleku eeliste loomisele
  Edendamisega aidatakse kaasa, et pakkumise viisi, kogust ja kvaliteeti arvesse võttes kohandada põllumajandustoodete tootmist, töötlemist ja turustamist vastavalt turu nõuetele
  Tootjate liitude edendamismeede on võetud artikli 9 alusel (toetused tootjate liitudele) |
| --- | --- |

—

Tootjate liitude asutamiskulud (turustruktuuri parandamiseks võetavate edendamismeetmete põhimõtted (liidud))

Edendamise eesmärk on tootjate liitude asutamise ja tegutsemise toetamine ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtete konkurentsivõime parandamine, et sel viisil tootjate tasandil kaasa aidata turustuse tagamisele ja sissetuleku eeliste loomisele

Edendamisega aidatakse kaasa, et pakkumise viisi, kogust ja kvaliteeti arvesse võttes kohandada põllumajandustoodete tootmist, töötlemist ja turustamist vastavalt turu nõuetele

Tootjate liitude edendamismeede on võetud artikli 9 alusel (toetused tootjate liitudele)

Asjaomased majandusharud: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Abi andmine toimub liidumaa vastavate ametiasutuste kaudu.

Veebileht: www.bmelv.de > Landwirtschaft > Förderung > GAK > Rahmenplan 2007

Grundsätze für die einzelbetriebliche Förderung landwirtschaftlicher Unternehmen

Grundsätze für die Förderung der integrierten ländlichen Entwicklung (Förderung der Neuordnung des ländlichen Grundbesitzes)

Grundsätze für die Förderung zur Marktstrukturverbesserung (Zusammenschlüsse)

http://www.bmelv.de/cln_044/nn_751002/DE/04-Landwirtschaft/Foerderung/GAK/Rahmenplan/Rahmenplan2007.html__nnn=true

Muu teave: —

Abi number: XA 9/07

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Põhja-Brabanti provints

Abikava või üksiktoetust saava ettevõtte nimi:

Õiguslik alus: Volgens AWB (art. 4:23 lid 3 sub d) en provinciale ASV (art. 33) aangemerkt als incidentele subsidie

Kavandatud aastased kulutused või ettevõttele antava üksiktoetuse kogusumma: 38 000 EUR 2007. aastal

Abi ülemmäär: 40 %

Rakendamise kuupäev: Veebruar/märts 2007

Abikava või üksiktoetuse kestus: Detsember 2007

Abi eesmärk: Võtta 2007. aastal kasutusele uue põlvkonna õhupuhastussüsteemid, mis vähendavad suuremal määral lõhnade, ammoniaagi ja väikeste osakeste heitmeid. Nimetatud õhupuhastussüsteemid peavad läbima kolmeaastase näidis-, katsetus- ja prooviperioodi. Tegemist on õhu kvaliteedi parandamiseks ettenähtud keskkonnakaitsemeetmete alla kuuluva investeeringuabiga, mis ulatub üle õigusaktidega sätestatud piiride

Märkige, millele artiklile (artiklid 4–12) viidatakse ja esitage toetuskava või üksiktoetusega kaetavad abikõlblikud kulud: Artikli 4, lõike 2 punkt B, lõike 3 punkt D, lõike 4 punkt A

Asjaomased majandusharud: Loomakasvatussektor, eelkõige seakasvatus

Vastutava asutuse nimi ja aadres:

| Provincie Noord-Brabant |
| --- |
| Brabantlaan 1 |
| Postbus 90151 |
| 5200 MC 's-Hertogenbosch |
| Nederland |

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC 's-Hertogenbosch

Nederland

Veebileht õigusliku aluse kohta: http://wettenbank.sdu.nl/wettenbank.sdu.nl/demo/awb_main.html

http://www.brabant.nl/Beleid/Regels%20en%20kaders/Algemene%20subsidieverordening.aspx?docindexid={6E5EE4A7-1D3F-480A-900D-975DD48879C6}

Muud teave: —

Abi number: XA 11/07

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Limburgi provints

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Limburgi provintsi maaelu arengu toetuse määrus)

lõige 1.1: põllumajandusstruktuuri parandamise kokkuleppe kohane ümberkruntimine ja maatükkide vahetus (kohtu- ja kinnistusameti kulud);

lõige 6.4: põhjaveesõbraliku maakasutuse soodustamine (ümberkruntimise osa; kohtu- ja kinnistusameti kulud).

Õiguslik alus: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse kogusumma: Umbes 10 000 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013

Abi ülemmäär: Kuni 100 % kohtu- ja kinnistusameti kuludest (maamõõdu- ja registreerimiskulud)

Abikava rakendamise kuupäev: Toetusi antakse alles pärast vastavalt Maaelu arengu akti artikli 11 lõikele 3 toimunud Limburgi provintsi maaelu arengu toetuse määruse heakskiitmist põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministri poolt ning mitte varem kui toetuse määrusest on määruse (EÜ) 1857/2006 kohaselt teatatud

Abikava või üksiktoetuse kestus: 2007. aastast kuni 31. detsembrini 2013 (k.a)

Abi eesmärk: Artikli 13 kohane kohtu- ja halduskulusid kattev abi ümberkruntimisel

Asjaomased majandusharud: Abikava kohaldatakse põllumajandusliku esmatootmisega tegelevatele väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete (talumajapidamiste) suhtes.

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Veebileht: www.limburg.nl

Muu teave: —

Abi number: XA 12/07

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Limburgi provints

Abikava või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Limburgi provintsi maaelu arengu toetuse määrus)

lõige 1.2: intensiivse loomakasvatuse projektid;

lõige 1.4: intensiivse loomakasvatusega tegelevate ettevõtete ühendamine jätkusuutlikes kohtades;

lõige 1.5: teadmiste ja innovatsiooni edendamine põllumajanduses (Greenport);

lõige 1.9: piimakarjakasvatusettevõtete ekstensiivistamine;

lõige 6.1: kuivendatud looduslike alade taastamine;

lõige 6.4: põhjaveesõbraliku maakasutuse soodustamine.

Õiguslik alus: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Toetuskavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antava üksiktoetuse kogusumma:

| — | lõige 1.2: 3 000 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013; |
| --- | --- |

—

lõige 1.2: 3 000 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013;

| — | lõige 1.4: 60 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013; |
| --- | --- |

—

lõige 1.4: 60 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013;

| — | lõige 1.5: 1 250 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013; |
| --- | --- |

—

lõige 1.5: 1 250 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013;

| — | lõige 1.9: 4 500 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013; |
| --- | --- |

—

lõige 1.9: 4 500 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013;

| — | lõige 6.1: 3 000 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013; |
| --- | --- |

—

lõige 6.1: 3 000 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013;

| — | lõige 6.4: 1 200 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013. |
| --- | --- |

—

lõige 6.4: 1 200 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013.

Kõnealused summad on põllumajandustootjatele ettenähtud rahaliste vahendite ülemmäära hinnang. Kõnealuste lõigetega luuakse ka alus mitteettevõtjatele antava abi jaoks.)

Abi maksimaalne osatähtsus:

| — | lõige 1.2: kuni 60 % abikõlblikest kuludest, kuni 1,2 miljonit EUR kavandatud koha kohta vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c; |
| --- | --- |

—

lõige 1.2: kuni 60 % abikõlblikest kuludest, kuni 1,2 miljonit EUR kavandatud koha kohta vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c;

| — | lõige 1.9: kuni 60 % abikõlblikest kuludest, vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c; |
| --- | --- |

—

lõige 1.9: kuni 60 % abikõlblikest kuludest, vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c;

| — | lõige 6.1: kuni 60 % abikõlblikest kuludest, vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c; |
| --- | --- |

—

lõige 6.1: kuni 60 % abikõlblikest kuludest, vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c;

| — | lõige 1.4: kuni 50 % abikõlblikest kuludest, kuni 20 000 miljonit EUR projekti kohta vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c; |
| --- | --- |

—

lõige 1.4: kuni 50 % abikõlblikest kuludest, kuni 20 000 miljonit EUR projekti kohta vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c;

| — | lõige 1.5: kuni 50 % abikõlblikest kuludest, kuni 1,25 miljonit EUR vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c; |
| --- | --- |

—

lõige 1.5: kuni 50 % abikõlblikest kuludest, kuni 1,25 miljonit EUR vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c;

| — | lõige 6.4: kuni 50 % abikõlblikest kuludest, kuni 50 000 miljonit EUR projekti kohta vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c. |
| --- | --- |

—

lõige 6.4: kuni 50 % abikõlblikest kuludest, kuni 50 000 miljonit EUR projekti kohta vastavalt artikli 4 lõike 2 punktile e, artikli 4 lõike 4 punktile a ja artikli 4 lõike 4 punktile c.

(Ainult põllumajandustootjad; kõnealuste lõigetega luuakse ka alus mitteettevõtjatele antava abi jaoks.)

Rakendamise kuupäev: Toetused eraldatakse alles pärast seda kui põllumajandus-, loodus- ja toiduaineteministeerium kiidab maaelu arengu akti artikli 11 lõike 3 kohaselt heaks toetusi käsitleva määruse maaelu arenguks Limburgi provintsis ning mitte enne kõnealuse toetusi käsitleva määruse teatavakstegemist vastavalt määrusele (EÜ) nr 1857/2006.

Kava või üksiktoetuse kestus: 2007. aastast kuni 31. detsembrini 2013 (k.a)

Abi eesmärk:

| — | lõige 1.2: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele teostatavusuuringute ja äriplaanide ning kinnisvara ehitus- ja parandustööde kulude katmise suhtes; |
| --- | --- |

—

lõige 1.2: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele teostatavusuuringute ja äriplaanide ning kinnisvara ehitus- ja parandustööde kulude katmise suhtes;

| — | lõige 1.9: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele kinnisvara ehitus- ja parandustööde kulude katmise suhtes; |
| --- | --- |

—

lõige 1.9: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele kinnisvara ehitus- ja parandustööde kulude katmise suhtes;

| — | lõige 6.1: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele kinnisvara ehitus- ja parandustööde kulude katmise suhtes; |
| --- | --- |

—

lõige 6.1: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele kinnisvara ehitus- ja parandustööde kulude katmise suhtes;

| — | lõige 1.4: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele kinnisvara ehitus- ja parandustöödega seotud teostatavusuuringute ja äriplaanide kulude katmise suhtes; |
| --- | --- |

—

lõige 1.4: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele kinnisvara ehitus- ja parandustöödega seotud teostatavusuuringute ja äriplaanide kulude katmise suhtes;

| — | lõige 1.5: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele teostatavusuuringute ja äriplaanide ning kinnisvara ehitus- ja parandustööde kulude katmise suhtes; |
| --- | --- |

—

lõige 1.5: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele teostatavusuuringute ja äriplaanide ning kinnisvara ehitus- ja parandustööde kulude katmise suhtes;

| — | lõige 6.4: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele kinnisvara parandustöödega seotud teostatavusuuringute ja äriplaanide kulude katmise suhtes. |
| --- | --- |

—

lõige 6.4: abi kohaldatakse vastavalt artikli 4 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärkidele kinnisvara parandustöödega seotud teostatavusuuringute ja äriplaanide kulude katmise suhtes.

Asjaomased majandusharud: Abikava kohaldatakse põllumajandusliku esmatootmisega tegelevatele väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete (talumajapidamiste) suhtes.

Abiandva asutuse nimetus ja aadress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Veebileht: www.limburg.nl

Muu teave: —

Abi number: XA 14/07

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Limburgi provints

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Limburgi provintsi maaelu arengu toetuse määrus)

Lõige 5.1: looduslike, poollooduslike ja kultuuripärandi alade loomine, kaitse ja taastamine.

Õiguslik alus: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antava üksiktoetuse kogusumma: 400 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013

(Kõnealune summa on hinnang põllumajandustootjatele eraldavate olemasolevate vahendite ülemmäära kohta. Sama lõike alusel antakse abi ka mitteettevõtjatele.)

Abi ülemmäär: Kuni 100 % tootmisega mitteseotud maastikuelementide abikõlblikest kuludest ning kuni 60 % tootmisega (osaliselt) seotud maastikuelementidest. Abi osana võib aastas maksimaalselt 10 000 EUR toetada põllumajandustootjate endi või nende töötajate tehtud tööd. (üksnes põllumajandustootjad; sama lõike alusel antakse abi ka mitteettevõtjatele.)

Abikava rakendamise kuupäev: Toetusi antakse alles pärast vastavalt maaelu arengu seaduse artikli 11 lõikele 3 toimunud Limburgi provintsi maaelu arengu toetuse määruse heakskiitmist põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministri poolt ning mitte varem kui toetuse määrusest on teatatud määruse (EÜ) 1857/2006 kohaselt.

Abikava või üksiktoetuse kestus: 2007. aastast kuni 31. detsembrini 2013 (k.a)

Abi eesmärk: Eesmärk on säilitada traditsioonilisi maastikke, andes toetust traditsiooniliste maastikuelementide (kõrgetüvelised viljapuuaiad, hekid, kärbitud puude read, mullavallid, aukus teed ja tiigid) loomise ja taastamisega seotud kulude katteks kooskõlas artikliga 5.

Asjaomased majandusharud: Abikava kohaldatakse põllumajandusliku esmatootmisega tegelevatele väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete (talumajapidamiste) suhtes.

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Veebileht: www.limburg.nl

Muu teave: —

Abi number: XA 15/07

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Limburgi provints

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Limburgi provintsi maaelu arengu toetuse määrus)

Lõige 1.14: piimafarmide ümberpaigutamine

Õiguslik alus: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse kogusumma: lõige 1.14: 700 000 EUR ajavahemikuks 2007–2013.

Abi ülemmäär: Lõige 1.14: kuni 40 % kuludest, mis seonduvad hoonete demonteerimisega vanas asukohas, nende teise kohta viimisega ja uues kohas püstitamisega, maksimaalselt 100 000 EUR ümberpaigutamise kohta.

Abikava rakendamise kuupäev: Toetusi antakse alles pärast vastavalt maaelu arengu seaduse artikli 11 lõikele 3 toimunud Limburgi provintsi maaelu arengu toetuse määruse heakskiitmist põllumajanduse, looduse ja toidukvaliteedi ministri poolt ning mitte varem kui toetuse määrusest on teatatud määruse (EÜ) 1857/2006 kohaselt.

Abikava või üksiktoetuse kestus: 2007. aastast kuni 31. detsembrini 2013 (k.a)

Abi eesmärk: Farmide ümberpaigutamine ja sulgemine üldistes huvides, seejuures pöörates erilist tähelepanu loodusele ning maastiku ja keskkonna kvaliteedile kooskõlas artikliga 6.

Asjaomased majandusharud: Abikava kohaldatakse põllumajandusliku esmatootmisega tegelevatele väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete (talumajapidamiste) suhtes.

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Veebileht: www.limburg.nl

Muu teave: —

Abi number: XA 16/07

Liikmesriik: Tšehhi Vabariik

Piirkond: —

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Podpora poradenství v zemědělství – Metodická činnost k podpoře zemědělského poradenského systému

Õiguslik alus: Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

Kavandatud aastased kulutused või ettevõttele antava üksiktoetuse kogusumma: Aastane kogusumma: 15 miljonit CZK

Abi ülemmäär: Kuni 100 % abikõlblikest kulutustest ja kuni 500 000 CZK metoodilise toe eest.

Rakendamise kuupäev: Alates 16. veebruarist 2007

Abikava või üksiktoetuse kestus: Kuni 31. detsember 2013

Abi eesmärk: Abi antakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 (Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris) kohaselt

Abi on ette nähtud põllumajandusalaste nõustamiskulude katmiseks. Metoodilise toe väljatöötamine teadus- ja uuringutealaste teadmiste rakendamiseks, see hõlmab eelkõige seadusesätteid ja häid põllumajandustavasid

Abi taotleja esitab põllumajandusettevõtetele ja nõustamisasutustele mõeldud metoodiliste vahendite kasutuselevõtmise projekti. Välja valitakse projektid, mis vastavad esitatud nõudmistele kõige paremini. Tšehhi Vabariigi põllumajandusministeeriumi põllumajanduse ja maaelu arengu nõukogu riiklike komiteede ettepanekul teostab valiku Tšehhi Vabariigi põllumajandusministeeriumi teadusuuringute, väljaõppe ja algatuste osakonna komisjon, milles töös osaleb ka põllumajandusvaldkonna esindaja. Projektidele antakse hinded ja seejärel reastatakse projektid vastavalt neile antud hinnangule, abi antakse taotlejatele vastavalt projektide järjestusele ja olemasolevate ressursside piires.

Asjaomased majandusharud: Põllumajandussaaduste ja -toodete esmatootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Ministerstvo zemědělství ČR |
| --- |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |

Ministerstvo zemědělství ČR

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Veebileht: http://www.mze.cz/Index.aspx?deploy=1802&typ=2&ch=74&ids=1802&val=1802

Muu teave: Tšehhi Vabariigi põllumajandusministeerium teatab, et komisjoni määruses (EÜ) nr 1875/2006 sätestatud tingimused, eelkõige nimetatud määruse artikliga 15 ette nähtud tingimused on arvesse võetud, st abi on ette nähtud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes tegelevad põllumajandussaaduste ja -toodete esmatootmisega.

Taotlejad on eelkõige riiklikud teadusuurimisinstituudid ja riiklikud ülikoolid, samuti sellele valdkonnale spetsialiseerunud asutused. Meetme eesmärk on teadusuuringute tulemuste rakendamine põllumajandussektoris. Projektid on ette nähtud põllumajandusettevõtete juhtimiseks ette nähtud vahendite väljatöötamiseks ja kasutuselevõtmiseks. Projektide valikukriteeriumid on avaldatud koos abi andmise reeglitega.

Abi number: XA 17/07

Liikmesriik: Tšehhi Vabariik

Piirkond: —

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Podpora poradenství v zemědělství – Regionální přenos informací o realizaci společné zemědělské politiky, zejména požadavků na plnění cross compliance, zajišťovaný prostřednictvím Krajských informačních středisek pro rozvoj zemědělství a venkova (KIS)

Õiguslik alus: Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

Kavandatud aastased kulutused või ettevõttele antava üksiktoetuse kogusumma: Maksimumsumma 10 miljonit CZK

Abi ülemmäär: Kuni 100 % abikõlblikest kuludest, maksimumsumma piirkondliku põllumajanduse ja maaelu arengu infokeskuse koha on 500 000 CZK; iga selline keskus osutab teenust lõpptarbijale s.t isikutele, kes saavad tehnilist tuge.

Rakendamise kuupäev: Alates 16. veebruarist 2007

Abikava või üksiktoetuse kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Abi antakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 (Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris) kohaselt

Abi eesmärk on katta põllumajandusvaldkonna heakskiidetud nõustajate ja spetsialistide nõuandeteenuste kulud, levitada piirkondlikul tasandil teavet ühtse põllumajanduspoliitika ja heade põllumajandustavade kohta ning maaeluarengu ja tarbijakaitse (toiduohutus) programmide kohta

Seda teavet edastatakse tasuta, peamiselt elektroonilisel teel (Internet, E-post, SMS), kuid ka paberkandjatel (kirjad, teabebülletäänid jne) ning otsekontaktide kaudu (seminarid ja konsultatsioonid) ilma diskrimineerimata kõigile piirkonna asjaomastele rühmadele; teabe puhul põhinetakse piirkonna põllumajanduse ja maaelu arengu probleemistikul

Lubatud kulutused on järgmised:

teabeteenistuste asutamise tegelik kulu;

sõidukulud;

tasud selliste teenuste eest, mis ei kujuta endast pidevat ega korrapärast tegevust ega ole seotud ettevõtte tavaliste tegevuskuludega.

Asjaomane (asjaomased) sektor(id): Põllumajandussaaduste ja -toodete esmatootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Ministerstvo zemědělství ČR |
| --- |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |

Ministerstvo zemědělství ČR

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Veebileht: http://www.mze.cz/Index.aspx?deploy=1802&typ=2&ch=74&ids=1802&val=1802

Muu teave: Tšehhi Vabariigi põllumajandusministeerium teatab, et komisjoni määruses (EÜ) nr 1875/2006 sätestatud tingimused, eelkõige nimetatud määruse artikliga 15 (Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris) ette nähtud tingimused on arvesse võetud, st abi antakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis tegelevad põllumajandussaaduste ja -toodete esmatootmisega.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/33

---

2007. aasta riigipühad: EMP EFTA riigid ja EMP institutsioonid

(2007/C 91/09)

| 2007 | Island | Liechtenstein | Norra | EFTA järelevalveamet | EFTA Kohus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. jaanuar | X | X | X | X | X |
| 2. jaanuar | | X | | | |
| 6. jaanuar | | X | | | |
| 2. veebruar | | X | | | |
| 20. veebruar | | X | | | |
| 19. märts | | X | | | |
| 5. aprill | X | | X | | |
| 6. aprill | X | X | X | X | |
| 9. aprill | X | X | X | X | X |
| 19. aprill | X | | | | |
| 1. mai | X | X | X | X | X |
| 17. mai | X | X | X | X | X |
| 18. mai | | | | X | |
| 28. mai | X | X | X | X | X |
| 7. juuni | | X | | | |
| 17. juuni | X | | | | |
| 23. juuni | | | | | X |
| 6. august | X | | | | |
| 15. august | | X | | | X |
| 8. september | | X | | | |
| 1. november | | X | | X | X |
| 8. detsember | | X | | | |
| 24. detsember | | X | | | |
| 25. detsember | X | X | X | X | X |
| 26. detsember | X | X | X | X | X |
| 31. detsember | | X | | | |

2007

Island

Liechtenstein

Norra

EFTA järelevalveamet

EFTA Kohus

1. jaanuar

X

X

X

X

X

2. jaanuar

X

6. jaanuar

X

2. veebruar

X

20. veebruar

X

19. märts

X

5. aprill

X

X

6. aprill

X

X

X

X

9. aprill

X

X

X

X

X

19. aprill

X

1. mai

X

X

X

X

X

17. mai

X

X

X

X

X

18. mai

X

28. mai

X

X

X

X

X

7. juuni

X

17. juuni

X

23. juuni

X

6. august

X

15. august

X

X

8. september

X

1. november

X

X

X

8. detsember

X

24. detsember

X

25. detsember

X

X

X

X

X

26. detsember

X

X

X

X

X

31. detsember

X

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/34

---

RIIGIABI — ÜHENDKUNINGRIIK

Riigiabi nr C 7/07 (ex NN 82/06 ja NN 83/06) — Väidetav abi ettevõtjatele Royal Mail ja POL

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 91/10)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 21. veebruari 2007 kirjas teavitas komisjon Ühendkuningriiki oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses teatavate meetmetega.

Komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid teatavate teiste meetmete suhtes, mida on kirjeldatud käesolevale kokkuvõttele järgnevas kirjas.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

SPA 3 6/5

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Ühendkuningriigile. Märkused esitanud huvitatud isiku andmete konfidentsiaalset käsitlemist võib nõuda kirjalikult, esitades nõude põhjendused.

KOKKUVÕTTE TEKST

MENETLUS

Meetmed, mille suhtes komisjon algatas artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse, said komisjoni tähelepanu osaliseks kas kaebuste tõttu või neid kaebusi uurinud Ühendkuningriigi ametiasutustega peetud kirjavahetuse kaudu. Komisjoni ei ole teavitatud ühestki nimetatud meetmest.

MEETMED, MILLE SUHTES KOMISJON MENETLUSE ALGATAB

Abisaaja

Väidetava riigiabi saaja on ettevõtja Royal Mail Group plc (edaspidi “RM”), mis on valdusettevõtja Royal Mail Holdings plc kaudu 100 % riigi omanduses olev ettevõtja. RM on Ühendkuningriigi peamine postiettevõtja ja talle kuulus kuni 2005. aasta lõpuni põhiliste postiteenuste seadusjärgne monopol. Postiasutuste võrku haldab ettevõtja POL, mis on RMi tütarettevõtja. RMil on eraldi osakond, kes tegeleb postipakkidega — Parcelforce. Parcelforce on kogunud kahjumit alates 1991. aastast ja peale vähese kasumi aastatel 1995 ja 1996 ning vaatamata mitmetele ümberkujundamiskatsetele, oli ettevõtja kahjumis, kuni 2005. aastal lõpuks kasumisse jõudis.

2001. aasta laen

2001. aasta veebruaris andsid Ühendkuningriigi ametiasutused RMile laenu 500 miljonit GBP, et rahastada posti ja postipakiteenustega tegelevate ettevõtjate omandamist ülemeremaades. Laen tuleb tagasi maksta ajavahemikus 2021–2025 ja selle keskmine intressimäär on umbes 5,8 %. Ühendkuningriigi ametiasutused on komisjoniga toimunud kirjavahetuse käigus väitnud, et nimetatud laenu anti kaubanduslikel tingimustel ja selleks, et see nii oleks, järgisid nad nõustajate juhtnööre. Lisaks on nad väitnud, et laen ei olnud ette nähtud Parcelforce′i ümberkorraldamiseks, et selle tingimused ei olnud ümberkujundamisega seotud ja et laenu anti ainult varade omandamise rahastamiseks ülemeremaades.

Laenuvõimalus

2003. aastal andsid Ühendkuningriigi ametiasutused RMile mitmeid laenuvõimalusi, et rahastada tema “uuenduskava”. Laenuvõimalused koosnesid 544 miljoni GBP suurusest laenuvõimalusest riiklikult laenufondilt, mille tagatiseks olid RMi sularahasaldod, ja ametiasutuste omandusse liikunud kahest RMi väljastatud võlakirjast (väärtusega 300 miljonit GBP ja 200 miljonit GBP). Jällegi väitsid Ühendkuningriigi ametiasutused oma kirjavahetuses komisjoniga, et need laenuvõimalused anti kaubanduslikel tingimustel, mille tagamiseks järgiti nõustajate antud juhtnööre. 2006. aasta oktoobri seisuga ei olnud neid laenuvõimalusi kasutatud ja 200 miljoni GBP suurune laenuvõimalus oli aegunud. Siiski oli RM maksnud vahendustasu. 2006. aasta mais teatasid Ühendkuningriigi ametiasutused oma kavatsusest pikendada olemasolevate laenuvõimaluste tähtaegu ja suurendada nende summat 844 miljonilt GBP 900 miljonile GBP.

Pensionide tingdeponeerimiskonto

2006. aastal otsustasid Ühendkuningriigi ametiasutused luua tingdeponeerimiskonto sularahasaldodega RMi reservis, mille üle Ühendkuningriigi ametiasutustel on 2000. aasta postiteenuste akti punkti 72 kohaselt erikontroll. Kui RM oleks pankrotistunud, oleks kontot teatavatel tingimustel võinud kasutada RMi pensionikava (Royal Mail Pension Plan). Selle põhjuseks oli, et erinevates RMi pensioniskeemides, millest RMi pensionikava oli suurim, oli 2005./2006. aasta kontode kogupuudujäägiks 5,6 miljardit GBP. Tingdeponeerimiskonto võimaldab RMil leppida RMi pensionikava usaldusisikutega kokku pikemas ajavahemikus puudujäägi kaotamiseks, vähendades sellega pensioni osamakseid järgnevateks aastateks. Ühendkuningriigi ametiasutused on väitnud end uskuvat, et reservide kasutamine sel eesmärgil toimub RMi parimates kaubandushuvides ja et RMile antud võimalus oma strateegilise kava lõpetamiseks tõstab Ühendkuningriigi ametiasutustele kuuluvate osakute väärtust. Komisjon leiab, et nimetatud meede on juba võetud ja selle tagajärjed on juba käes, ning käsitleb seetõttu meedet elluviiduna.

300 miljoni GBP suurune osanikulaen

8. veebruaril 2007 teavitasid Ühendkuningriigi ametiasutused pensionimeetmest, 900 miljoni naelsterlingi suurusest laenuvõimalusest, ja uuest 300 miljoni GBP suurusest laenuvõimalusest ettevõtjale Royal Mail.

MEETMETE HINDAMINE

Abi olemasolu

2001. aasta laen tuleb maksta tagasi ajavahemikus 2021–2025 ja selle keskmine intressimäär on märkimisväärselt madalam Ühendkuningriigi viitemäärast (7,06 %) ajal, mil Ühendkuningriik komisjoni laenu andmisest teavitas. Ühendkuningriigi ametiasutused on esitanud teatavat tõendusmaterjali selle kohta, et nimetatud ajal võisid selliste pikaajaliste laenude intressimäärad olla madalamad kui viitemäär (mis põhineb viie aasta intressimääradel), ilma et see oleks vastuolus turumajandusliku investori põhimõttega. Siiski näib esitatud tõendusmaterjal viitavat ka sellele, et osa laenust anti 1999. ja 2000. aastal. See mitte ainult ei ole vastuolus varasema teabega, vaid hõlmab ka perioodi, mil viitemäär oli veelgi kõrgem (7,64 % 2000. aastal).

2003. aastal antud laenuvõimalusi ei kasutatud. Siiski ei saa ainult selle põhjal järeldada, et laenuvõimalused ei andnud eeliseid, kuna laenude kättesaadavusel on ettevõtja jaoks “väärtus valikuvõimalusena”. 2003. aastal ei olnud võimalik teada, et laene ei kasutata. 2003. aasta laenuvõimalusi, mis olid olemas 2006. aasta oktoobris, pikendatakse läbivaadatud tingimustel. Ühendkuningriigi ametiasutused teavitasid komisjoni 31. oktoobril sellest, et läbirääkimised tingimuste üle on ikka veel käimas. Komisjonile kättesaadava teabe põhjal ei saa välistada, et tegemist on riigiabiga.

Üks pensionide tingdeponeerimiskonto mõjusid, mis on selgelt selektiivne RMi suhtes, on RMi poolt RMi pensionikavasse tehtavate osamaksete vähendamine, et likvideerida selle olemasolev puudujääk. See on märgiks, et meede võib RMile eelise anda ja on seetõttu riigiabi. Ühendkuningriigi ametiasutused on vastu väitnud, et meedet võib põhjendada turumajandusliku investori sekkumisena, kuna see võimaldab RMil oma äritegevust strateegilise kava kaudu ajakohastada. Siiski kahtleb komisjon nimetatud argumendis, kuna seda ei toeta prognoosid ega ka finantsanalüüs, ja komisjon ei saa välistada kahtlusi, et tegemist on riigiabiga.

300 miljoni GBP suuruse laenu saamise tingimustest komisjoni ei teavitatud. Võttes arvesse, et laenuvõimalus on osa meetmetepaketist, mille puhul pole hajutatud komisjoni kahtlusi, et tegemist on riigiabiga, ei ole laenutingimusi mitte mingil juhul võimalik hinnata eraldi.

Abi kokkusobivus ühisturuga

Nimetatud meetmete puhul ei tundu olevat võimalik kasutada artikli 86 lõike 2 õiguslikku alust. Ühendkuningriigi ametiasutused on 2001. aastal laenu ja laenuvõimalused selgelt sidunud teiste projektidega kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused, nimelt RMi varade omandamine ülemeremaades ja 2003. aastal vastu võetud uuenduskava. Pensionide tingdeponeerimiskonto ja 300 miljoni GBP suurune osanikulaen ei ole samuti seotud ühegi üldist majandushuvi pakkuva teenusega, mida RM pakub.

Kui nimetatud meetmed sisaldavad riigiabi, näib praeguse seisuga nende ühisturuga kokkusobivuse aluseks olevat asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c. Siiski ei tundu meetmed olevat kooskõlas mitte ühegi siiani komisjoni poolt kehtestatud eeskirjaga, mis käsitleb nimetatud punkti kohaldamist. Seega, kui tegemist on riigiabiga, siis komisjon kahtleb, kas need meetmed sobivad kokku ühisturuga.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi selle saajalt sisse nõuda.

KIRJA TEKST

“The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities on the aid/measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. The Commission decided not to raise any objections to certain other measures, as described in this letter.

1.   PROCEDURAL ASPECTS

| (1) | On 3 December 2002, Deutsche Post (DP) lodged a complaint against alleged cross-subsidies granted to the parcel activities of Royal Mail Group (RM). |
| --- | --- |

(1)

On 3 December 2002, Deutsche Post (DP) lodged a complaint against alleged cross-subsidies granted to the parcel activities of Royal Mail Group (RM).

| (2) | In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the complaint by letters of 25 February 2003 and 13 February 2004, and by email dated 17 December 2003. This information included certain other Government measures in relation to Royal Mail. |
| --- | --- |

(2)

In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the complaint by letters of 25 February 2003 and 13 February 2004, and by email dated 17 December 2003. This information included certain other Government measures in relation to Royal Mail.

| (3) | On 27 May 2003, the Commission approved a series of measures in favour of Post Office Limited (“POL”) which is a subsidiary of RM (case N 784/02) (1). Under these measures, compensation was granted to POL, financed through a reserve constituted from surplus cash generated by RM. On 22 February 2006 the Commission raised no objection to continuation of one of these measures (rural network support) for a further period (case N 166/05). |
| --- | --- |

(3)

On 27 May 2003, the Commission approved a series of measures in favour of Post Office Limited (“POL”) which is a subsidiary of RM (case N 784/02) (1). Under these measures, compensation was granted to POL, financed through a reserve constituted from surplus cash generated by RM. On 22 February 2006 the Commission raised no objection to continuation of one of these measures (rural network support) for a further period (case N 166/05).

| (4) | On 8 October 2003, DP lodged an action for annulment (T-343/03) against the N 784/02 Commission Decision, arguing that this decision had implicitly rejected its CP 206/02 complaint. On 16 November 2005, the Court of First Instance rejected the action of DP saying that the N 784/02 Decision did not imply the rejection of the complaint and that the Commission was carrying on investigations (as demonstrated by the correspondence presented before the Court). |
| --- | --- |

(4)

On 8 October 2003, DP lodged an action for annulment (T-343/03) against the N 784/02 Commission Decision, arguing that this decision had implicitly rejected its CP 206/02 complaint. On 16 November 2005, the Court of First Instance rejected the action of DP saying that the N 784/02 Decision did not imply the rejection of the complaint and that the Commission was carrying on investigations (as demonstrated by the correspondence presented before the Court).

| (5) | On 10 August 2006, DP sent a letter which invited the Commission to take a position on its complaint of 2002 within the period of two months, on the basis of Article 232 of the Treaty. The same letter contained information concerning a series of alleged new State aid measures. These measures are distinct from those which were the subject of the complaint of 2002 and the complaint against them was therefore treated as a separate complaint which was attributed the reference CP 221/06, subsequently NN 83/06. The alleged measures were as follows:






  — | a transfer of GBP 850 million to a special account dedicated to finance RM's pensions, |
| --- | --- | --- |

(5)

On 10 August 2006, DP sent a letter which invited the Commission to take a position on its complaint of 2002 within the period of two months, on the basis of Article 232 of the Treaty. The same letter contained information concerning a series of alleged new State aid measures. These measures are distinct from those which were the subject of the complaint of 2002 and the complaint against them was therefore treated as a separate complaint which was attributed the reference CP 221/06, subsequently NN 83/06. The alleged measures were as follows:

—

a transfer of GBP 850 million to a special account dedicated to finance RM's pensions,

| — | decision of Department of Trade and Industry to increase the amount of a loan granted to RM from GBP 844 million to GBP 900 million, |
| --- | --- |

—

decision of Department of Trade and Industry to increase the amount of a loan granted to RM from GBP 844 million to GBP 900 million,

| — | violation of DG Comp's N 166/05 Decision concerning support for POL's rural network, since GBP 150 million was transferred to POL directly from the State budget and not, as approved by the Decision, from a special, ring-fenced reserve. |
| --- | --- |

—

violation of DG Comp's N 166/05 Decision concerning support for POL's rural network, since GBP 150 million was transferred to POL directly from the State budget and not, as approved by the Decision, from a special, ring-fenced reserve.

| (6) | In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the two complaints by letters of 6 October and 31 October 2006. By letter of 5 December 2006 they supplemented this information with respect to one of the other measures mentioned at paragraph (3) above. |
| --- | --- |

(6)

In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the two complaints by letters of 6 October and 31 October 2006. By letter of 5 December 2006 they supplemented this information with respect to one of the other measures mentioned at paragraph (3) above.

| (7) | By letter of 27 October 2006, the Mail Competition Forum (MCF), a body representing entrants to the postal market in the UK, submitted a complaint about the special account dedicated to finance RM's pensions also covered by DP's second complaint. The complaint of MCF was attributed the reference CP 164/06, subsequently NN 82/06. A non-confidential version of the complaint was sent to the UK authorities on 20 November 2006. The UK authorities supplied some comments on the complaint by letter of 19 December 2006. |
| --- | --- |

(7)

By letter of 27 October 2006, the Mail Competition Forum (MCF), a body representing entrants to the postal market in the UK, submitted a complaint about the special account dedicated to finance RM's pensions also covered by DP's second complaint. The complaint of MCF was attributed the reference CP 164/06, subsequently NN 82/06. A non-confidential version of the complaint was sent to the UK authorities on 20 November 2006. The UK authorities supplied some comments on the complaint by letter of 19 December 2006.

| (8) | By letter of 7 December 2006 the Commission informed DP that it did not see sufficient grounds for continuing the investigation concerning complaint CP 206/02, and that if it did not hear from DP within 20 working days, the complaint would be considered withdrawn. No response was received within the deadline. That complaint is therefore considered withdrawn and the specific allegations made in it are not treated in this decision. |
| --- | --- |

(8)

By letter of 7 December 2006 the Commission informed DP that it did not see sufficient grounds for continuing the investigation concerning complaint CP 206/02, and that if it did not hear from DP within 20 working days, the complaint would be considered withdrawn. No response was received within the deadline. That complaint is therefore considered withdrawn and the specific allegations made in it are not treated in this decision.

| (9) | On 7 December 2006 the United Kingdom notified the proposed extension of another of the measures in favour of POL (debt payment funding) covered by N 784/02 which was otherwise due to expire in 2007. The Commission is treating this notification (N 822/06) in a separate decision. |
| --- | --- |

(9)

On 7 December 2006 the United Kingdom notified the proposed extension of another of the measures in favour of POL (debt payment funding) covered by N 784/02 which was otherwise due to expire in 2007. The Commission is treating this notification (N 822/06) in a separate decision.

| (10) | On 8 February 2007 the UK authorities communicated to the Commission the terms of an announcement concerning the pensions measure, the GBP 900 million loan facility and also a new loan of GBP 300 million to Royal Mail. |
| --- | --- |

(10)

On 8 February 2007 the UK authorities communicated to the Commission the terms of an announcement concerning the pensions measure, the GBP 900 million loan facility and also a new loan of GBP 300 million to Royal Mail.

2.   DESCRIPTION OF THE MEASURES

2.1.   The beneficiary of the alleged State aid

| (11) | The beneficiary of the alleged State aid is Royal Mail Group plc (RM) which (through a holding company, Royal Mail Holdings plc) is a 100 % State-owned company. RM is the UK's main postal operator and had a legal monopoly over most basic letter services until the end of 2005. The post office network is operated by POL, which is a subsidiary of RM. |
| --- | --- |

(11)

The beneficiary of the alleged State aid is Royal Mail Group plc (RM) which (through a holding company, Royal Mail Holdings plc) is a 100 % State-owned company. RM is the UK's main postal operator and had a legal monopoly over most basic letter services until the end of 2005. The post office network is operated by POL, which is a subsidiary of RM.

| (12) | Before 2001, the postal activities in the UK were carried out by The Post Office Corporation, a statutory body created by the Post Office Act 1969. The assets and liabilities of The Post Office Corporation were transferred to Consignia Holdings (now renamed Royal Mail Holdings plc) and to its subsidiary, Consignia plc (now RM) on 26 March 2001, under the terms of the Postal Services Act 2000. |
| --- | --- |

(12)

Before 2001, the postal activities in the UK were carried out by The Post Office Corporation, a statutory body created by the Post Office Act 1969. The assets and liabilities of The Post Office Corporation were transferred to Consignia Holdings (now renamed Royal Mail Holdings plc) and to its subsidiary, Consignia plc (now RM) on 26 March 2001, under the terms of the Postal Services Act 2000.

| (13) | RM has a separate parcels business division, Parcelforce, which was cited as the particular beneficiary in DP's complaint of 2002. Parcelforce has its own separate hub and spoke infrastructure. In 2003 a part of parcels activity (including the provision of a universal service for parcels handed in at post offices) was transferred from Parcelforce to RM and is now operated through RM's infrastructure. Today Parcelforce is focused only on time critical parcels. |
| --- | --- |

(13)

RM has a separate parcels business division, Parcelforce, which was cited as the particular beneficiary in DP's complaint of 2002. Parcelforce has its own separate hub and spoke infrastructure. In 2003 a part of parcels activity (including the provision of a universal service for parcels handed in at post offices) was transferred from Parcelforce to RM and is now operated through RM's infrastructure. Today Parcelforce is focused only on time critical parcels.

2.2.   Financial regime of the beneficiary and relationship with the State

| (14) | Under the regime in existence before the incorporation and transfers of 2001, there was no requirement for The Post Office Corporation to pay any dividends to the UK authorities and it did not do so. It was however obliged to invest a proportion of the profits it generated each year in Government securities or National Loan Fund deposits. These investments, classed as current assets and often referred to as the “gilts”, remained with RM following the 2001 transfers and amounted to GBP 1,8 billion at 31 March 2002. Following directions of the UK authorities under section 72 of the Post Office Act 2000 dated 30 January 2003, RM placed these assets in a special reserve (“the mails reserve”) to be used to finance specific measures as directed. |
| --- | --- |

(14)

Under the regime in existence before the incorporation and transfers of 2001, there was no requirement for The Post Office Corporation to pay any dividends to the UK authorities and it did not do so. It was however obliged to invest a proportion of the profits it generated each year in Government securities or National Loan Fund deposits. These investments, classed as current assets and often referred to as the “gilts”, remained with RM following the 2001 transfers and amounted to GBP 1,8 billion at 31 March 2002. Following directions of the UK authorities under section 72 of the Post Office Act 2000 dated 30 January 2003, RM placed these assets in a special reserve (“the mails reserve”) to be used to finance specific measures as directed.

| (15) | Following the incorporation and transfers of 2001, the possibility exists for RM Holdings plc to pay a dividend to its shareholder the UK Government. It has not however done so having made losses for most of the subsequent years. |
| --- | --- |

(15)

Following the incorporation and transfers of 2001, the possibility exists for RM Holdings plc to pay a dividend to its shareholder the UK Government. It has not however done so having made losses for most of the subsequent years.

| (16) | Beginning in 2001, the UK authorities have made certain loans or loan facilities available to RM. These are described in section 2.4 below. |
| --- | --- |

(16)

Beginning in 2001, the UK authorities have made certain loans or loan facilities available to RM. These are described in section 2.4 below.

| (17) | Through directions dated 30 January 2003, 25 May 2006 and 11 July 2006, the UK authorities directed RM to use the mails reserve to fund measures in favour of POL. The Commission had raised no objection to these measures by decisions of 27 May 2003 (2) (case N 784/02) and 22 February 2006 (N 166/05). By means of an agreement dated 9 August 2006 and through directions dated the same day and 28 September 2006, the UK authorities made arrangements to end the use of the mails reserve to fund these measures and to fund them instead directly from the State budget. The UK authorities informed the Commission of this change by means of a letter dated 6 October 2006. |
| --- | --- |

(17)

Through directions dated 30 January 2003, 25 May 2006 and 11 July 2006, the UK authorities directed RM to use the mails reserve to fund measures in favour of POL. The Commission had raised no objection to these measures by decisions of 27 May 2003 (2) (case N 784/02) and 22 February 2006 (N 166/05). By means of an agreement dated 9 August 2006 and through directions dated the same day and 28 September 2006, the UK authorities made arrangements to end the use of the mails reserve to fund these measures and to fund them instead directly from the State budget. The UK authorities informed the Commission of this change by means of a letter dated 6 October 2006.

| (18) | Parcelforce had accumulated losses since 1991. Before 1996 Parcelforce underwent a restructuring with the effect of containing its losses and Parcelforce made a small trading profit in 1995/1996. Since that date, despite numerous restructuring efforts, including the closure of five sort-centres, the elimination of some 5 000 jobs and the closure of 50 out of 102 depots in 2002, Parcelforce generated further losses until the implementation of a far-reaching restructuring plan starting in 2003. After a successful implementation of this plan, Parcelforce became profitable again in 2005. |
| --- | --- |

(18)

Parcelforce had accumulated losses since 1991. Before 1996 Parcelforce underwent a restructuring with the effect of containing its losses and Parcelforce made a small trading profit in 1995/1996. Since that date, despite numerous restructuring efforts, including the closure of five sort-centres, the elimination of some 5 000 jobs and the closure of 50 out of 102 depots in 2002, Parcelforce generated further losses until the implementation of a far-reaching restructuring plan starting in 2003. After a successful implementation of this plan, Parcelforce became profitable again in 2005.

2.3.   State financing measures in favour of RM

2.3.1.   The 2001 loan

| (19) | In February 2001, the UK authorities made a loan of GBP 500 million to RM to finance overseas acquisitions for the mails and parcels business. The loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. The UK authorities have stated in correspondence with the Commission that this loan was on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. In addition, they have stated that the loan was not for any Parcelforce restructuring, that its terms were not linked to such restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The loan was secured on RM's shareholding in General Logistics Systems International Holdings BV and certain other RM assets. The loan was not notified to the Commission. |
| --- | --- |

(19)

In February 2001, the UK authorities made a loan of GBP 500 million to RM to finance overseas acquisitions for the mails and parcels business. The loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. The UK authorities have stated in correspondence with the Commission that this loan was on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. In addition, they have stated that the loan was not for any Parcelforce restructuring, that its terms were not linked to such restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The loan was secured on RM's shareholding in General Logistics Systems International Holdings BV and certain other RM assets. The loan was not notified to the Commission.

2.3.2.   The measures in favour of POL

| (20) | By letter dated 3 December 2002 the UK authorities notified the measures in favour of POL referred to at paragraph (4) above. These measures were approved by the Commission in May 2003. The decision noted the funding mechanism from the mails reserve. |
| --- | --- |

(20)

By letter dated 3 December 2002 the UK authorities notified the measures in favour of POL referred to at paragraph (4) above. These measures were approved by the Commission in May 2003. The decision noted the funding mechanism from the mails reserve.

| (21) | By letter of 18 March 2005 the UK authorities notified the extension of one of these measures, Rural Network Support, which had been authorised for three years up to 31 March 2006. This extension was approved by the Commission on 22 February 2006. By letter of 6 October 2006 the UK authorities informed the Commission that they were now funding the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, directly from the State budget and indeed had begun to make payments on that basis. In that letter the UK authorities noted that the mails reserve represented State resources and that therefore the UK believed the change in funding arrangements had any bearing on the previous clearance decisions. In the case of one payment, the State made a capital injection to RM for an amount (GBP 145 million) that RM had loaned to POL. |
| --- | --- |

(21)

By letter of 18 March 2005 the UK authorities notified the extension of one of these measures, Rural Network Support, which had been authorised for three years up to 31 March 2006. This extension was approved by the Commission on 22 February 2006. By letter of 6 October 2006 the UK authorities informed the Commission that they were now funding the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, directly from the State budget and indeed had begun to make payments on that basis. In that letter the UK authorities noted that the mails reserve represented State resources and that therefore the UK believed the change in funding arrangements had any bearing on the previous clearance decisions. In the case of one payment, the State made a capital injection to RM for an amount (GBP 145 million) that RM had loaned to POL.

2.3.3.   The loan facilities

| (22) | In 2003 the UK authorities made available to RM various loan facilities to finance its “renewal plan ”(including the restructuring of Parcelforce described at paragraph (19) above). These facilities, described by the UK authorities as “a commercial package ”were negotiated between RM and the Government and consisted of a loan facility of GBP 544 million from the National Loans Fund (NLF) secured on RM's accumulated cash balances (in particular the funds allocated to the mails reserve) and the acquisition by the authorities of two bonds issued by RM (one of GBP 300 million and one of GBP 200 million). Again, the UK authorities have stated in correspondence with the Commission that these loan facilities were on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. They also informed the Commission that as of October 2006 these loan facilities had not been drawn down, apart from a GBP 50 million testing of the draw down process which was repaid in 7 days, and that the GBP 200 million facility had by then expired. Commitment fees of some GBP [...] (3) had nonetheless been paid by RM. These loan facilities were not notified to the Commission. |
| --- | --- |

(22)

In 2003 the UK authorities made available to RM various loan facilities to finance its “renewal plan ”(including the restructuring of Parcelforce described at paragraph (19) above). These facilities, described by the UK authorities as “a commercial package ”were negotiated between RM and the Government and consisted of a loan facility of GBP 544 million from the National Loans Fund (NLF) secured on RM's accumulated cash balances (in particular the funds allocated to the mails reserve) and the acquisition by the authorities of two bonds issued by RM (one of GBP 300 million and one of GBP 200 million). Again, the UK authorities have stated in correspondence with the Commission that these loan facilities were on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. They also informed the Commission that as of October 2006 these loan facilities had not been drawn down, apart from a GBP 50 million testing of the draw down process which was repaid in 7 days, and that the GBP 200 million facility had by then expired. Commitment fees of some GBP [...] (3) had nonetheless been paid by RM. These loan facilities were not notified to the Commission.

| (23) | In May 2006 the UK authorities announced their intention to extend the remaining loan facilities and to increase their level from GBP 844 million to GBP 900 million. The UK authorities indicated on 31 October 2006 that the precise terms of this extension were still being finalised but the intention was that it would be on commercial terms and that the lending would not constitute State aid. They did not therefore intend to notify the extended loan facilities to the Commission. On 8 February 2007 the UK authorities announced that the terms of the extended facilities had been agreed. |
| --- | --- |

(23)

In May 2006 the UK authorities announced their intention to extend the remaining loan facilities and to increase their level from GBP 844 million to GBP 900 million. The UK authorities indicated on 31 October 2006 that the precise terms of this extension were still being finalised but the intention was that it would be on commercial terms and that the lending would not constitute State aid. They did not therefore intend to notify the extended loan facilities to the Commission. On 8 February 2007 the UK authorities announced that the terms of the extended facilities had been agreed.

2.3.4.   The pensions escrow account

| (24) | In 2006 the UK authorities decided to release GBP 850 million of the cash balances remaining in the mails reserve within RM to set up an “escrow account”, which could be drawn on by the Royal Mail Pension Plan (RMPP) in certain circumstances if RM were to fail as a business. The background to this measure was that the various RM pension schemes, of which the RMPP is by far the largest, showed a total deficit (excess of projected liabilities over assets, on certain prudential assumptions) of GBP 5,6 billion in its 2005/6 accounts, where for the first time this deficit was included in RM's balance sheet. The RMPP, like other UK occupational pension schemes, is a funded scheme which is required to hold assets in respect of its liabilities. According to the UK authorities, RM would not be able to pay off this deficit quickly and modernise the business at the same time, given projected cash flows. The account therefore allows RM to agree with the trustees of the RMPP a longer period for addressing the deficit thereby reducing its pension contributions in the next years. The UK authorities have stated that they believe the use of the mails reserve for this purpose is in RM's best commercial interests, and that by enabling RM to complete its strategic plan they will bring about an increase in the value of the UK authorities' shareholding. Without the escrow account and the extended loan facilities, the UK authorities claim there is a possibility that shareholder value would be destroyed not enhanced, and therefore that they are acting in a commercial manner and notification is not necessary. |
| --- | --- |

(24)

In 2006 the UK authorities decided to release GBP 850 million of the cash balances remaining in the mails reserve within RM to set up an “escrow account”, which could be drawn on by the Royal Mail Pension Plan (RMPP) in certain circumstances if RM were to fail as a business. The background to this measure was that the various RM pension schemes, of which the RMPP is by far the largest, showed a total deficit (excess of projected liabilities over assets, on certain prudential assumptions) of GBP 5,6 billion in its 2005/6 accounts, where for the first time this deficit was included in RM's balance sheet. The RMPP, like other UK occupational pension schemes, is a funded scheme which is required to hold assets in respect of its liabilities. According to the UK authorities, RM would not be able to pay off this deficit quickly and modernise the business at the same time, given projected cash flows. The account therefore allows RM to agree with the trustees of the RMPP a longer period for addressing the deficit thereby reducing its pension contributions in the next years. The UK authorities have stated that they believe the use of the mails reserve for this purpose is in RM's best commercial interests, and that by enabling RM to complete its strategic plan they will bring about an increase in the value of the UK authorities' shareholding. Without the escrow account and the extended loan facilities, the UK authorities claim there is a possibility that shareholder value would be destroyed not enhanced, and therefore that they are acting in a commercial manner and notification is not necessary.

| (25) | The Commission understands that the UK authorities have fully committed themselves to this measure including in statements to Parliament. They have informed the Commission that the measures in favour of POL are being financed from the State budget because the mails reserve has been allocated for this other purpose. The intention to implement the escrow account is referred to both in the accounts of the Department of Trade and Industry and in the recital to a legal act directing RM under s.72 of the Postal Services Act which ends the use of the mails reserve to fund the POL measures. The Commission therefore considers that this measure has been put into effect. It has therefore placed this measure on the register of non-notified aid, under the reference NN 82/06 (in relation to the complaint by the MCF) and NN 83/06 (in relation to the complaint by DP). |
| --- | --- |

(25)

The Commission understands that the UK authorities have fully committed themselves to this measure including in statements to Parliament. They have informed the Commission that the measures in favour of POL are being financed from the State budget because the mails reserve has been allocated for this other purpose. The intention to implement the escrow account is referred to both in the accounts of the Department of Trade and Industry and in the recital to a legal act directing RM under s.72 of the Postal Services Act which ends the use of the mails reserve to fund the POL measures. The Commission therefore considers that this measure has been put into effect. It has therefore placed this measure on the register of non-notified aid, under the reference NN 82/06 (in relation to the complaint by the MCF) and NN 83/06 (in relation to the complaint by DP).

2.3.5.   The new GBP 300 million shareholder loan

| (26) | On 8 February 2007 the UK authorities announced their agreement to provide RM with a GBP 300 million shareholder loan. This loan has not been notified to the Commission, nor have the UK authorities indicated their intention to do so. It is clear from the terms of the announcement that this loan is part of a package of measures with the pensions escrow account and loan facility. |
| --- | --- |

(26)

On 8 February 2007 the UK authorities announced their agreement to provide RM with a GBP 300 million shareholder loan. This loan has not been notified to the Commission, nor have the UK authorities indicated their intention to do so. It is clear from the terms of the announcement that this loan is part of a package of measures with the pensions escrow account and loan facility.

3.   ANALYSIS

3.1.   Qualification of the measures as State aid

| (27) | Article 87(1) of the EC Treaty states:

  Save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.

  In order for aid in the sense of Article 87(1) to be present, there needs to be an aid measure imputable to the State which is granted by State resources, affects trade between Member States and distort competition in the common markets, and confers a selective advantage to undertakings. |
| --- | --- |

(27)

Article 87(1) of the EC Treaty states:

Save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.

In order for aid in the sense of Article 87(1) to be present, there needs to be an aid measure imputable to the State which is granted by State resources, affects trade between Member States and distort competition in the common markets, and confers a selective advantage to undertakings.

| (28) | The business of letters and parcels delivery is an international one, and the Commission believes that a selective advantage in favour of RM or Parcelforce would distort competition and affect trade between Member States. |
| --- | --- |

(28)

The business of letters and parcels delivery is an international one, and the Commission believes that a selective advantage in favour of RM or Parcelforce would distort competition and affect trade between Member States.

3.1.1.   The 2001 loan

| (29) | The 2001 loan was granted from State funds, and was selective in that it was granted only to RM. |
| --- | --- |

(29)

The 2001 loan was granted from State funds, and was selective in that it was granted only to RM.

| (30) | In order to determine whether the loan provided an advantage to RM, it is necessary to examine its terms so as to assess whether a private lender, acting in a market economy, would have been prepared to lend on the same terms. For these purposes the Commission has equipped itself with reference interest rates (4) by which the terms of loans may be assessed. These reference rates are based on the five-year interbank swap rate, plus a premium of 0,75 percentage points. As it has made clear in its 1993 Communication on the Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector, “where the public authority controls an individual public undertaking ... the Commission will take account of the nature of the public authorities' holding in comparing their behaviour with the benchmark of the equivalent market economy investor” (5), both for calls for funds to financially restructure a company and to finance specific projects. In the case of a company which “has underperformed”, the owner called upon to provide the extra finance to such undertaking will normally examine “more sceptically ”a call for finance. Where the call for finance “is necessary to protect the value of the whole investment the public authority like a private investor can be expected to take account of this wider context when examining whether the commitment of new funds is commercially justified ”and where a decision is made “to abandon a line of activity because of its lack of medium/long term commercial viability, a public group, like a private group, can be expected to decide the timing and scale of its run down in the light of the impact on the overall credibility and structure of the group”. |
| --- | --- |

(30)

In order to determine whether the loan provided an advantage to RM, it is necessary to examine its terms so as to assess whether a private lender, acting in a market economy, would have been prepared to lend on the same terms. For these purposes the Commission has equipped itself with reference interest rates (4) by which the terms of loans may be assessed. These reference rates are based on the five-year interbank swap rate, plus a premium of 0,75 percentage points. As it has made clear in its 1993 Communication on the Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector, “where the public authority controls an individual public undertaking ... the Commission will take account of the nature of the public authorities' holding in comparing their behaviour with the benchmark of the equivalent market economy investor” (5), both for calls for funds to financially restructure a company and to finance specific projects. In the case of a company which “has underperformed”, the owner called upon to provide the extra finance to such undertaking will normally examine “more sceptically ”a call for finance. Where the call for finance “is necessary to protect the value of the whole investment the public authority like a private investor can be expected to take account of this wider context when examining whether the commitment of new funds is commercially justified ”and where a decision is made “to abandon a line of activity because of its lack of medium/long term commercial viability, a public group, like a private group, can be expected to decide the timing and scale of its run down in the light of the impact on the overall credibility and structure of the group”.

| (31) | As noted above, the 2001 loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. This is significantly below the reference rate applicable to the UK at the time the UK previously informed the Commission that the loan was granted, which was 7,06 %. The UK authorities have provided certain evidence that at that time the yield curve in the UK was downward sloping and that therefore the interest rates for such a long term loan could be below the reference rate (which is based on five year rates) without contravening the market economy investor principle. However, this evidence also appears to indicate that part of the loan was granted in 1999 and 2000. Not only does this contradict earlier information, but it involves a period when the reference rate was even higher (7,64 % in 2000). The Commission has also noted that, at least in 2001, the decline in Royal Mail's financial performance was beginning. This would normally be reflected in the terms of any loan. For this reason, when assessing a loan to a company in financial difficulties, the Commission may use as a point of comparison a rate higher than the reference rate. |
| --- | --- |

(31)

As noted above, the 2001 loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. This is significantly below the reference rate applicable to the UK at the time the UK previously informed the Commission that the loan was granted, which was 7,06 %. The UK authorities have provided certain evidence that at that time the yield curve in the UK was downward sloping and that therefore the interest rates for such a long term loan could be below the reference rate (which is based on five year rates) without contravening the market economy investor principle. However, this evidence also appears to indicate that part of the loan was granted in 1999 and 2000. Not only does this contradict earlier information, but it involves a period when the reference rate was even higher (7,64 % in 2000). The Commission has also noted that, at least in 2001, the decline in Royal Mail's financial performance was beginning. This would normally be reflected in the terms of any loan. For this reason, when assessing a loan to a company in financial difficulties, the Commission may use as a point of comparison a rate higher than the reference rate.

| (32) | The Commission also notes that the purpose of the loan was not linked to restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The UK authorities have not argued that the loan was necessary to protect the value of the whole investment in RM. |
| --- | --- |

(32)

The Commission also notes that the purpose of the loan was not linked to restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The UK authorities have not argued that the loan was necessary to protect the value of the whole investment in RM.

| (33) | The Commission therefore has doubts concerning the aid character of this loan and cannot exclude a priori that aid is involved. The Commission wishes to examine, within the context of the Article 88(2) procedure, whether the 2001 loan provided an advantage to RM. |
| --- | --- |

(33)

The Commission therefore has doubts concerning the aid character of this loan and cannot exclude a priori that aid is involved. The Commission wishes to examine, within the context of the Article 88(2) procedure, whether the 2001 loan provided an advantage to RM.

3.1.2.   The measures in favour of POL

| (34) | The Commission has already assessed the aid character of the measures in favour of POL in cases reference N 784/02 and N 166/05. In the case of N 784/02 it should be noted that the Commission considered that the measures did not constitute State aid in the sense of Article 87(1), given the absence of overcompensation for the provision of a service of general economic interest, in accordance with the Community jurisprudence at the time. In the alternative, were they to be considered State aid, they were compatible under Article 86(2) of the Treaty. |
| --- | --- |

(34)

The Commission has already assessed the aid character of the measures in favour of POL in cases reference N 784/02 and N 166/05. In the case of N 784/02 it should be noted that the Commission considered that the measures did not constitute State aid in the sense of Article 87(1), given the absence of overcompensation for the provision of a service of general economic interest, in accordance with the Community jurisprudence at the time. In the alternative, were they to be considered State aid, they were compatible under Article 86(2) of the Treaty.

| (35) | As it has already stated in case N 166/05 in respect of one measure, the Commission believes that in the light of subsequent jurisprudence (6) these measures do constitute State aid because they do not meet the four criteria under which compensation for provision of services of general economic interest falls outside the definition in Article 87(1) of the Treaty. These conditions are that, first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner. Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit. Finally, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means of transport, would have incurred. The Commission considers that the fourth condition is not met by the measures in favour of POL. |
| --- | --- |

(35)

As it has already stated in case N 166/05 in respect of one measure, the Commission believes that in the light of subsequent jurisprudence (6) these measures do constitute State aid because they do not meet the four criteria under which compensation for provision of services of general economic interest falls outside the definition in Article 87(1) of the Treaty. These conditions are that, first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner. Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit. Finally, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means of transport, would have incurred. The Commission considers that the fourth condition is not met by the measures in favour of POL.

| (36) | The qualification of these measures as State aid is not at all changed by the information provided by the UK in its letter of 6 October, that the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, would now be funded directly from the State budget. |
| --- | --- |

(36)

The qualification of these measures as State aid is not at all changed by the information provided by the UK in its letter of 6 October, that the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, would now be funded directly from the State budget.

| (37) | These measures therefore constitute State aid. In so far as they respect the terms on which they have already been authorised by the Commission, they constitute existing aid in the sense of Article 1(b)(ii) of Council Regulation (EC) No 659/1999. |
| --- | --- |

(37)

These measures therefore constitute State aid. In so far as they respect the terms on which they have already been authorised by the Commission, they constitute existing aid in the sense of Article 1(b)(ii) of Council Regulation (EC) No 659/1999.

3.1.3.   The loan facilities

| (38) | The UK authorities have informed the Commission that as at October 2006 the loan facilities granted in 2003 had not been drawn down. However, it cannot be concluded from this point alone that the loan facilities provided no advantage, since the availability of the loan facilities has an “option value ”to the company. It could not have been known in 2003 that they would not be drawn down. The terms of the loan facilities therefore need to be assessed in the same way as the 2001 loan. The 1993 Commission communication mentioned and quoted at paragraph (31) above is also relevant to this assessment. It can be noted that these loan facilities were linked to RM's “renewal plan”. |
| --- | --- |

(38)

The UK authorities have informed the Commission that as at October 2006 the loan facilities granted in 2003 had not been drawn down. However, it cannot be concluded from this point alone that the loan facilities provided no advantage, since the availability of the loan facilities has an “option value ”to the company. It could not have been known in 2003 that they would not be drawn down. The terms of the loan facilities therefore need to be assessed in the same way as the 2001 loan. The 1993 Commission communication mentioned and quoted at paragraph (31) above is also relevant to this assessment. It can be noted that these loan facilities were linked to RM's “renewal plan”.

| (39) | The GBP 544 million NLF loan was granted at “[...] basis points above Libor or relevant gilt”. It should be noted that the reference rate is set at 75 points above an interbank swap rate. The UK authorities have justified the low margin by reference to the security provided, namely the cash reserves of RM. However, the Commission notes that these reserves constitute State resources over which the UK authorities had control through specific legislation. The Commission therefore questions whether their use as security could necessarily dispel its doubts as to the aid character of the measure. It notes that if the loan had been drawn down a saving of [...] basis points would outweigh the value of the commitment fees which have been paid by RM. |
| --- | --- |

(39)

The GBP 544 million NLF loan was granted at “[...] basis points above Libor or relevant gilt”. It should be noted that the reference rate is set at 75 points above an interbank swap rate. The UK authorities have justified the low margin by reference to the security provided, namely the cash reserves of RM. However, the Commission notes that these reserves constitute State resources over which the UK authorities had control through specific legislation. The Commission therefore questions whether their use as security could necessarily dispel its doubts as to the aid character of the measure. It notes that if the loan had been drawn down a saving of [...] basis points would outweigh the value of the commitment fees which have been paid by RM.

| (40) | The bonds of GBP 300 million and of GBP 200 million were issued at rates of [...] and [...] basis points above the “relevant gilt”. The larger bond was secured by a floating charge over all assets of RM while the smaller one had lower security. The margin of [...] basis points above a rate based on Government securities (which are typically below interbank rates) implies the GBP 300 million loan may have been at a rate below the Commission's reference rate. |
| --- | --- |

(40)

The bonds of GBP 300 million and of GBP 200 million were issued at rates of [...] and [...] basis points above the “relevant gilt”. The larger bond was secured by a floating charge over all assets of RM while the smaller one had lower security. The margin of [...] basis points above a rate based on Government securities (which are typically below interbank rates) implies the GBP 300 million loan may have been at a rate below the Commission's reference rate.

| (41) | In order to assess whether the terms of these loan facilities contained an aid element, one test to be applied would be whether the commitment fees paid by RM covered the value of the option. If the loan facilities themselves contain an aid element (ie if the available loan was below a market economy investor rate) then it would be necessary to assess what account should be taken of this in assessing the value of the option. |
| --- | --- |

(41)

In order to assess whether the terms of these loan facilities contained an aid element, one test to be applied would be whether the commitment fees paid by RM covered the value of the option. If the loan facilities themselves contain an aid element (ie if the available loan was below a market economy investor rate) then it would be necessary to assess what account should be taken of this in assessing the value of the option.

| (42) | The UK authorities have informed the Commission, in response to questions, that the 2003 loan facilities still existing in October 2006 (namely the GBP 544 million National Loan Fund loan and the GBP 300 million bond) are to be extended, on revised terms. The UK authorities informed the Commission on 31 October that the terms were still being negotiated but that they were taking advice from consultants to ensure that the terms were commercial. |
| --- | --- |

(42)

The UK authorities have informed the Commission, in response to questions, that the 2003 loan facilities still existing in October 2006 (namely the GBP 544 million National Loan Fund loan and the GBP 300 million bond) are to be extended, on revised terms. The UK authorities informed the Commission on 31 October that the terms were still being negotiated but that they were taking advice from consultants to ensure that the terms were commercial.

| (43) | On the basis of the information available to the Commission it cannot be ruled out that an aid element is involved. |
| --- | --- |

(43)

On the basis of the information available to the Commission it cannot be ruled out that an aid element is involved.

| (44) | In the light of all the above information the Commission is unable to allay its doubts that the loan facilities made available to RM may contain State aid. It therefore invites the UK to provide full details to the Commission within the context of the Article 88(2) procedure so that it can be assessed whether the past and proposed extended facilities provide any aid element. |
| --- | --- |

(44)

In the light of all the above information the Commission is unable to allay its doubts that the loan facilities made available to RM may contain State aid. It therefore invites the UK to provide full details to the Commission within the context of the Article 88(2) procedure so that it can be assessed whether the past and proposed extended facilities provide any aid element.

3.1.4.   The pensions escrow account

| (45) | It is established case law that measures of State intervention need to be assessed under Article 87(1) not by reference to their causes or their aims but in relation to their effects (7). The UK authorities have made clear that one clear effect of the escrow account, which is clearly selective towards RM, is to reduce the pensions contributions that RM has to make to the RMPP to address its current deficit. This is an indication that the measure may provide an advantage to RM and therefore be State aid. |
| --- | --- |

(45)

It is established case law that measures of State intervention need to be assessed under Article 87(1) not by reference to their causes or their aims but in relation to their effects (7). The UK authorities have made clear that one clear effect of the escrow account, which is clearly selective towards RM, is to reduce the pensions contributions that RM has to make to the RMPP to address its current deficit. This is an indication that the measure may provide an advantage to RM and therefore be State aid.

| (46) | As already noted the UK authorities have argued that the measure can be justified as the intervention of a market economy investor, which would imply that it does not provide any advantage and is therefore not State aid, because it allows RM to modernise its business through its current strategic plan. However, the Commission has doubts about this argument, which has not been backed up by projections or by financial analysis, and is not in a position to allay its doubts that aid may be involved. It therefore wishes to open the Article 88(2) procedure on this point. |
| --- | --- |

(46)

As already noted the UK authorities have argued that the measure can be justified as the intervention of a market economy investor, which would imply that it does not provide any advantage and is therefore not State aid, because it allows RM to modernise its business through its current strategic plan. However, the Commission has doubts about this argument, which has not been backed up by projections or by financial analysis, and is not in a position to allay its doubts that aid may be involved. It therefore wishes to open the Article 88(2) procedure on this point.

| (47) | In examining this question the Commission will be considering three aspects, given the particular nature of the funds being allocated to the escrow account. Given that the reserve funds within the reserve are already held within Royal Mail and on its balance sheet, one issue is whether the creation of the escrow account can be regarded as a commercial decision by RM in spite of the involvement of the UK authorities, which arises through the particular legal regime applicable. A second issue, given the particular powers taken by the UK authorities over these reserves, is whether a shareholder acting commercially would agree to this use of shareholders' equity. A third issue, given that the use of the reserves for the pensions measure requires the authorities to fund the POL measures from the State budget, is whether a shareholder would agree to bring new equity to fund an escrow account of this type. |
| --- | --- |

(47)

In examining this question the Commission will be considering three aspects, given the particular nature of the funds being allocated to the escrow account. Given that the reserve funds within the reserve are already held within Royal Mail and on its balance sheet, one issue is whether the creation of the escrow account can be regarded as a commercial decision by RM in spite of the involvement of the UK authorities, which arises through the particular legal regime applicable. A second issue, given the particular powers taken by the UK authorities over these reserves, is whether a shareholder acting commercially would agree to this use of shareholders' equity. A third issue, given that the use of the reserves for the pensions measure requires the authorities to fund the POL measures from the State budget, is whether a shareholder would agree to bring new equity to fund an escrow account of this type.

3.1.5.   The new GBP 300 million shareholder loan

| (48) | The terms of the loan have not been communicated to the Commission. The Commission has therefore been unable to assess whether its terms include aid. Given the fact that the loan is part of package of measures where the Commission has not allayed its doubts that State aid may be involved, the terms of the loan could not in any case be assessed independently. The Commission therefore wishes to assess the terms of this loan within the 88(2) procedure it is opening. |
| --- | --- |

(48)

The terms of the loan have not been communicated to the Commission. The Commission has therefore been unable to assess whether its terms include aid. Given the fact that the loan is part of package of measures where the Commission has not allayed its doubts that State aid may be involved, the terms of the loan could not in any case be assessed independently. The Commission therefore wishes to assess the terms of this loan within the 88(2) procedure it is opening.

3.2.   Assessment of compatibility of the measures if State aid is present

| (49) | RM carries out certain services of general economic interest. Aid destined to meet the extra costs of providing such services could, under appropriate conditions, be authorised on the basis of Article 86(2) of the EC Treaty. Indeed, the measures in favour of POL referred to in section 3.1.3 above were authorised on this basis. The Commission believes that this authorisation is not put into question by the change of funding arrangements under which the measures are financed direct from the State budget and therefore raises no objection to this change. |
| --- | --- |

(49)

RM carries out certain services of general economic interest. Aid destined to meet the extra costs of providing such services could, under appropriate conditions, be authorised on the basis of Article 86(2) of the EC Treaty. Indeed, the measures in favour of POL referred to in section 3.1.3 above were authorised on this basis. The Commission believes that this authorisation is not put into question by the change of funding arrangements under which the measures are financed direct from the State budget and therefore raises no objection to this change.

| (50) | However, in the case of the other measures referred to above for which the Commission has not been able to allay its doubts that State aid may be involved, namely the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account, the legal basis of Article 86(2) does not seem to be available. The 2001 loan and loan facilities have been explicitly linked by the UK authorities to other projects, namely the overseas acquisitions of RM and the renewal plan adopted in 2003. The pensions escrow account and GBP 300 million shareholder loan have similarly not been linked to any service of general economic interest performed by RM. |
| --- | --- |

(50)

However, in the case of the other measures referred to above for which the Commission has not been able to allay its doubts that State aid may be involved, namely the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account, the legal basis of Article 86(2) does not seem to be available. The 2001 loan and loan facilities have been explicitly linked by the UK authorities to other projects, namely the overseas acquisitions of RM and the renewal plan adopted in 2003. The pensions escrow account and GBP 300 million shareholder loan have similarly not been linked to any service of general economic interest performed by RM.

| (51) | The only basis for compatibility for these measures, if they contain State aid, would at this stage appear to be Article 87(3)(c) of the Treaty. However, the measures do not appear to conform with any of the rules concerning the application of that sub-paragraph that the Commission has promulgated to date. If therefore State aid is involved, the Commission doubts whether these measures are compatible with the common market. |
| --- | --- |

(51)

The only basis for compatibility for these measures, if they contain State aid, would at this stage appear to be Article 87(3)(c) of the Treaty. However, the measures do not appear to conform with any of the rules concerning the application of that sub-paragraph that the Commission has promulgated to date. If therefore State aid is involved, the Commission doubts whether these measures are compatible with the common market.

4.   DECISION

| (52) | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests the United Kingdom to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account within one month of the date of receipt of this letter. |
| --- | --- |

(52)

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests the United Kingdom to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account within one month of the date of receipt of this letter.

| (53) | In particular, the Commission requests the UK to provide:






  — | clarification of the details and timing of the 2001 loan and any further considerations concerning its conformity to the market economy investor principle, |
| --- | --- | --- |

(53)

In particular, the Commission requests the UK to provide:

—

clarification of the details and timing of the 2001 loan and any further considerations concerning its conformity to the market economy investor principle,

| — | clarification of the details of the loan facilities issued in 2003, any further considerations concerning their conformity to the market economy investor principle including concerning the market conformity of the commitment fees paid, and full details of the extended loan facility negotiated with Royal Mail, |
| --- | --- |

—

clarification of the details of the loan facilities issued in 2003, any further considerations concerning their conformity to the market economy investor principle including concerning the market conformity of the commitment fees paid, and full details of the extended loan facility negotiated with Royal Mail,

| — | full details of the pensions escrow account, including the terms on which it may be called upon by the RMPP, the legal instruments establishing it, the effect of its creation on the pensions contributions to be paid by RM, and any further considerations concerning its assessment under Article 87(1) of the Treaty, |
| --- | --- |

—

full details of the pensions escrow account, including the terms on which it may be called upon by the RMPP, the legal instruments establishing it, the effect of its creation on the pensions contributions to be paid by RM, and any further considerations concerning its assessment under Article 87(1) of the Treaty,

| — | full details of the GBP 300 million shareholder loan announced on 8 February 2007. |
| --- | --- |

—

full details of the GBP 300 million shareholder loan announced on 8 February 2007.

| (54) | The Commission raises no objection to the change of funding arrangements for the measures in favour of POL of which the United Kingdom informed the Commission on 6 October 2006. |
| --- | --- |

(54)

The Commission raises no objection to the change of funding arrangements for the measures in favour of POL of which the United Kingdom informed the Commission on 6 October 2006.

| (55) | The Commission requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(55)

The Commission requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

| (56) | The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. |
| --- | --- |

(56)

The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

| (57) | The Commission warns the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.” |
| --- | --- |

(57)

The Commission warns the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  These measures complement earlier measures the Commission approved in 2002. On 12 March 2002 the Commission approved the funding of a basic postal account to credit social benefits and from which cash can be withdrawn at post office counters for those benefits holders who do not want to open an account with a bank. On 18 September 2002 the Commission approved minimum funding necessary for POL to close 3 000 urban counters no longer required under the 2000 UK Postal Services Act (2000).

1

| — | an annual compensation of GBP 150 million granted to POL for the net public service cost of rural counter coverage (“rural network support”), |
| --- | --- |

—

an annual compensation of GBP 150 million granted to POL for the net public service cost of rural counter coverage (“rural network support”),

| — | an aid devoted to back POL's debt to Royal Mail Group plc which had financed POL's balance-sheet deficits up to 31 March 2002 (“debt payment funding”), |
| --- | --- |

—

an aid devoted to back POL's debt to Royal Mail Group plc which had financed POL's balance-sheet deficits up to 31 March 2002 (“debt payment funding”),

| — | a rolling working capital loan to POL for over-the-counter cash payments meant to fund the basic postal account. |
| --- | --- |

—

a rolling working capital loan to POL for over-the-counter cash payments meant to fund the basic postal account.

(2)  It should be noted that this decision stated the measures not to be State aid given the jurisprudence existent at the time, but in the alternative to be compatible with the common market if they were considered to be aid. When one measure (rural network support funding) was reassessed in case N 166/05 in the light of the subsequent jurisprudence, it was considered to be State aid.

2

(3)  Business secret.

3

(4)  Commission notice on the method for setting the reference and discount rates (OJ C 273, 9.9.1997, p. 3).

4

(5)  OJ C 307, 13.11.1993, p. 3, paragraph 30.

5

(6)  Judgment of the Court of 24 July 2003, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Case C-280-00, [2003] ECR I-7747.

6

(7)  Judgment of the Court of 2 July 1974, Italian Republic v Commission of the European Communities — Family allowances in the textile industry, Case 173-73, [1974] ECR 709.

7

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/42

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4654 — IPR/Mitsui (UK Electricity Generation Business))

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 91/11)

| 1. | 19. aprillil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad International Power plc (“IPR”, Ühendkuningriik) ja Mitsui & Co., Ltd. (“Mitsui”, Jaapan) omandavad uue loodava ühisettevõtte aktsiate ostu teel ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ühendkuningriigi ettevõtjate Deeside Power Development Company Limited (“Deeside”), Rugeley Power Limited (“Rugeley”), International Power IQ Limited (“Indian Queens”) ja International Power Fuel Company Limited (“IPFC”) üle, mida senini kontrollis täielikult IPR. |
| --- | --- |

1.

19. aprillil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad International Power plc (“IPR”, Ühendkuningriik) ja Mitsui & Co., Ltd. (“Mitsui”, Jaapan) omandavad uue loodava ühisettevõtte aktsiate ostu teel ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Ühendkuningriigi ettevõtjate Deeside Power Development Company Limited (“Deeside”), Rugeley Power Limited (“Rugeley”), International Power IQ Limited (“Indian Queens”) ja International Power Fuel Company Limited (“IPFC”) üle, mida senini kontrollis täielikult IPR.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | IPR: elektri tootmine Ühendkuningriigis ning kolmandates riikides väljaspool ELi; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

IPR: elektri tootmine Ühendkuningriigis ning kolmandates riikides väljaspool ELi;

| — | Mitsui: erinevate kaupade müük üle maailma; |
| --- | --- |

—

Mitsui: erinevate kaupade müük üle maailma;

| — | Deeside, Rugeley ja Indian Queens: elektri tootmine Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

—

Deeside, Rugeley ja Indian Queens: elektri tootmine Ühendkuningriigis;

| — | IPFC: söe ja biomassi ostmine. |
| --- | --- |

—

IPFC: söe ja biomassi ostmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4654 — IPR/Mitsui (UK Electricity Generation Business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4654 — IPR/Mitsui (UK Electricity Generation Business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/43

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4658 — Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 91/12)

| 1. | 19. aprillil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Bridgepoint Capital Group Limited (“Bridgepoint”, Ühendkuningriik) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses terve ettevõtja Wolters Kluwer N.V. (“WKE”, Madalmaad) hariduse valdkonnaga tegeleva üksuse üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. aprillil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Bridgepoint Capital Group Limited (“Bridgepoint”, Ühendkuningriik) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses terve ettevõtja Wolters Kluwer N.V. (“WKE”, Madalmaad) hariduse valdkonnaga tegeleva üksuse üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bridgepoint: erakapitali investeerimisfond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bridgepoint: erakapitali investeerimisfond;

| — | WKE: haridusalase sisuteenuse osutaja. |
| --- | --- |

—

WKE: haridusalase sisuteenuse osutaja.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4658 — Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4658 — Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 26.4.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 91/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 91/44

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4498 — HgCapital/Denton)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 91/13)

| 1. | 18. aprillil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava (viidates artikli 4 lõikele 5) teatise kavandatava koondumise kohta, millega Ühendkuningriigi ettevõtja HgCapital Investments Managers Ltd (edaspidi “HgCapital”) omandab aktsiate ostu teel täieliku kontrolli ettevõtjate Denton ATD, Inc., Ameerika Ühendriigid, Robert Denton, Inc., Ameerika Ühendriigid, and Denton COE GmbH, Saksamaa (koos “Denton”), üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

18. aprillil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava (viidates artikli 4 lõikele 5) teatise kavandatava koondumise kohta, millega Ühendkuningriigi ettevõtja HgCapital Investments Managers Ltd (edaspidi “HgCapital”) omandab aktsiate ostu teel täieliku kontrolli ettevõtjate Denton ATD, Inc., Ameerika Ühendriigid, Robert Denton, Inc., Ameerika Ühendriigid, and Denton COE GmbH, Saksamaa (koos “Denton”), üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | HgCapital (FTSS): turvatestiseadmete tootmine ja müük ning asjaomased teenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

HgCapital (FTSS): turvatestiseadmete tootmine ja müük ning asjaomased teenused;

| — | Denton: turvatestiseadmete tootmine ja müük ning asjaomased teenused. |
| --- | --- |

—

Denton: turvatestiseadmete tootmine ja müük ning asjaomased teenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4498 — HgCapital/Denton):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4498 — HgCapital/Denton):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---