# Eiropas Savienības C 103E/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 103E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 8. maijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 103E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 8. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | Padome |
| 2007/C 103E/01 | 2007. gada 5. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 4/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no Vispārējas programmas Pamattiesības un tiesiskums izveido īpašu programmu, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un lai aizsargātu cietušos un riska grupas (programma Daphne III) | 1 |
| 2007/C 103E/02 | 2007. gada 22. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 5/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2007.-2013. gadam) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 103E/03 | 2007. gada 22. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 6/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā | 26 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

2007/C 103E/01

2007. gada 5. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 4/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no Vispārējas programmas Pamattiesības un tiesiskums izveido īpašu programmu, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un lai aizsargātu cietušos un riska grupas (programma Daphne III)

1

2007/C 103E/02

2007. gada 22. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 5/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2007.-2013. gadam) (
  1
  )

1

11

2007/C 103E/03

2007. gada 22. marta Kopējā nostāja (EK) Nr. 6/2007, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

| 8.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 103/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA Nr. 4/2007,

ko Padome 2007. gada 5. martā pieņēmusi

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../.../EK (... gada ...), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no vispārējas programmas “Pamattiesības un tiesiskums” izveido īpašu programmu, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un lai aizsargātu cietušos un riska grupas (programma Daphne III)

(2007/C 103 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 152. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līgumā ir paredzēts, ka, nosakot un īstenojot visas Kopienas politikas jomas un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis; Līguma 3. panta 1. punkta p) apakšpunktā noteikts, ka Kopienas darbībām jāpalīdz nodrošināt augsta veselības aizsardzības līmeņa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(1)

Līgumā ir paredzēts, ka, nosakot un īstenojot visas Kopienas politikas jomas un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis; Līguma 3. panta 1. punkta p) apakšpunktā noteikts, ka Kopienas darbībām jāpalīdz nodrošināt augsta veselības aizsardzības līmeņa sasniegšanu.

| (2) | Kopienas darbībām būtu jāpapildina valstu politikas jomas, kuru mērķis ir uzlabot sabiedrības veselību un likvidēt cilvēku veselības apdraudējuma avotus. |
| --- | --- |

(2)

Kopienas darbībām būtu jāpapildina valstu politikas jomas, kuru mērķis ir uzlabot sabiedrības veselību un likvidēt cilvēku veselības apdraudējuma avotus.

| (3) | Gan publiskajās, gan privātajās dzīves jomās notiekoša fiziska, seksuāla un psiholoģiska vardarbība pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, tostarp vardarbības draudi, piespiešana vai patvaļīga brīvības atņemšana, ir pārkāpums pret šo personu tiesībām uz dzīvību, drošību, brīvību, cieņu, kā arī fizisko un emocionālo integritāti un nopietns apdraudējums vardarbībā cietušo fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda vardarbība, kas ir Kopienā plaši izplatīta, ir patiess pamattiesību pārkāpums, kā arī kaitējums veselībai un šķērslis drošas, brīvas un taisnīgas pilsonības izmantošanai. |
| --- | --- |

(3)

Gan publiskajās, gan privātajās dzīves jomās notiekoša fiziska, seksuāla un psiholoģiska vardarbība pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, tostarp vardarbības draudi, piespiešana vai patvaļīga brīvības atņemšana, ir pārkāpums pret šo personu tiesībām uz dzīvību, drošību, brīvību, cieņu, kā arī fizisko un emocionālo integritāti un nopietns apdraudējums vardarbībā cietušo fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda vardarbība, kas ir Kopienā plaši izplatīta, ir patiess pamattiesību pārkāpums, kā arī kaitējums veselībai un šķērslis drošas, brīvas un taisnīgas pilsonības izmantošanai.

| (4) | Pasaules Veselības organizācija (PVO) veselību definē kā pilnīgas fiziskas, garīgas un sociālas labklājības stāvokli, un ne tikai kā stāvokli, kurā nav slimību vai fiziska vājuma. Saskaņā ar PVO asamblejas 1996. gada rezolūciju vardarbība visā pasaulē ir lielākā sabiedrības veselības problēma. PVO 2002. gada 3. oktobra pārskatā par vardarbību un veselību iesaka veicināt svarīgākos profilakses pasākumus, stiprināt palīdzību vardarbībā cietušajiem un paplašināt sadarbību un informācijas apmaiņu attiecībā uz vardarbības novēršanu. |
| --- | --- |

(4)

Pasaules Veselības organizācija (PVO) veselību definē kā pilnīgas fiziskas, garīgas un sociālas labklājības stāvokli, un ne tikai kā stāvokli, kurā nav slimību vai fiziska vājuma. Saskaņā ar PVO asamblejas 1996. gada rezolūciju vardarbība visā pasaulē ir lielākā sabiedrības veselības problēma. PVO 2002. gada 3. oktobra pārskatā par vardarbību un veselību iesaka veicināt svarīgākos profilakses pasākumus, stiprināt palīdzību vardarbībā cietušajiem un paplašināt sadarbību un informācijas apmaiņu attiecībā uz vardarbības novēršanu.

| (5) | Šie principi ir atzīti daudzās konvencijās, deklarācijās un protokolos, ko pieņēmušas nozīmīgākās starptautiskās organizācijas un iestādes, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācija, Starptautiskā Darba organizācija (SDO), Pasaules Sieviešu konference un Komerciālas bērnu seksuālas izmantošanas apkarošanas pasaules kongress. |
| --- | --- |

(5)

Šie principi ir atzīti daudzās konvencijās, deklarācijās un protokolos, ko pieņēmušas nozīmīgākās starptautiskās organizācijas un iestādes, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācija, Starptautiskā Darba organizācija (SDO), Pasaules Sieviešu konference un Komerciālas bērnu seksuālas izmantošanas apkarošanas pasaules kongress.

| (6) | Vardarbības apkarošana būtu jāaplūko saistībā ar Eiropas Savienības pamattiesību hartā (4) un to papildinošajos skaidrojumos atzītajām pamattiesībām, ievērojot hartas juridisko statusu, kurā, inter alia, ir atzītas tiesības uz cieņu, līdztiesību un solidaritāti. Tajā ietverti vairāki īpaši panti, kas attiecas uz fiziskās un garīgās integritātes aizsardzību un veicināšanu, vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, bērna tiesībām un nediskriminēšanu, kā arī atzīts necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās, verdzības un piespiedu darba, kā arī bērnu darba aizliegums. Hartā ir atzīts, ka, nosakot un īstenojot visas Kopienas politikas jomas un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(6)

Vardarbības apkarošana būtu jāaplūko saistībā ar Eiropas Savienības pamattiesību hartā (4) un to papildinošajos skaidrojumos atzītajām pamattiesībām, ievērojot hartas juridisko statusu, kurā, inter alia, ir atzītas tiesības uz cieņu, līdztiesību un solidaritāti. Tajā ietverti vairāki īpaši panti, kas attiecas uz fiziskās un garīgās integritātes aizsardzību un veicināšanu, vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, bērna tiesībām un nediskriminēšanu, kā arī atzīts necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās, verdzības un piespiedu darba, kā arī bērnu darba aizliegums. Hartā ir atzīts, ka, nosakot un īstenojot visas Kopienas politikas jomas un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis.

| (7) | Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju izstrādāt un īstenot rīcības programmas, lai apkarotu tādu vardarbību, inter alia, 2000. gada 19. maija Rezolūcijā par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Par turpmākiem sieviešu tirdzniecības apkarošanas pasākumiem” (5); 2001. gada 20. septembra Rezolūcijā par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu (6); 2006. gada 17. janvāra Rezolūcijā par iespējami seksuāli ekspluatējamu sieviešu un bērnu tirdzniecības novēršanas stratēģijām (7) un 2006. gada 2. februāra Rezolūcijā par pašreizējo stāvokli pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanā un iespējamām nākotnes darbībām (8). |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju izstrādāt un īstenot rīcības programmas, lai apkarotu tādu vardarbību, inter alia, 2000. gada 19. maija Rezolūcijā par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Par turpmākiem sieviešu tirdzniecības apkarošanas pasākumiem” (5); 2001. gada 20. septembra Rezolūcijā par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu (6); 2006. gada 17. janvāra Rezolūcijā par iespējami seksuāli ekspluatējamu sieviešu un bērnu tirdzniecības novēršanas stratēģijām (7) un 2006. gada 2. februāra Rezolūcijā par pašreizējo stāvokli pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanā un iespējamām nākotnes darbībām (8).

| (8) | Kopienas rīcības programma, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 293/2000/EK (2000. gada 24. janvāris), ar ko pieņem Kopienas rīcības programmu (programma Daphne) (2000–2003) par preventīviem pasākumiem, lai apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm (9), ir palīdzējusi Eiropas Savienībā veicināt informētību, kā arī paplašināt un konsolidēt sadarbību starp dalībvalstu organizācijām, kas darbojas vardarbības apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

(8)

Kopienas rīcības programma, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 293/2000/EK (2000. gada 24. janvāris), ar ko pieņem Kopienas rīcības programmu (programma Daphne) (2000–2003) par preventīviem pasākumiem, lai apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm (9), ir palīdzējusi Eiropas Savienībā veicināt informētību, kā arī paplašināt un konsolidēt sadarbību starp dalībvalstu organizācijām, kas darbojas vardarbības apkarošanas jomā.

| (9) | Kopienas rīcības programma, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 803/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko pieņem Kopienas rīcības programmu (2004–2008), lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un aizsargātu cietušos un riska grupas (programma Daphne II) (10), turpināja attīstīt programmas Daphne gūtos rezultātus; saskaņā ar Lēmuma Nr. 803/2004/EK 8. panta 2. punktu Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu gada apropriāciju atbilstību jaunajiem finanšu plāniem. |
| --- | --- |

(9)

Kopienas rīcības programma, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 803/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko pieņem Kopienas rīcības programmu (2004–2008), lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un aizsargātu cietušos un riska grupas (programma Daphne II) (10), turpināja attīstīt programmas Daphne gūtos rezultātus; saskaņā ar Lēmuma Nr. 803/2004/EK 8. panta 2. punktu Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu gada apropriāciju atbilstību jaunajiem finanšu plāniem.

| (10) | Ir vēlams nodrošināt programmu Daphne un Daphne II atbalstīto projektu nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(10)

Ir vēlams nodrošināt programmu Daphne un Daphne II atbalstīto projektu nepārtrauktību.

| (11) | Ir svarīgi un vajadzīgi atzīt smago tūlītējo un ilgtermiņa iespaidu, kāds vardarbībai pret bērniem, jauniešiem un sievietēm ir uz viņu fizisko un garīgo veselību, psiholoģisko un sociālo attīstību, vienlīdzīgām iespējām un uz personām, ģimenēm un kopienām, kā arī augsto sociālo un ekonomisko cenu, ko maksā sabiedrība kopumā. |
| --- | --- |

(11)

Ir svarīgi un vajadzīgi atzīt smago tūlītējo un ilgtermiņa iespaidu, kāds vardarbībai pret bērniem, jauniešiem un sievietēm ir uz viņu fizisko un garīgo veselību, psiholoģisko un sociālo attīstību, vienlīdzīgām iespējām un uz personām, ģimenēm un kopienām, kā arī augsto sociālo un ekonomisko cenu, ko maksā sabiedrība kopumā.

| (12) | Vardarbība pret sievietēm notiek dažādos veidos, sākot ar vardarbību ģimenē, kas ir izplatīta visos sabiedrības līmeņos, līdz kaitīgiem tradicionāliem paradumiem, kas saistīti ar fizisku vardarbību pret sievietēm, piemēram, dzimumorgānu kropļošanu un slepkavībām goda dēļ, kas ir īpaša veida vardarbība pret sievietēm. |
| --- | --- |

(12)

Vardarbība pret sievietēm notiek dažādos veidos, sākot ar vardarbību ģimenē, kas ir izplatīta visos sabiedrības līmeņos, līdz kaitīgiem tradicionāliem paradumiem, kas saistīti ar fizisku vardarbību pret sievietēm, piemēram, dzimumorgānu kropļošanu un slepkavībām goda dēļ, kas ir īpaša veida vardarbība pret sievietēm.

| (13) | Atbilstīgi ar šo lēmumu izveidotajai programmai (“programma”) bērni, jaunieši vai sievietes, kas ir bijuši liecinieki uzbrukumam kādam tuviniekam, būtu jāuzskata par vardarbībā cietušajiem. |
| --- | --- |

(13)

Atbilstīgi ar šo lēmumu izveidotajai programmai (“programma”) bērni, jaunieši vai sievietes, kas ir bijuši liecinieki uzbrukumam kādam tuviniekam, būtu jāuzskata par vardarbībā cietušajiem.

| (14) | Saistībā ar vardarbības, tostarp bērnu, jauniešu un sieviešu ļaunprātīgas izmantošanas un seksuālas izmantošanas, novēršanu, kā arī saistībā ar cietušo un riska grupu aizsardzību Eiropas Savienība var nodrošināt pievienoto vērtību galvenokārt dalībvalstu veiktām darbībām, izmantojot šādus līdzekļus: informācijas, pieredzes un paraugprakses izplatīšanu un apmaiņu; inovatīvas pieejas sekmēšanu; prioritāšu kopīgu noteikšanu; kontaktu dibināšanu pēc vajadzības; Kopienas mēroga projektu atlasi, tostarp tādu projektu, ar ko atbalsta bezmaksas palīdzības dienesta telefonu bērniem un palīdzības dienesta telefonu pazudušiem un seksuāli izmantotiem bērniem; visu iesaistīto pušu motivēšanu un mobilizēšanu; un Eiropas mēroga informētību veicinošas kampaņas pret vardarbību. Šādām darbībām vajadzētu ietvert arī atbalstu bērniem, jauniešiem un sievietēm, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri. |
| --- | --- |

(14)

Saistībā ar vardarbības, tostarp bērnu, jauniešu un sieviešu ļaunprātīgas izmantošanas un seksuālas izmantošanas, novēršanu, kā arī saistībā ar cietušo un riska grupu aizsardzību Eiropas Savienība var nodrošināt pievienoto vērtību galvenokārt dalībvalstu veiktām darbībām, izmantojot šādus līdzekļus: informācijas, pieredzes un paraugprakses izplatīšanu un apmaiņu; inovatīvas pieejas sekmēšanu; prioritāšu kopīgu noteikšanu; kontaktu dibināšanu pēc vajadzības; Kopienas mēroga projektu atlasi, tostarp tādu projektu, ar ko atbalsta bezmaksas palīdzības dienesta telefonu bērniem un palīdzības dienesta telefonu pazudušiem un seksuāli izmantotiem bērniem; visu iesaistīto pušu motivēšanu un mobilizēšanu; un Eiropas mēroga informētību veicinošas kampaņas pret vardarbību. Šādām darbībām vajadzētu ietvert arī atbalstu bērniem, jauniešiem un sievietēm, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri.

| (15) | Tā kā jautājumus saistībā ar vardarbības pamatcēloņiem un sekām bieži var efektīvi risināt vietējās un reģionālās organizācijas sadarbībā ar līdzīgām citu dalībvalstu organizācijām, šajā programmā atbilstīga vieta būtu jānodrošina vietējā un reģionālā līmeņa preventīvajiem pasākumiem un darbībām cietušo atbalstam. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā jautājumus saistībā ar vardarbības pamatcēloņiem un sekām bieži var efektīvi risināt vietējās un reģionālās organizācijas sadarbībā ar līdzīgām citu dalībvalstu organizācijām, šajā programmā atbilstīga vieta būtu jānodrošina vietējā un reģionālā līmeņa preventīvajiem pasākumiem un darbībām cietušo atbalstam.

| (16) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus — proti, novērst un apkarot pret bērniem, jauniešiem un sievietēm vērstu vardarbību visās tās formās — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīga informācijas apmaiņa Kopienas mērogā un paraugprakses izplatīšana visā Kopienā, un to, ka sakarā ar vajadzību pēc koordinētas un daudzdisciplīnu pieejas un sakarā ar programmas apjomu vai iespaidu minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus — proti, novērst un apkarot pret bērniem, jauniešiem un sievietēm vērstu vardarbību visās tās formās — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīga informācijas apmaiņa Kopienas mērogā un paraugprakses izplatīšana visā Kopienā, un to, ka sakarā ar vajadzību pēc koordinētas un daudzdisciplīnu pieejas un sakarā ar programmas apjomu vai iespaidu minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (17) | Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (11). |
| --- | --- |

(17)

Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (11).

| (18) | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12), turpmāk — “Finanšu regula”, un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (13), ar ko paredz īstenošanas kārtību Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kuras aizsargā Kopienas finanšu intereses, ir jāpiemēro, budžeta instrumentu izvēlē ievērojot vienkāršības un konsekvences principu, ierobežojot to gadījumu skaitu, kad Komisija saglabā tiešu atbildību par to īstenošanu un pārvaldību, kā arī ievērojot vajadzīgo samērīgumu starp resursu apjomu un administratīvo apgrūtinājumu, kas ir saistīts ar to izmantošanu. |
| --- | --- |

(18)

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (12), turpmāk — “Finanšu regula”, un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (13), ar ko paredz īstenošanas kārtību Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kuras aizsargā Kopienas finanšu intereses, ir jāpiemēro, budžeta instrumentu izvēlē ievērojot vienkāršības un konsekvences principu, ierobežojot to gadījumu skaitu, kad Komisija saglabā tiešu atbildību par to īstenošanu un pārvaldību, kā arī ievērojot vajadzīgo samērīgumu starp resursu apjomu un administratīvo apgrūtinājumu, kas ir saistīts ar to izmantošanu.

| (19) | Tāpat arī būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu un lai atgūtu zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, kā noteikts Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (14), Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (15), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (16). |
| --- | --- |

(19)

Tāpat arī būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu un lai atgūtu zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, kā noteikts Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (14), Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (15), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (16).

| (20) | Finanšu regulā paredzēts, ka attiecībā uz darbības dotācijām ir jābūt pieņemtam pamataktam. |
| --- | --- |

(20)

Finanšu regulā paredzēts, ka attiecībā uz darbības dotācijām ir jābūt pieņemtam pamataktam.

| (21) | Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (17). |
| --- | --- |

(21)

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (17).

| (22) | Sieviešu un vīriešu samērīga dalība lēmumu pieņemšanas procesā ir būtisks elements, lai panāktu patiesu līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem. Tādēļ dalībvalstīm būtu jādara viss, kas ir viņu spēkos, lai 10. pantā minētās komitejas izveidē panāktu dzimumu līdzsvaru, |
| --- | --- |

(22)

Sieviešu un vīriešu samērīga dalība lēmumu pieņemšanas procesā ir būtisks elements, lai panāktu patiesu līdztiesību starp sievietēm un vīriešiem. Tādēļ dalībvalstīm būtu jādara viss, kas ir viņu spēkos, lai 10. pantā minētās komitejas izveidē panāktu dzimumu līdzsvaru,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Temats un darbības joma

1.   Nolūkā palīdzēt nodrošināt augstu līmeni aizsardzībai pret vardarbību un tādējādi stiprināt fiziskās un garīgās veselības aizsardzību, ar šo lēmumu, pamatojoties uz programmās Daphne un Daphne II ietvertajiem politikas principiem un mērķiem, kā daļu no vispārējās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” izveido īpašu programmu, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un lai aizsargātu cietušos un riska grupas (“programma Daphne III”), turpmāk — “programma”.

2.   Programma aptver laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

3.   Programmas vajadzībām termins “bērni” attiecas uz vecuma grupu no 0 līdz 18 gadiem saskaņā ar starptautiskiem bērna tiesību instrumentiem.

4.   Tomēr uzskata, ka projektiem ar darbībām, kas īpaši paredzētas tādām atbalsta saņēmēju grupām kā, piemēram, “pusaudžiem” (13 līdz 19 gadus veciem) vai personām vecumā no 12 līdz 25 gadiem, mērķa kategorija ir “jaunieši”.

2. pants

Vispārējie mērķi

1.   Programmas mērķis ir sekmēt bērnu, jauniešu un sieviešu aizsardzību pret vardarbību visās tās formās un sasniegt augsta līmeņa veselības aizsardzību, labklājību un sociālo kohēziju.

2.   Neskarot Eiropas Kopienas mērķus un pilnvaras, programmas vispārējie mērķi veicina, jo īpaši attiecībā uz bērniem, jauniešiem un sievietēm, Kopienas politikas virzienu attīstību, un jo īpaši to politikas virzienu attīstību, kuri saistīti ar sabiedrības veselības aizsardzību, cilvēktiesībām un dzimumu līdztiesību, kā arī darbības bērnu tiesību aizsardzības jomā un cilvēku tirdzniecības un seksuālas izmantošanas apkarošanu.

3. pants

Īpašais mērķis

Programmas īpašais mērķis ir palīdzēt novērst un apkarot vardarbību visās tās formās, kas publiskā un privātā vidē notiek pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, tostarp arī cilvēku tirdzniecību un seksuālu izmantošanu, veicot preventīvus pasākumus un nodrošinot atbalstu un aizsardzību cietušajiem un riska grupām. To panāk, īstenojot turpmāk norādītās starpvalstu darbības vai cita veida darbības, kā minēts 4. pantā:

| a) | palīdzot nevalstiskajām organizācijām (NVO) un citām organizācijām, kas darbojas šajā jomā, kā minēts 7. pantā, un stimulējot tās; |
| --- | --- |

a)

palīdzot nevalstiskajām organizācijām (NVO) un citām organizācijām, kas darbojas šajā jomā, kā minēts 7. pantā, un stimulējot tās;

| b) | izstrādājot un īstenojot informētību veicinošas darbības konkrētām grupām, piemēram, konkrētām profesijām, kompetentām iestādēm, atsevišķām plašas sabiedrības daļām un riska grupām, nolūkā gan uzlabot izpratni par absolūtu neiecietību pret vardarbību un sekmēt tās īstenošanu, gan veicināt atbalstu cietušajiem un mudināt informēt kompetentās iestādes par vardarbības gadījumiem; |
| --- | --- |

b)

izstrādājot un īstenojot informētību veicinošas darbības konkrētām grupām, piemēram, konkrētām profesijām, kompetentām iestādēm, atsevišķām plašas sabiedrības daļām un riska grupām, nolūkā gan uzlabot izpratni par absolūtu neiecietību pret vardarbību un sekmēt tās īstenošanu, gan veicināt atbalstu cietušajiem un mudināt informēt kompetentās iestādes par vardarbības gadījumiem;

| c) | izplatot programmās Daphne un Daphne II gūtos rezultātus, tostarp tos pielāgojot, nododot tālāk un izmantojot citiem atbalsta saņēmējiem vai citos ģeogrāfiskajos apgabalos; |
| --- | --- |

c)

izplatot programmās Daphne un Daphne II gūtos rezultātus, tostarp tos pielāgojot, nododot tālāk un izmantojot citiem atbalsta saņēmējiem vai citos ģeogrāfiskajos apgabalos;

| d) | apzinot un izvēršot darbības, kas sekmē pozitīvu attieksmi pret personām, kurām draud vardarbība, proti, īstenojot pieeju, kas vairo cieņu pret šādām personām, kā arī veicina viņu labklājību un pašapliecināšanos; |
| --- | --- |

d)

apzinot un izvēršot darbības, kas sekmē pozitīvu attieksmi pret personām, kurām draud vardarbība, proti, īstenojot pieeju, kas vairo cieņu pret šādām personām, kā arī veicina viņu labklājību un pašapliecināšanos;

| e) | izveidojot un atbalstot daudzdisciplinārus kontaktu tīklus, lai stiprinātu sadarbību starp NVO un citām organizācijām, kas darbojas šajā jomā; |
| --- | --- |

e)

izveidojot un atbalstot daudzdisciplinārus kontaktu tīklus, lai stiprinātu sadarbību starp NVO un citām organizācijām, kas darbojas šajā jomā;

| f) | nodrošinot ar pierādījumiem pamatotas informācijas un zināšanu bāzes paplašināšanos, informācijas un paraugprakses apmaiņu, apzināšanu un izplatīšanu, tostarp izmantojot pētniecību, apmācības, mācību braucienus un personāla apmaiņu; |
| --- | --- |

f)

nodrošinot ar pierādījumiem pamatotas informācijas un zināšanu bāzes paplašināšanos, informācijas un paraugprakses apmaiņu, apzināšanu un izplatīšanu, tostarp izmantojot pētniecību, apmācības, mācību braucienus un personāla apmaiņu;

| g) | izstrādājot un izmēģinot izpratni veicinošus un izglītojošus materiālus par to, kā novērst vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, kā arī papildinot un pielāgojot jau esošus materiālus, lai tos varētu izmantot citos ģeogrāfiskajos apgabalos vai citām mērķa grupām; |
| --- | --- |

g)

izstrādājot un izmēģinot izpratni veicinošus un izglītojošus materiālus par to, kā novērst vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, kā arī papildinot un pielāgojot jau esošus materiālus, lai tos varētu izmantot citos ģeogrāfiskajos apgabalos vai citām mērķa grupām;

| h) | pētot parādības saistībā ar vardarbību un tās iespaidu gan uz cietušajiem, gan sabiedrību kopumā, tostarp uz veselības aprūpes, sociālajām un ekonomiskajām izmaksām, lai pret vardarbības pamatcēloņiem vērstos visos sabiedrības līmeņos; |
| --- | --- |

h)

pētot parādības saistībā ar vardarbību un tās iespaidu gan uz cietušajiem, gan sabiedrību kopumā, tostarp uz veselības aprūpes, sociālajām un ekonomiskajām izmaksām, lai pret vardarbības pamatcēloņiem vērstos visos sabiedrības līmeņos;

| i) | izstrādājot un īstenojot atbalsta programmas cietušajiem un riska grupām, kā arī intervences programmas vainīgajiem, vienlaikus nodrošinot cietušo drošību. |
| --- | --- |

i)

izstrādājot un īstenojot atbalsta programmas cietušajiem un riska grupām, kā arī intervences programmas vainīgajiem, vienlaikus nodrošinot cietušo drošību.

4. pants

Darbību veidi

Lai īstenotu 2. un 3. pantā izklāstītos vispārējos un īpašos mērķus, programma saskaņā ar gada darba programmās paredzētiem nosacījumiem atbalsta šādus darbību veidus:

| a) | īpašas Komisijas veiktas darbības, piemēram, analīzi un pētniecību, aptaujas un apsekojumus, rādītāju un metodoloģiju izstrādi, datu un statistikas vākšanu, attīstīšanu un izplatīšanu, seminārus, konferences un ekspertu sanāksmes, sabiedrisku kampaņu un pasākumu organizēšanu, palīdzības dienesta un tīmekļa vietņu izveidi un uzturēšanu, informatīvu materiālu (tostarp IT lietojumprogrammu un mācību resursu) sagatavošanu un izplatīšanu, ieinteresēto pušu ideju ģeneratoru izveidi un veicināšanu, kas sniegtu ekspertu konsultācijas saistībā ar vardarbību, atbalstu citiem valstu ekspertu tīkliem, kā arī analītiskas, pārraudzības un izvērtēšanas darbības; |
| --- | --- |

a)

īpašas Komisijas veiktas darbības, piemēram, analīzi un pētniecību, aptaujas un apsekojumus, rādītāju un metodoloģiju izstrādi, datu un statistikas vākšanu, attīstīšanu un izplatīšanu, seminārus, konferences un ekspertu sanāksmes, sabiedrisku kampaņu un pasākumu organizēšanu, palīdzības dienesta un tīmekļa vietņu izveidi un uzturēšanu, informatīvu materiālu (tostarp IT lietojumprogrammu un mācību resursu) sagatavošanu un izplatīšanu, ieinteresēto pušu ideju ģeneratoru izveidi un veicināšanu, kas sniegtu ekspertu konsultācijas saistībā ar vardarbību, atbalstu citiem valstu ekspertu tīkliem, kā arī analītiskas, pārraudzības un izvērtēšanas darbības;

| b) | saskaņā ar gada darba programmās izklāstītiem nosacījumiem — īpašus starpvalstu projektus, kuri izraisa Kopienas ieinteresētību un kuros ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar gada darba programmās izklāstītiem nosacījumiem — īpašus starpvalstu projektus, kuri izraisa Kopienas ieinteresētību un kuros ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis;

| c) | saskaņā ar gada darba programmās izklāstītiem nosacījumiem — atbalstu darbībām, ko veic NVO vai citas organizācijas, kuras īsteno mērķus, kas Eiropā izraisa vispārēju ieinteresētību saistībā ar 2. pantā izklāstītajiem programmas vispārējiem mērķiem. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar gada darba programmās izklāstītiem nosacījumiem — atbalstu darbībām, ko veic NVO vai citas organizācijas, kuras īsteno mērķus, kas Eiropā izraisa vispārēju ieinteresētību saistībā ar 2. pantā izklāstītajiem programmas vispārējiem mērķiem.

5. pants

Trešo valstu dalība

Programmas darbībās var piedalīties šādas valstis:

| a) | valstis, ar ko Eiropas Savienība ir parakstījusi Pievienošanās līgumu; |
| --- | --- |

a)

valstis, ar ko Eiropas Savienība ir parakstījusi Pievienošanās līgumu;

| b) | kandidātvalstis, kas izmanto pirmspievienošanās stratēģiju — saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem minēto valstu dalībai Kopienas programmās, kas noteikti, attiecīgi, pamatnolīgumā un Asociācijas Padomes lēmumos; |
| --- | --- |

b)

kandidātvalstis, kas izmanto pirmspievienošanās stratēģiju — saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem minēto valstu dalībai Kopienas programmās, kas noteikti, attiecīgi, pamatnolīgumā un Asociācijas Padomes lēmumos;

| c) | EBTA valstis, kas ir EEZ līguma puses, — saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

EBTA valstis, kas ir EEZ līguma puses, — saskaņā ar minētā nolīguma noteikumiem;

| d) | Rietumbalkānu valstis — saskaņā ar kārtību, ko ar šīm valstīm izveido, izmantojot pamatnolīgumus par vispārējiem principiem šo valstu dalībai Kopienas programmās. |
| --- | --- |

d)

Rietumbalkānu valstis — saskaņā ar kārtību, ko ar šīm valstīm izveido, izmantojot pamatnolīgumus par vispārējiem principiem šo valstu dalībai Kopienas programmās.

Projektos var iesaistīt kandidātvalstis, kas nepiedalās programmā, ja tas tām palīdzētu pievienošanās priekšdarbos, vai citas trešās valstis, kas nepiedalās programmā, ja tas palīdz sasniegt projektu mērķus.

6. pants

Atbalsta saņēmēju un mērķa grupas

1.   Programma ir vērsta uz bērniem, jauniešiem un sievietēm, kas ir vardarbībā cietušie vai var kļūt par vardarbībā cietušajiem.

2.   Programmas galvenās mērķa grupas ir, inter alia, ģimenes, skolotāji un izglītības darbinieki, sociālie darbinieki, policija un robežsargi, vietējās, valsts un militārās iestādes, vecākais un vidējais medicīnas personāls, tiesu iestāžu darbinieki, NVO, arodorganizācijas un reliģiskās kopienas.

7. pants

Piekļuve programmai

Programma ir atvērta privātām vai publiskām organizācijām un iestādēm (vietējām iestādēm atbilstīgā līmenī, universitāšu fakultātēm un pētniecības centriem), kas darbojas, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm, aizsargātu pret šādu vardarbību, sniegtu atbalstu cietušajiem, īstenotu mērķtiecīgas darbības, mudinot atteikties no vardarbības vai palīdzot mainīt attieksmi un izturēšanos pret neaizsargātām grupām un vardarbībā cietušajiem.

8. pants

Intervences veidi

1.   Kopienas finansējumam var būt šādas juridiskas formas:

| — | dotācijas, |
| --- | --- |

—

dotācijas,

| — | publiska iepirkuma līgumi. |
| --- | --- |

—

publiska iepirkuma līgumi.

2.   Kopienas dotācijas piešķir, izskatot pieteikumus, kas saņemti pēc publicēta uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, izņemot attiecīgi pamatotus ārkārtējas steidzamības gadījumus vai gadījumus, kad saņēmēja iezīmju dēļ attiecīgās darbības sakarā nav citas izvēles. Kopienas dotācijas piešķir kā darbības dotācijas un dotācijas pasākumiem. Līdzfinansējuma maksimālo apjomu nosaka gada darba programmās.

3.   Turklāt izdevumus var darīt pieejamus papildpasākumiem, izmantojot publiskā iepirkuma līgumus; šādā gadījumā Kopienas līdzekļi sedz to pakalpojumu un preču iegādi, kas tieši saistīti ar šīs programmas mērķiem. Tas attiecas, inter alia, uz izdevumiem par informāciju un saziņu, sagatavošanos, īstenošanu, pārraudzību, kontroli un izvērtēšanu saistībā ar projektiem, politikas jomām, programmām un tiesību aktiem.

9. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Komisija īsteno Kopienas palīdzību saskaņā ar Finanšu regulu.

2.   Programmas īstenošanas nolūkā Komisija, ievērojot 2. pantā izklāstītos šīs programmas vispārējos mērķus, pieņem gada darba programmu, kurā norāda tās īpašos mērķus, tematiskās prioritātes, 8. pantā paredzēto papildpasākumu aprakstu un, vajadzības gadījumā, citu darbību sarakstu. Gada darba programmā nosaka minimālo procentuālo apjomu gada izdevumiem, ko piešķir dotācijām.

3.   Gada darba programmu pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto vadības procedūru.

4.   Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas attiecas uz pārējiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

5.   Izvērtēšanas un piešķiršanas procedūrās attiecībā uz dotācijām pasākumiem ņem vērā, inter alia, šādus kritērijus:

| a) | vispārējos un īpašos mērķus, kā norādīts 2. un 3. pantā, un dažādās jomās veiktus pasākumus, kā norādīts 3. pantā, un atbilstību gada darba programmai; |
| --- | --- |

a)

vispārējos un īpašos mērķus, kā norādīts 2. un 3. pantā, un dažādās jomās veiktus pasākumus, kā norādīts 3. pantā, un atbilstību gada darba programmai;

| b) | ierosinātās darbības kvalitāti attiecībā uz tās koncepciju, organizāciju, izklāstu un paredzētajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

ierosinātās darbības kvalitāti attiecībā uz tās koncepciju, organizāciju, izklāstu un paredzētajiem rezultātiem;

| c) | pieprasītā Kopienas finansējuma apjomu un izmaksu efektivitāti paredzēto rezultātu aspektā; |
| --- | --- |

c)

pieprasītā Kopienas finansējuma apjomu un izmaksu efektivitāti paredzēto rezultātu aspektā;

| d) | paredzēto rezultātu ietekmi uz programmas vispārējiem un īpašajiem mērķiem, kas noteikti 2. un 3. pantā, un uz dažādās jomās veiktajiem pasākumiem, kā norādīts 3. pantā; |
| --- | --- |

d)

paredzēto rezultātu ietekmi uz programmas vispārējiem un īpašajiem mērķiem, kas noteikti 2. un 3. pantā, un uz dažādās jomās veiktajiem pasākumiem, kā norādīts 3. pantā;

| e) | inovācijas aspektu. |
| --- | --- |

e)

inovācijas aspektu.

6.   Šā lēmuma 4. panta c) punktā minētos darbības dotāciju pieteikumus izvērtē, ņemot vērā:

| a) | atbilstību šīs programmas mērķiem; |
| --- | --- |

a)

atbilstību šīs programmas mērķiem;

| b) | plānoto darbību kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

plānoto darbību kvalitāti;

| c) | attiecīgo darbību iespējamo sviras iedarbību uz sabiedrību; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo darbību iespējamo sviras iedarbību uz sabiedrību;

| d) | veikto darbību ģeogrāfisko iespaidu; |
| --- | --- |

d)

veikto darbību ģeogrāfisko iespaidu;

| e) | pilsoņu iesaisti attiecīgo struktūru organizācijā; |
| --- | --- |

e)

pilsoņu iesaisti attiecīgo struktūru organizācijā;

| f) | ierosinātās darbības izmaksu efektivitāti. |
| --- | --- |

f)

ierosinātās darbības izmaksu efektivitāti.

10. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

11. pants

Papildināmība

1.   Tiecas nodrošināt sinerģiju un papildināmību ar citiem Kopienas instrumentiem, jo īpaši ar vispārējām programmām “Drošība un brīvību garantēšana” un “Solidaritāte un migrācijas plūsmu regulācija”, 7. Pētniecības un attīstības pamatprogrammu, kā arī ar programmām veselības aizsardzības jomā, programmu “Nodarbinātība un sociālās solidaritāte — Progress” un programmu “Drošāks internets plus”. Tāpat tiecas nodrošināt papildināmību ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta darbībām. Sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā statistikas elementu informācijai par vardarbību, pēc vajadzības izmantojot Kopienas Statistikas programmu.

2.   Programma var līdzekļus izmantot kopīgi ar citiem Kopienas instrumentiem, jo īpaši ar vispārējām programmām “Drošība un brīvību garantēšana” un “Solidaritāte un migrācijas plūsmu regulācija”, kā arī ar 7. Pētniecības un attīstības pamatprogrammu, lai īstenotu darbības, kas atbilst visu programmu mērķiem.

3.   Saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības tam pašam nolūkam nesaņem palīdzību no citiem Kopienas finanšu instrumentiem. Komisija nodrošina to, ka šīs programmas atbalsta saņēmēji sniedz Komisijai informāciju par finansējumu, ko tie saņēmuši no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un citiem avotiem, kā arī informāciju par iesniegtajiem finansējuma pieteikumiem.

12. pants

Līdzekļu piešķiršana

1.   Šā lēmuma īstenošanai paredzētais finansējums 1. pantā paredzētajam laikposmam ir EUR 116,85 miljoni.

2.   Piešķīrumus programmā paredzētajām darbībām iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžeta gada apropriācijās. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.

13. pants

Pārraudzība

1.   Attiecībā uz visām programmas finansētajām darbībām Komisija nodrošina, ka atbalsta saņēmējs iesniedz tehniskus un finanšu pārskatus par darba gaitu. Turklāt trīs mēnešos pēc darbības pabeigšanas iesniedz gala pārskatu. Pārskatu formu un saturu nosaka Komisija.

2.   Komisija nodrošina, ka līgumos un nolīgumos, ko slēdz programmas īstenošanas gaitā, jo īpaši paredz Komisijas (vai tās pilnvarotu pārstāvju) veiktu uzraudzību un finanšu kontroli, vajadzības gadījumā veicot pārbaudes uz vietas, tostarp izlases pārbaudes, kā arī Revīzijas palātas veiktas revīzijas.

3.   Piecus gadus pēc pēdējā maksājuma attiecībā uz katru darbību, Komisija prasa, lai finansiālās palīdzības saņēmējs glabā pieejamus Komisijai visus pamatojuma dokumentus par izdevumiem attiecībā uz darbību.

4.   Pamatojoties uz 1. un 2. punktā minēto pārskatu un izlases pārbaužu rezultātiem, Komisija vajadzības gadījumā koriģē finansiālā atbalsta sākotnēji apstiprināto apjomu vai piešķiršanas nosacījumus, kā arī maksājumu grafiku.

5.   Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības veic pareizi un saskaņā ar šo lēmumu un Finanšu regulu.

14. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1.   Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, ir aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, un — ja tiek konstatētas nelikumības — piemērojot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

2.   Kopienas darbībās, ko finansē saskaņā ar programmu, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 piemēro jebkādam Kopienas tiesību normu pārkāpumam — tostarp tādu līgumsaistību pārkāpumam, kuras radušās, pamatojoties uz programmu —, ko rada saimnieciskās darbības subjekta darbība vai bezdarbība un kas kaitē vai var kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai atbilstīgi tam pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus.

3.   Ja Komisija konstatē pārkāpumus, tostarp to, ka nav ievērots šis lēmums vai atsevišķais lēmums, vai līgums vai nolīgums, ar ko piešķir attiecīgo finansiālo atbalstu, vai ja atklājas, ka bez Komisijas piekrišanas darbībā ir ieviestas izmaiņas, kas ir pretrunā ar projekta būtību vai īstenošanas nosacījumiem, Komisija samazina, aptur vai atgūst darbībai piešķirto finansiālās palīdzības summu.

4.   Ja nav ievēroti termiņi vai ja darbības īstenošanā gūtie panākumi attaisno tikai daļu no piešķirtās finansiālās palīdzības, Komisija prasa, lai atbalsta saņēmējs noteiktā termiņā iesniedz apsvērumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo palīdzību un prasīt atmaksāt jau izmaksātās summas.

5.   Visas nepamatoti izmaksātās summas atmaksā Komisijai. Summām, kas nav atmaksātas laikā, pieskaita procentus saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem nosacījumiem.

15. pants

Izvērtēšana

1.   Programmu regulāri pārrauga, lai sekotu tajā paredzēto darbību īstenošanai.

2.   Komisija nodrošina programmas regulāru, neatkarīgu, ārēju izvērtēšanu.

3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei:

| a) | ne vēlāk kā 2011. gada 31. martā — starpposma izvērtējuma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un par programmas īstenošanas kvalitātes un kvantitātes aspektiem, pievienojot finansēto projektu un pasākumu sarakstu; |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā 2011. gada 31. martā — starpposma izvērtējuma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un par programmas īstenošanas kvalitātes un kvantitātes aspektiem, pievienojot finansēto projektu un pasākumu sarakstu;

| b) | ne vēlāk kā 2012. gada 31. maijā — paziņojumu par programmas turpināšanu; |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā 2012. gada 31. maijā — paziņojumu par programmas turpināšanu;

| c) | ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī — ex post izvērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu un rezultātiem. |
| --- | --- |

c)

ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī — ex post izvērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu un rezultātiem.

16. pants

Projektu publicēšana

Komisija katru gadu publicē to projektu sarakstu, kurus finansē saskaņā ar programmu, kopā ar katra projekta īsu aprakstu.

17. pants

Pārejas pasākumi

Ar šo Lēmums Nr. 803/2004/EK tiek atcelts. Darbības, kas ir sāktas saskaņā ar minēto lēmumu, līdz to pabeigšanai turpina reglamentēt minētais lēmums.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ...

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 69, 21.3.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV C 192, 16.8.2006., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 5. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2007. gada 5. marta Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta 2006. gada 5. septembra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV C 364, 18.12.2000., 1. lpp.

4

(5)  OV C 59, 23.2.2001., 307. lpp.

5

(6)  OV C 77 E, 28.3.2002., 126. lpp.

6

(7)  OV C 287 E, 24.11.2006., 75. lpp.

7

(8)  OV C 288 E, 25.11.2006., 66. lpp.

8

(9)  OV L 34, 9.2.2000., 1. lpp.

9

(10)  OV L 143, 30.4.2004., 1. lpp.

10

(11)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

11

(12)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

12

Euratom

(13)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006 (OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.).

13

Euratom

(14)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

14

(15)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

15

(16)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

16

(17)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

17

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Pamatojoties uz Līguma 152. pantu, Komisija 2005. gada 13. aprīlī iesniedza Padomei priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar kuru uz laiku no 2007. līdz 2013. gadam kā daļu no vispārējās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” izveido īpašo programmu “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkotiku apkarošana un informēšana par tām”.

Reaģējot uz Padomes Pamattiesību un pilsonības ad hoc darba grupas 2006. gada janvārī paustiem viedokļiem un Eiropas Parlamenta izveidotās Sieviešu tiesību komitejas vēlmi nošķirt Daphne programmu no narkotiku apkarošanas programmas, Komisija 2006. gada 24. maijā tomēr nāca klajā ar grozītu priekšlikumu, izveidojot divas īpašas programmas.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nāca klajā ar atzinumu 2006. gada 19. janvārī.

Reģionu komiteja nāca klajā ar atzinumu 2006. gada 16. februārī.

Eiropas Parlaments nāca klajā ar atzinumu pirmajā lasījumā 2006. gada 5. septembrī.

Padome 2007. gada 5. martā pieņēma kopēju nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru.

II.   MĒRĶIS

Ar Lēmumu izveido septiņu gadu programmu, kas ilgs no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim un ar ko paredzēts novērst un apkarot vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm un aizsargāt upurus un apdraudētas grupas (Daphne III). Tā ir daļa no vispārējās programmas “Pamattiesības un tiesiskums”, un ar to turpina izvērst pirmajā Daphne programmā un Daphne II programmā paredzēto politiku un mērķus.

Programmas konkrētie mērķi ir novērst un apkarot visas publiskas vai privātas vardarbības izpausmes, tostarp seksuālu izmantošanu un cilvēku tirdzniecību. Lai šos mērķus sasniegtu, programmai ir paredzēts vispārējs budžets 116,85 miljonu EUR apjomā, kas ir daudz lielāks nekā Daphne II programmai paredzētais budžets — 50 miljoni EUR pieciem gadiem.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārēja informācija

Par kopējo nostāju vienojās neoficiālās trīspusējās sarunās pēc vairākām prezidentvalsts, līdzreferentu, opozīcijas referentu un Komisijas pārstāvju sanāksmēm. Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības (EPSCO) padome 2006. gada 1. decembrī panāca politisku vienošanos par dokumentu un saistībā ar kompromisa vienošanos ar Parlamentu vienojās par Padomes un Eiropas Parlamenta deklarāciju, ar kuru aicina Komisiju apsvērt iespēju īstenot ierosmi par Eiropas gadu pret bērniem, jauniešiem un sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai (1).

2.   Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi

Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā 2006. gada 5. septembrī pieņēma 53 grozījumus.

2.1.   Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi, ko Padome ir pieņēmusi

Padome kopējā nostājā ņēma vērā 32 grozījumus. No tiem Padome:

| — | pilnībā pieņēma 7 grozījumus, kā to darīja arī Komisija grozītajā priekšlikumā. Tie bija grozījumi Nr. 6, 13, 22, 25, 30, 50 un 65, |
| --- | --- |

—

pilnībā pieņēma 7 grozījumus, kā to darīja arī Komisija grozītajā priekšlikumā. Tie bija grozījumi Nr. 6, 13, 22, 25, 30, 50 un 65,

| — | principā vai daļēji pieņēma 17 grozījumus, galvenokārt, ņemot vērā Komisijas izmantoto pieeju (Nr. 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61, 66), |
| --- | --- |

—

principā vai daļēji pieņēma 17 grozījumus, galvenokārt, ņemot vērā Komisijas izmantoto pieeju (Nr. 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61, 66),

| — | panāca kompromisu ar Parlamentu par 8 citiem grozījumiem (Nr. 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63, 64). |
| --- | --- |

—

panāca kompromisu ar Parlamentu par 8 citiem grozījumiem (Nr. 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63, 64).

2.2.   Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi, kas Padomei nav pieņemami

Padome nepieņēma 19 grozījumus to iemeslu dēļ, ko Komisija paskaidrojusi grozītajā priekšlikumā (Nr. 14, 17 un 67, 18, 19, 24, 26, 36, 37, 40, 41, 68, 42, 44, 51, 53, 54, 58, 60 un 74).

Padome arī nevarēja pieņemt grozījumus Nr. 20, 69 un 72 par Eiropas Ombudu tīklu bērnu jautājumos (ENOC), jo tā vēlējās, lai pret visām organizācijām, kas grib saņemt darbības dotāciju, izturētos vienādi. Padome tādēļ svītroja arī Komisijas grozītā priekšlikuma 13. apsvērumu, 4. panta d) apakšpunktu un 9. panta 6. punktu, kurā minēta viena konkrēta organizācija.

3.   Citi Padomes izdarītie grozījumi

Pieņemot kopējo nostāju, Padome izdarīja vairākus citus grozījumus Komisijas grozītajā priekšlikumā; daudzi no tiem ir tikai tehniski. Pārējie galvenie grozījumi attiecas uz:

| | 13. apsvērumu: Komisijas grozītajā priekšlikumā ietverto apsvērumu svītroja, jo Padome nepieņēma grozījumu Nr. 20, bet aizstāja apsvērumu ar atsauci uz nozīmi, kāda varētu būt vietējām un reģionālām organizācijām, apkarojot vardarbības cēloņus un sekas. |
| --- | --- |

13. apsvērumu: Komisijas grozītajā priekšlikumā ietverto apsvērumu svītroja, jo Padome nepieņēma grozījumu Nr. 20, bet aizstāja apsvērumu ar atsauci uz nozīmi, kāda varētu būt vietējām un reģionālām organizācijām, apkarojot vardarbības cēloņus un sekas.

| | 2. pantu (Vispārīgie mērķi): Padome vēlējās tieši koncentrēties uz jautājumu par to, kā sargāt bērnus, jauniešus un sievietes no jebkādām vardarbības izpausmēm, nevis minēt plašo mērķi — izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. |
| --- | --- |

2. pantu (Vispārīgie mērķi): Padome vēlējās tieši koncentrēties uz jautājumu par to, kā sargāt bērnus, jauniešus un sievietes no jebkādām vardarbības izpausmēm, nevis minēt plašo mērķi — izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

| | 3. pantu (Konkrētais mērķis): skaidrības labad Padome mainīja šā panta struktūru, paredzot tikai vienu konkrētu mērķi un uzskaitot dažādas starptautiskas darbības. |
| --- | --- |

3. pantu (Konkrētais mērķis): skaidrības labad Padome mainīja šā panta struktūru, paredzot tikai vienu konkrētu mērķi un uzskaitot dažādas starptautiskas darbības.

| | 4. panta b) apakšpunktu (Darbības veidi): Padome labprātāk atgriezās pie Daphne II nosacījumiem: lai saskaņā ar programmu varētu pretendēt uz finansējumu, starptautiskos Kopienas nozīmes projektos ir jābūt iesaistītām vismaz divām dalībvalstīm, nevis trim. |
| --- | --- |

4. panta b) apakšpunktu (Darbības veidi): Padome labprātāk atgriezās pie Daphne II nosacījumiem: lai saskaņā ar programmu varētu pretendēt uz finansējumu, starptautiskos Kopienas nozīmes projektos ir jābūt iesaistītām vismaz divām dalībvalstīm, nevis trim.

| | 5. pantu (Trešo valstu līdzdalība): struktūra ir mainīta, lai atspoguļotu formulu, kas nesen izmantota Lēmumā 771/2006/EK par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007. g.) (2). |
| --- | --- |

5. pantu (Trešo valstu līdzdalība): struktūra ir mainīta, lai atspoguļotu formulu, kas nesen izmantota Lēmumā 771/2006/EK par Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību visiem (2007. g.) (2).

| | 6. pantu (Atbalsta saņēmēju un mērķa grupas): Padome grozīja Komisijas priekšlikumu, lai nošķirtu programmas atbalsta saņēmējus (bērni, jaunieši un sievietes, kas ir vardarbības upuri vai kas var par tādiem kļūt) un programmas galvenās mērķa grupas, piemēram, ģimenes, skolotāji, sociālie darbinieki, nevalstiskas organizācijas utt. |
| --- | --- |

6. pantu (Atbalsta saņēmēju un mērķa grupas): Padome grozīja Komisijas priekšlikumu, lai nošķirtu programmas atbalsta saņēmējus (bērni, jaunieši un sievietes, kas ir vardarbības upuri vai kas var par tādiem kļūt) un programmas galvenās mērķa grupas, piemēram, ģimenes, skolotāji, sociālie darbinieki, nevalstiskas organizācijas utt.

| | 9. panta 2. punkts (Īstenošanas pasākumi): lai pietiekami lielu daļu budžeta izmantotu starptautisku projektu finansēšanai, 2. punktā tagad paredzēts, ka gada darba programmā būs noteikta gadskārtēju izdevumu procentuāla daļa, kas obligāti jāatvēl dotācijām. |
| --- | --- |

9. panta 2. punkts (Īstenošanas pasākumi): lai pietiekami lielu daļu budžeta izmantotu starptautisku projektu finansēšanai, 2. punktā tagad paredzēts, ka gada darba programmā būs noteikta gadskārtēju izdevumu procentuāla daļa, kas obligāti jāatvēl dotācijām.

| | 9. panta 3. un 3.a punktu (Īstenošanas pasākumi) un 10. pantu (Komiteja): Padome labprātāk atgriezās pie jauktās komitoloģijas procedūras, ko izmantoja Daphne II programmā: gada darba programmu pieņem saskaņā ar vadības komitejas procedūru un citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai lēmumu īstenotu, pieņem ar Padomdevējas komitejas procedūru. |
| --- | --- |

9. panta 3. un 3.a punktu (Īstenošanas pasākumi) un 10. pantu (Komiteja): Padome labprātāk atgriezās pie jauktās komitoloģijas procedūras, ko izmantoja Daphne II programmā: gada darba programmu pieņem saskaņā ar vadības komitejas procedūru un citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai lēmumu īstenotu, pieņem ar Padomdevējas komitejas procedūru.

| | 11. pantu (Savstarpēja papildināmība): Padome uzskatīja par pareizu ietvert atsauci uz nesen pieņemto Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu PROGRESS
   (3). |
| --- | --- |

11. pantu (Savstarpēja papildināmība): Padome uzskatīja par pareizu ietvert atsauci uz nesen pieņemto Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu PROGRESS
   (3).

| | 13. panta 3. punktu (Pārraudzība): trešajā punktā ietvertos krāpšanas apkarošanas noteikumus aizstāja ar standarta apsvērumu (17.a apsvērumu), atsaucoties uz dažādām Padomes regulām par Kopienas finanšu interešu aizsardzību un uz vietas veiktām apskatēm un pārbaudēm, kā arī uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai. |
| --- | --- |

13. panta 3. punktu (Pārraudzība): trešajā punktā ietvertos krāpšanas apkarošanas noteikumus aizstāja ar standarta apsvērumu (17.a apsvērumu), atsaucoties uz dažādām Padomes regulām par Kopienas finanšu interešu aizsardzību un uz vietas veiktām apskatēm un pārbaudēm, kā arī uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai.

Būtu arī jāatzīmē, ka parastajā procedūrā, kurā piedalījās abu iestāžu juristi lingvisti, dokumenta galīgajā redakcijā tika izdarīti vairāki citi tehniski grozījumi.

IV.   NOBEIGUMS

Padome uzskata, ka kopējā nostāja kopumā saskan ar Komisijas grozītā priekšlikuma pamatmērķiem un ka neoficiālajās sarunās ar Eiropas Parlamentu ir panākts labs kompromiss.

---

(1)  Dok. 15869/06.

(2)  OV L 146, 31.5.2006., 1. lpp.

(3)  OV L 315, 15.11.2006., 1. lpp.

---

| 8.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 103/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 103/11

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA Nr. 5/2007,

ko Padome 2007. gada 22. martā pieņēmusi

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2007/EK (... gada ...), ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2007.-2013. gadam)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 103 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 152. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kopiena var dot ieguldījumu iedzīvotāju veselības un drošības aizsargāšanā ar rīcībām sabiedrības veselības aizsardzības jomā. Nosakot un īstenojot visas Kopienas politikas jomas un darbības, būtu jānodrošina augsts veselības aizsardzības līmenis. Saskaņā ar Līguma 152. pantu Kopienai atbilstīgi subsidiaritātes principam ir aktīvi jārīkojas, veicot pasākumus, kurus nevar veikt atsevišķas dalībvalstis. Kopiena pilnībā respektē dalībvalstu atbildību veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanā un sniegšanā. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena var dot ieguldījumu iedzīvotāju veselības un drošības aizsargāšanā ar rīcībām sabiedrības veselības aizsardzības jomā. Nosakot un īstenojot visas Kopienas politikas jomas un darbības, būtu jānodrošina augsts veselības aizsardzības līmenis. Saskaņā ar Līguma 152. pantu Kopienai atbilstīgi subsidiaritātes principam ir aktīvi jārīkojas, veicot pasākumus, kurus nevar veikt atsevišķas dalībvalstis. Kopiena pilnībā respektē dalībvalstu atbildību veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanā un sniegšanā.

| (2) | Veselības aizsardzības nozari, no vienas puses, raksturo tās ievērojamais izaugsmes, inovācijas un dinamisma potenciāls un, no otras puses, problēmas, ar kurām tā saskaras saistībā ar finansiālo un sociālo ilgtspējību un veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, tostarp iedzīvotāju novecošanas un medicīnas attīstības dēļ. |
| --- | --- |

(2)

Veselības aizsardzības nozari, no vienas puses, raksturo tās ievērojamais izaugsmes, inovācijas un dinamisma potenciāls un, no otras puses, problēmas, ar kurām tā saskaras saistībā ar finansiālo un sociālo ilgtspējību un veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, tostarp iedzīvotāju novecošanas un medicīnas attīstības dēļ.

| (3) | Kopienas rīcības programma sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.-2008. gadam), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1786/2002/EK (4), bija pirmā integrētā Eiropas Kopienas programma šajā jomā, un tā jau ir devusi vairākus nozīmīgus sasniegumus un uzlabojumus. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas rīcības programma sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.-2008. gadam), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1786/2002/EK (4), bija pirmā integrētā Eiropas Kopienas programma šajā jomā, un tā jau ir devusi vairākus nozīmīgus sasniegumus un uzlabojumus.

| (4) | Lai sasniegtu mērķus, kurus Kopiena jau noteikusi sabiedrības veselības aizsardzības jomā, ir nepieciešamas nepārtrauktas pūles. Tāpēc ir jānosaka otra Kopienas rīcības programma veselības aizsardzības jomā (2007.-2013. gadam) (turpmāk “Programma”). |
| --- | --- |

(4)

Lai sasniegtu mērķus, kurus Kopiena jau noteikusi sabiedrības veselības aizsardzības jomā, ir nepieciešamas nepārtrauktas pūles. Tāpēc ir jānosaka otra Kopienas rīcības programma veselības aizsardzības jomā (2007.-2013. gadam) (turpmāk “Programma”).

| (5) | Pastāv vairāki nopietni pārrobežu draudi veselībai, kas, iespējams, var izplatīties visā pasaulē, un rodas jauni draudi, kuru novēršanai vajadzīga turpmāka Kopienas rīcība. Kopienai nopietni pārrobežu draudi veselībai būtu jāuzskata par prioritāru jautājumu. Programmā būtu jāuzsver Kopienas vispārējo spēju stiprināšana, vēl vairāk attīstot dalībvalstu sadarbību. Pārraudzība, agrīna brīdināšana un rīcība cīņai pret nopietniem draudiem veselībai ir svarīgas jomas, attiecībā uz kurām Kopienas līmenī būtu jāveicina efektīva un saskaņota reakcija uz draudiem veselībai. Ir būtiski nodrošināt augstas kvalitātes sadarbību diagnostikā starp laboratorijām, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem. Programmai būtu jāveicina Kopienas etalonlaboratoriju sistēmas izveide. Tomēr šādai sistēmai jābalstās uz pareizu juridisko pamatu. |
| --- | --- |

(5)

Pastāv vairāki nopietni pārrobežu draudi veselībai, kas, iespējams, var izplatīties visā pasaulē, un rodas jauni draudi, kuru novēršanai vajadzīga turpmāka Kopienas rīcība. Kopienai nopietni pārrobežu draudi veselībai būtu jāuzskata par prioritāru jautājumu. Programmā būtu jāuzsver Kopienas vispārējo spēju stiprināšana, vēl vairāk attīstot dalībvalstu sadarbību. Pārraudzība, agrīna brīdināšana un rīcība cīņai pret nopietniem draudiem veselībai ir svarīgas jomas, attiecībā uz kurām Kopienas līmenī būtu jāveicina efektīva un saskaņota reakcija uz draudiem veselībai. Ir būtiski nodrošināt augstas kvalitātes sadarbību diagnostikā starp laboratorijām, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem. Programmai būtu jāveicina Kopienas etalonlaboratoriju sistēmas izveide. Tomēr šādai sistēmai jābalstās uz pareizu juridisko pamatu.

| (6) | Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2005. gada Eiropas veselības ziņojumu invaliditātes koriģēto dzīves gadu (DALY) ziņā svarīgākie slimību iemesli PVO Eiropas reģionā ir neinfekcijas slimības (77 % no kopskaita), ārēji traumu un saindēšanās iemesli (14 %) un infekcijas slimības (9 %). Septiņas galvenās saslimšanas — sirds išēmiskā slimība, vienpolāri depresīvi traucējumi, cerebrovaskulārā slimība, traucējumi, kas radušies alkohola lietošanas rezultātā, hroniskā plaušu slimība, plaušu vēzis un ceļu satiksmes negadījumi — veido 34 % no visiem DALY reģionā. Septiņi galvenie riska faktori — tabaka, alkohols, augsts asinsspiediens, augsts holesterīna līmenis, liekais svars, zems augļu un dārzeņu patēriņš un fiziskās aktivitātes trūkums — ir atbildīgi par 60 % no visiem DALY. Turklāt arī tādas infekcijas slimības kā HIV/AIDS, gripa, tuberkuloze un malārija sāk apdraudēt visu Eiropas cilvēku veselību. Svarīgam programmas uzdevumam, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar Kopienas statistikas programmu, vajadzētu būt labāk identificēt galvenās ar veselības aizsardzību saistītās problēmas Kopienā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2005. gada Eiropas veselības ziņojumu invaliditātes koriģēto dzīves gadu (DALY) ziņā svarīgākie slimību iemesli PVO Eiropas reģionā ir neinfekcijas slimības (77 % no kopskaita), ārēji traumu un saindēšanās iemesli (14 %) un infekcijas slimības (9 %). Septiņas galvenās saslimšanas — sirds išēmiskā slimība, vienpolāri depresīvi traucējumi, cerebrovaskulārā slimība, traucējumi, kas radušies alkohola lietošanas rezultātā, hroniskā plaušu slimība, plaušu vēzis un ceļu satiksmes negadījumi — veido 34 % no visiem DALY reģionā. Septiņi galvenie riska faktori — tabaka, alkohols, augsts asinsspiediens, augsts holesterīna līmenis, liekais svars, zems augļu un dārzeņu patēriņš un fiziskās aktivitātes trūkums — ir atbildīgi par 60 % no visiem DALY. Turklāt arī tādas infekcijas slimības kā HIV/AIDS, gripa, tuberkuloze un malārija sāk apdraudēt visu Eiropas cilvēku veselību. Svarīgam programmas uzdevumam, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar Kopienas statistikas programmu, vajadzētu būt labāk identificēt galvenās ar veselības aizsardzību saistītās problēmas Kopienā.

| (7) | PVO Eiropas reģionā astoņi galvenie mirstības un saslimstības iemesli, ko izraisījušas neinfekcijas slimības, ir sirds un asinsvadu slimības, psihoneiroloģiski traucējumi, vēzis, gremošanas orgānu slimības, elpošanas orgānu slimības, maņu orgānu traucējumi, muskulatūras un skeleta saslimšanas un cukura diabēts. |
| --- | --- |

(7)

PVO Eiropas reģionā astoņi galvenie mirstības un saslimstības iemesli, ko izraisījušas neinfekcijas slimības, ir sirds un asinsvadu slimības, psihoneiroloģiski traucējumi, vēzis, gremošanas orgānu slimības, elpošanas orgānu slimības, maņu orgānu traucējumi, muskulatūras un skeleta saslimšanas un cukura diabēts.

| (8) | Mikrobu rezistence pret antibiotikām un hospitālās infekcijas aizvien vairāk apdraud veselību Eiropā. Lielākās bažas rada jaunu, efektīvu antibiotiku trūkums, kā arī tas, ka trūkst līdzekļu, lai nodrošinātu pareizu esošo antibiotiku lietošanu. Tāpēc ir svarīgi apkopot un analizēt attiecīgus datus. |
| --- | --- |

(8)

Mikrobu rezistence pret antibiotikām un hospitālās infekcijas aizvien vairāk apdraud veselību Eiropā. Lielākās bažas rada jaunu, efektīvu antibiotiku trūkums, kā arī tas, ka trūkst līdzekļu, lai nodrošinātu pareizu esošo antibiotiku lietošanu. Tāpēc ir svarīgi apkopot un analizēt attiecīgus datus.

| (9) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2004 (5) nodibinātā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra lomas nostiprināšana ir svarīga cīņā pret infekcijas slimībām. |
| --- | --- |

(9)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2004 (5) nodibinātā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra lomas nostiprināšana ir svarīga cīņā pret infekcijas slimībām.

| (10) | Programmas pamatā vajadzētu būt sasniegumiem, kas gūti iepriekšējā Kopienas rīcības programmā sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.-2008. gadam). Tai būtu jāveicina augsta līmeņa fiziskās un garīgās veselības sasniegšana un lielāka vienlīdzība veselības aizsardzības jautājumos visā Kopienā, virzot darbības uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselības aizsardzību, novērstu cilvēka saslimšanas, veselības traucējumus un apdraudējumus veselībai ar mērķi cīnīties pret saslimstību un pāragru mirstību. |
| --- | --- |

(10)

Programmas pamatā vajadzētu būt sasniegumiem, kas gūti iepriekšējā Kopienas rīcības programmā sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003.-2008. gadam). Tai būtu jāveicina augsta līmeņa fiziskās un garīgās veselības sasniegšana un lielāka vienlīdzība veselības aizsardzības jautājumos visā Kopienā, virzot darbības uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselības aizsardzību, novērstu cilvēka saslimšanas, veselības traucējumus un apdraudējumus veselībai ar mērķi cīnīties pret saslimstību un pāragru mirstību.

| (11) | Ar šo programmu būtu jāpievērš lielāka uzmanība veselības stāvokļa uzlabošanai un veselīga dzīvesveida veicināšanai, kā arī profilaksei bērnu un jauniešu vidū. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo programmu būtu jāpievērš lielāka uzmanība veselības stāvokļa uzlabošanai un veselīga dzīvesveida veicināšanai, kā arī profilaksei bērnu un jauniešu vidū.

| (12) | Programmai būtu jāatbalsta veselības aizsardzības mērķu integrēšana visās Kopienas politikas jomās un darbībās, lieki neatkārtojot ar citām Kopienas politikas jomām paveikto darbu. Veselības aizsardzības integrēšanas svarīgākā daļa ir pieskaņot to citām Kopienas politikas jomām un programmām. Lai veicinātu sinerģijas un izvairītos no dublēšanas, var veikt kopīgas darbības ar saistītām Kopienas programmām un darbībām, un atbilstīgi būtu jāizmanto citi Kopienas fondi un programmas, tostarp pašreizējās un turpmākās Kopienas pamatprogrammas izpētes jomā un to rezultāti, struktūrfondi, Eiropas Solidaritātes fonds, Eiropas stratēģija par veselību darbā, Kopienas rīcības programma patērētāju aizsardzības politikas jomā (2007.-2013. gadam) (6), programma “Narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju”, programma “Vardarbības apkarošana (Daphne)” un Kopienas Statistikas programma to attiecīgajās darbībās. |
| --- | --- |

(12)

Programmai būtu jāatbalsta veselības aizsardzības mērķu integrēšana visās Kopienas politikas jomās un darbībās, lieki neatkārtojot ar citām Kopienas politikas jomām paveikto darbu. Veselības aizsardzības integrēšanas svarīgākā daļa ir pieskaņot to citām Kopienas politikas jomām un programmām. Lai veicinātu sinerģijas un izvairītos no dublēšanas, var veikt kopīgas darbības ar saistītām Kopienas programmām un darbībām, un atbilstīgi būtu jāizmanto citi Kopienas fondi un programmas, tostarp pašreizējās un turpmākās Kopienas pamatprogrammas izpētes jomā un to rezultāti, struktūrfondi, Eiropas Solidaritātes fonds, Eiropas stratēģija par veselību darbā, Kopienas rīcības programma patērētāju aizsardzības politikas jomā (2007.-2013. gadam) (6), programma “Narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju”, programma “Vardarbības apkarošana (Daphne)” un Kopienas Statistikas programma to attiecīgajās darbībās.

| (13) | Īpašas pūles būtu jāpieliek, lai nodrošinātu atbilstību un sinerģijas starp šo programmu un Kopienas ārējām rīcībām, jo īpaši putnu gripas, HIV/AIDS, tuberkulozes un citu pārrobežu veselības apdraudējumu jomā. Turklāt vajadzētu būt starptautiskai sadarbībai, lai sekmētu vispārēju veselības reformu un risinātu vispārējus ar veselības iestādēm saistītus jautājumus trešās valstīs. |
| --- | --- |

(13)

Īpašas pūles būtu jāpieliek, lai nodrošinātu atbilstību un sinerģijas starp šo programmu un Kopienas ārējām rīcībām, jo īpaši putnu gripas, HIV/AIDS, tuberkulozes un citu pārrobežu veselības apdraudējumu jomā. Turklāt vajadzētu būt starptautiskai sadarbībai, lai sekmētu vispārēju veselības reformu un risinātu vispārējus ar veselības iestādēm saistītus jautājumus trešās valstīs.

| (14) | Veselīgas dzīves gadu skaita palielināšana, ko dēvē arī par tādas dzīves paredzamā ilguma rādītāju, kas brīva no darbnespējas, novēršot saslimšanu un veicinot politikas jomas, kas veido veselīgāku dzīvesveidu, ir nozīmīga ES iedzīvotāju labklājībai un palīdz risināt Lisabonas procesa problēmas, kas saistītas ar zināšanu sabiedrību un valsts finansējuma ilgtspējību, kuru apdraud pieaugošās veselības aprūpes un sociālā nodrošinājuma izmaksas. |
| --- | --- |

(14)

Veselīgas dzīves gadu skaita palielināšana, ko dēvē arī par tādas dzīves paredzamā ilguma rādītāju, kas brīva no darbnespējas, novēršot saslimšanu un veicinot politikas jomas, kas veido veselīgāku dzīvesveidu, ir nozīmīga ES iedzīvotāju labklājībai un palīdz risināt Lisabonas procesa problēmas, kas saistītas ar zināšanu sabiedrību un valsts finansējuma ilgtspējību, kuru apdraud pieaugošās veselības aprūpes un sociālā nodrošinājuma izmaksas.

| (15) | Eiropas Savienības paplašināšana ir radījusi papildu problēmas saistībā ar nevienlīdzību veselības aprūpes jomā ES, un, iespējams, ar nākamajām paplašināšanas reizēm tās būs vēl izteiktākas. Tāpēc šim jautājumam vajadzētu būt vienai no programmas prioritātēm. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Savienības paplašināšana ir radījusi papildu problēmas saistībā ar nevienlīdzību veselības aprūpes jomā ES, un, iespējams, ar nākamajām paplašināšanas reizēm tās būs vēl izteiktākas. Tāpēc šim jautājumam vajadzētu būt vienai no programmas prioritātēm.

| (16) | Programmai būtu jāpalīdz noteikt iemeslus, kas izraisa nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, un, cita starpā, būtu jāveicina paraugprakses nodošana, lai ar tiem cīnītos. |
| --- | --- |

(16)

Programmai būtu jāpalīdz noteikt iemeslus, kas izraisa nevienlīdzību veselības aprūpes jomā, un, cita starpā, būtu jāveicina paraugprakses nodošana, lai ar tiem cīnītos.

| (17) | Efektīvai veselības stāvokļa pārraudzībai Eiropas Savienībā ir svarīgi sistemātiski vākt, apstrādāt un analizēt salīdzināmus datus, ņemot vērā ierobežojumus katrā valstī. Tas dotu iespēju Komisijai un dalībvalstīm uzlabot sabiedrības informēšanu un formulēt atbilstīgas stratēģijas, politikas jomas un rīcības, lai sasniegtu cilvēku veselības aizsardzības augstu līmeni. Rīcībās un atbalsta pasākumos būtu jācenšas panākt sistēmu un tīklu savietojamību un savstarpēju izmantojamību informācijas un datu apmaiņai, lai veicinātu sabiedrības veselības aizsardzības izaugsmi. Svarīgi veselības apsvērumi ir dzimums, sociālais un tautsaimnieciskais statuss un vecums. Apkopojot datus, būtu pēc iespējas jāturpina paveiktais darbs, un jaunu datu apkopošanas priekšlikumi būtu jāaprēķina un jāpamato ar skaidru vajadzību. Dati būtu jāvāc atbilstīgi attiecīgiem personas datu aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

(17)

Efektīvai veselības stāvokļa pārraudzībai Eiropas Savienībā ir svarīgi sistemātiski vākt, apstrādāt un analizēt salīdzināmus datus, ņemot vērā ierobežojumus katrā valstī. Tas dotu iespēju Komisijai un dalībvalstīm uzlabot sabiedrības informēšanu un formulēt atbilstīgas stratēģijas, politikas jomas un rīcības, lai sasniegtu cilvēku veselības aizsardzības augstu līmeni. Rīcībās un atbalsta pasākumos būtu jācenšas panākt sistēmu un tīklu savietojamību un savstarpēju izmantojamību informācijas un datu apmaiņai, lai veicinātu sabiedrības veselības aizsardzības izaugsmi. Svarīgi veselības apsvērumi ir dzimums, sociālais un tautsaimnieciskais statuss un vecums. Apkopojot datus, būtu pēc iespējas jāturpina paveiktais darbs, un jaunu datu apkopošanas priekšlikumi būtu jāaprēķina un jāpamato ar skaidru vajadzību. Dati būtu jāvāc atbilstīgi attiecīgiem personas datu aizsardzības noteikumiem.

| (18) | Paraugprakse ir svarīga, jo par veselības veicināšanu un profilaksi būtu jāspriež, pamatojoties uz efektivitāti un lietderību, nevis tikai uz ekonomiskiem nosacījumiem. Būtu jāveicina paraugprakses izmantošana un jaunākās slimību un traumu ārstēšanas metodes, lai novērstu turpmāku veselības pasliktināšanos, un būtu jāizveido Eiropas reto slimību centru tīkli. |
| --- | --- |

(18)

Paraugprakse ir svarīga, jo par veselības veicināšanu un profilaksi būtu jāspriež, pamatojoties uz efektivitāti un lietderību, nevis tikai uz ekonomiskiem nosacījumiem. Būtu jāveicina paraugprakses izmantošana un jaunākās slimību un traumu ārstēšanas metodes, lai novērstu turpmāku veselības pasliktināšanos, un būtu jāizveido Eiropas reto slimību centru tīkli.

| (19) | Būtu jāveic darbības, lai novērstu traumu rašanos, vācot datus, analizējot traumu rašanās faktorus un izplatot attiecīgu informāciju. |
| --- | --- |

(19)

Būtu jāveic darbības, lai novērstu traumu rašanos, vācot datus, analizējot traumu rašanās faktorus un izplatot attiecīgu informāciju.

| (20) | Par veselības aprūpes pakalpojumiem galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis, bet Kopienas mēroga sadarbība var sniegt labumu gan pacientiem, gan veselības aizsardzības sistēmām. Ar šo programmu finansētajās darbībās, kā arī jaunos priekšlikumos, kas izstrādāti, ņemot vērā šīs darbības, attiecīgi būtu jāņem vērā Padomes 2006. gada jūnijā pieņemtie secinājumi par Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmu kopīgām vērtībām un principiem (7), kurā atbalstīta deklarācija par ES veselības aizsardzības sistēmu kopīgām vērtībām un principiem un Eiropas Savienības iestādes tiek aicinātas tos ievērot darbā. Programmā attiecīgi būtu jāņem vērā turpmākā Kopienas rīcība medicīnas pakalpojumu jomā, kā arī Medicīnas pakalpojumu un medicīniskās aprūpes augsta līmeņa grupas darbs, kas nodrošina svarīgu forumu sadarbībai un labākās pieredzes apmaiņai starp dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmām. |
| --- | --- |

(20)

Par veselības aprūpes pakalpojumiem galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis, bet Kopienas mēroga sadarbība var sniegt labumu gan pacientiem, gan veselības aizsardzības sistēmām. Ar šo programmu finansētajās darbībās, kā arī jaunos priekšlikumos, kas izstrādāti, ņemot vērā šīs darbības, attiecīgi būtu jāņem vērā Padomes 2006. gada jūnijā pieņemtie secinājumi par Eiropas Savienības veselības aizsardzības sistēmu kopīgām vērtībām un principiem (7), kurā atbalstīta deklarācija par ES veselības aizsardzības sistēmu kopīgām vērtībām un principiem un Eiropas Savienības iestādes tiek aicinātas tos ievērot darbā. Programmā attiecīgi būtu jāņem vērā turpmākā Kopienas rīcība medicīnas pakalpojumu jomā, kā arī Medicīnas pakalpojumu un medicīniskās aprūpes augsta līmeņa grupas darbs, kas nodrošina svarīgu forumu sadarbībai un labākās pieredzes apmaiņai starp dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmām.

| (21) | Programmai būtu jādod ieguldījums datu vākšanā, jāveicina metožu un instrumentu attīstība, tīklu un dažāda veida sadarbības izveidošana un atbilstīgo politikas jomu veicināšana attiecībā uz pacientu un veselības aprūpes profesionāļu mobilitāti. Tam būtu jāatvieglo turpmākā Eiropas e-veselības zonas attīstība kopīgās Eiropas iniciatīvās ar citām ES politikas jomām, tostarp reģionālo politiku, reizē sekmējot darbu pie tādu tīmekļa vietņu kvalitātes kritērijiem, kas saistīti ar veselību, un pie Eiropas veselības apdrošināšanas kartes izveides. Būtu jāņem vērā telemedicīna, jo telemedicīnas lietojumu veicināšana var sekmēt pārrobežu aprūpi, nodrošinot medicīnisku aprūpi mājās. |
| --- | --- |

(21)

Programmai būtu jādod ieguldījums datu vākšanā, jāveicina metožu un instrumentu attīstība, tīklu un dažāda veida sadarbības izveidošana un atbilstīgo politikas jomu veicināšana attiecībā uz pacientu un veselības aprūpes profesionāļu mobilitāti. Tam būtu jāatvieglo turpmākā Eiropas e-veselības zonas attīstība kopīgās Eiropas iniciatīvās ar citām ES politikas jomām, tostarp reģionālo politiku, reizē sekmējot darbu pie tādu tīmekļa vietņu kvalitātes kritērijiem, kas saistīti ar veselību, un pie Eiropas veselības apdrošināšanas kartes izveides. Būtu jāņem vērā telemedicīna, jo telemedicīnas lietojumu veicināšana var sekmēt pārrobežu aprūpi, nodrošinot medicīnisku aprūpi mājās.

| (22) | Vides piesārņojums ir nopietns veselības apdraudējums un lielākais Eiropas iedzīvotāju problēmu avots. Īpašas rīcības uzmanības centrā vajadzētu būt bērniem un citām grupām, kas jo īpaši cieš no bīstamiem vides apstākļiem. Programmai būtu jāpapildina rīcības, ko veic saskaņā ar Vides un veselības aizsardzības rīcības plānu 2004. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(22)

Vides piesārņojums ir nopietns veselības apdraudējums un lielākais Eiropas iedzīvotāju problēmu avots. Īpašas rīcības uzmanības centrā vajadzētu būt bērniem un citām grupām, kas jo īpaši cieš no bīstamiem vides apstākļiem. Programmai būtu jāpapildina rīcības, ko veic saskaņā ar Vides un veselības aizsardzības rīcības plānu 2004. līdz 2010. gadam.

| (23) | Ar šo programmu būtu jārisina ar dzimumu un novecošanu saistītas veselības problēmas. |
| --- | --- |

(23)

Ar šo programmu būtu jārisina ar dzimumu un novecošanu saistītas veselības problēmas.

| (24) | Piesardzības princips un riska novērtēšana ir cilvēku veselības aizsardzības pamatfaktori, tāpēc tie turpmāk būtu jāiekļauj citās Kopienas politikas jomās un darbībās. |
| --- | --- |

(24)

Piesardzības princips un riska novērtēšana ir cilvēku veselības aizsardzības pamatfaktori, tāpēc tie turpmāk būtu jāiekļauj citās Kopienas politikas jomās un darbībās.

| (25) | Ar šo lēmumu visam programmas laikposmam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (8). |
| --- | --- |

(25)

Ar šo lēmumu visam programmas laikposmam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (8).

| (26) | Lai nodrošinātu augsta līmeņa saskaņošanu starp rīcībām un iniciatīvām, ko, īstenojot programmu, veic Kopiena un dalībvalstis, ir jāveicina dalībvalstu sadarbība un jāuzlabo pastāvošo un turpmāko tīklu efektivitāte sabiedrības veselības aizsardzības jomā. Programmas īstenošanā būtu jāņem vērā valstu, reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalība atbilstīgajā līmenī saskaņā ar valstu sistēmām. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu augsta līmeņa saskaņošanu starp rīcībām un iniciatīvām, ko, īstenojot programmu, veic Kopiena un dalībvalstis, ir jāveicina dalībvalstu sadarbība un jāuzlabo pastāvošo un turpmāko tīklu efektivitāte sabiedrības veselības aizsardzības jomā. Programmas īstenošanā būtu jāņem vērā valstu, reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalība atbilstīgajā līmenī saskaņā ar valstu sistēmām.

| (27) | Ir jāpalielina ES investīcijas veselības aizsardzībā un ar veselības aizsardzību saistītos projektos. Šajā ziņā dalībvalstis būtu jāmudina valsts programmās kā prioritāti noteikt uzlabojumus veselības aizsardzības jomā. Ir vajadzīga labāka informētība par ES finansēšanas iespējām veselības aizsardzībai. Būtu jāveicina pieredzes apmaiņa starp dalībvalstīm par veselības aizsardzības finansēšanu no struktūrfondiem. |
| --- | --- |

(27)

Ir jāpalielina ES investīcijas veselības aizsardzībā un ar veselības aizsardzību saistītos projektos. Šajā ziņā dalībvalstis būtu jāmudina valsts programmās kā prioritāti noteikt uzlabojumus veselības aizsardzības jomā. Ir vajadzīga labāka informētība par ES finansēšanas iespējām veselības aizsardzībai. Būtu jāveicina pieredzes apmaiņa starp dalībvalstīm par veselības aizsardzības finansēšanu no struktūrfondiem.

| (28) | Programmas mērķu sasniegšanā būtiska nozīme var būt arī nevalstiskām struktūrām un specializētiem tīkliem. Īstenojot vienu vai vairākus Programmas mērķus, var būt vajadzīgi Kopienas ieguldījumi, lai minētās struktūras un tīkli varētu darboties. Tādējādi saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9), būtu jānosaka atbilstības kritēriji un noteikumi par finanšu pārredzamību un Kopienas finansējuma ilgumu tādām nevalstiskām struktūrām un specializētiem tīkliem, kas ir tiesīgi saņemt Kopienas atbalstu. Šādos kritērijos būtu jāietver šādu struktūru un tīklu pienākumi, lai noteiktu skaidrus mērķus, rīcības plānus un mērāmus rezultātus, kam ir skaidrs Eiropas aspekts un kas programmas mērķiem dod reālu pievienotu vērtību. Ņemot vērā attiecīgo organizāciju īpašo raksturu un īpašas noderības gadījumos, vajadzētu būt iespējai, ka Kopienas atbalsta atjaunošanu šādu struktūru un specializētu tīklu darbībai atbrīvo no Kopienas atbalsta pakāpeniskas samazināšanas principa. |
| --- | --- |

(28)

Programmas mērķu sasniegšanā būtiska nozīme var būt arī nevalstiskām struktūrām un specializētiem tīkliem. Īstenojot vienu vai vairākus Programmas mērķus, var būt vajadzīgi Kopienas ieguldījumi, lai minētās struktūras un tīkli varētu darboties. Tādējādi saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9), būtu jānosaka atbilstības kritēriji un noteikumi par finanšu pārredzamību un Kopienas finansējuma ilgumu tādām nevalstiskām struktūrām un specializētiem tīkliem, kas ir tiesīgi saņemt Kopienas atbalstu. Šādos kritērijos būtu jāietver šādu struktūru un tīklu pienākumi, lai noteiktu skaidrus mērķus, rīcības plānus un mērāmus rezultātus, kam ir skaidrs Eiropas aspekts un kas programmas mērķiem dod reālu pievienotu vērtību. Ņemot vērā attiecīgo organizāciju īpašo raksturu un īpašas noderības gadījumos, vajadzētu būt iespējai, ka Kopienas atbalsta atjaunošanu šādu struktūru un specializētu tīklu darbībai atbrīvo no Kopienas atbalsta pakāpeniskas samazināšanas principa.

| (29) | Programmas īstenošana būtu jāveic ciešā sadarbībā ar attiecīgām organizācijām un aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru. |
| --- | --- |

(29)

Programmas īstenošana būtu jāveic ciešā sadarbībā ar attiecīgām organizācijām un aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru.

| (30) | Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK, ievērojot pārredzamības nepieciešamību, kā arī saprātīgu līdzsvaru starp programmas dažādajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(30)

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmumu 1999/468/EK, ievērojot pārredzamības nepieciešamību, kā arī saprātīgu līdzsvaru starp programmas dažādajiem mērķiem.

| (31) | Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) nodrošina sadarbību veselības aizsardzības jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kas piedalās Eiropas Ekonomikas zonā (turpmāk “EBTA/EEZ valstis”), no otras puses. Būtu jānosaka iespēja, ka programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Kopienas kaimiņvalstis, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus dalībai Kopienā un kas ir tās kandidātvalstis vai pievienojas tai, sevišķi ņemot vērā citās valstīs potenciāli radušos veselības apdraudējumu, kurš atstāj ietekmi Kopienas iekšienē. |
| --- | --- |

(31)

Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) nodrošina sadarbību veselības aizsardzības jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm, kas piedalās Eiropas Ekonomikas zonā (turpmāk “EBTA/EEZ valstis”), no otras puses. Būtu jānosaka iespēja, ka programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Kopienas kaimiņvalstis, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus dalībai Kopienā un kas ir tās kandidātvalstis vai pievienojas tai, sevišķi ņemot vērā citās valstīs potenciāli radušos veselības apdraudējumu, kurš atstāj ietekmi Kopienas iekšienē.

| (32) | Būtu jāveicina atbilstīgu attiecību uzturēšana ar trešām valstīm, kas nepiedalās programmā, lai palīdzētu panākt programmas mērķu sasniegšanu, ņemot vērā jebkādus attiecīgus nolīgumus starp šīm valstīm un Kopienu. Tādējādi trešās valstis savstarpējas ieinteresētības jomās varētu veikt darbības, kas papildina šīs programmas finansētos pasākumus, bet ko nevajadzētu finansēt saskaņā ar šo programmu. |
| --- | --- |

(32)

Būtu jāveicina atbilstīgu attiecību uzturēšana ar trešām valstīm, kas nepiedalās programmā, lai palīdzētu panākt programmas mērķu sasniegšanu, ņemot vērā jebkādus attiecīgus nolīgumus starp šīm valstīm un Kopienu. Tādējādi trešās valstis savstarpējas ieinteresētības jomās varētu veikt darbības, kas papildina šīs programmas finansētos pasākumus, bet ko nevajadzētu finansēt saskaņā ar šo programmu.

| (33) | Ir lietderīgi attīstīt sadarbību ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, ANO un tās specializētajām iestādēm, jo īpaši ar PVO, kā arī ar Eiropas Padomi un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, lai īstenotu šo programmu, palielinot efektivitāti ar veselības aizsardzību saistītajām darbībām Kopienas un starptautiskā līmenī, ņemot vērā dažādu organizāciju īpašās iespējas un lomu. |
| --- | --- |

(33)

Ir lietderīgi attīstīt sadarbību ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, ANO un tās specializētajām iestādēm, jo īpaši ar PVO, kā arī ar Eiropas Padomi un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, lai īstenotu šo programmu, palielinot efektivitāti ar veselības aizsardzību saistītajām darbībām Kopienas un starptautiskā līmenī, ņemot vērā dažādu organizāciju īpašās iespējas un lomu.

| (34) | Veiksmīgai programmas mērķu īstenošanai būtu jābalstās uz sekmīgu gada darba plānos ietvertu jautājumu risināšanu, attiecīgu rīcību izvēli un projektu finansējumu, kuros visos paredzēta atbilstīga pārraudzība un novērtēšanas process uz vietas, tostarp neatkarīgu pieaicinātu ekspertu veikti novērtējumi, ar ko būtu jāmērī rīcību ietekme un būtu jāparāda to ieguldījums vispārējo programmas mērķu sasniegšanā. Novērtējot programmu, būtu jāņem vērā, ka programmas mērķu sasniegšana var prasīt laikposmu, kas pārsniedz programmas darbības laiku. |
| --- | --- |

(34)

Veiksmīgai programmas mērķu īstenošanai būtu jābalstās uz sekmīgu gada darba plānos ietvertu jautājumu risināšanu, attiecīgu rīcību izvēli un projektu finansējumu, kuros visos paredzēta atbilstīga pārraudzība un novērtēšanas process uz vietas, tostarp neatkarīgu pieaicinātu ekspertu veikti novērtējumi, ar ko būtu jāmērī rīcību ietekme un būtu jāparāda to ieguldījums vispārējo programmas mērķu sasniegšanā. Novērtējot programmu, būtu jāņem vērā, ka programmas mērķu sasniegšana var prasīt laikposmu, kas pārsniedz programmas darbības laiku.

| (35) | Gada darba plānos būtu jāiekļauj galvenās paredzamās darbības, ko programma finansēs, izmantojot visus dažādos finansēšanas mehānismus, tostarp uzaicinājumus piedalīties konkursā. |
| --- | --- |

(35)

Gada darba plānos būtu jāiekļauj galvenās paredzamās darbības, ko programma finansēs, izmantojot visus dažādos finansēšanas mehānismus, tostarp uzaicinājumus piedalīties konkursā.

| (36) | Ņemot vērā to, ka problēmu starpvalstu rakstura dēļ šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs to, ka Kopienas potenciāla dēļ tās rīcība, aizsargājot iedzīvotāju veselību un drošību, var būt efektīvāka nekā atsevišķu valstu darbības un tāpēc šie mērķi ir labāk sasniedzami Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā to, ka problēmu starpvalstu rakstura dēļ šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs to, ka Kopienas potenciāla dēļ tās rīcība, aizsargājot iedzīvotāju veselību un drošību, var būt efektīvāka nekā atsevišķu valstu darbības un tāpēc šie mērķi ir labāk sasniedzami Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (37) | Saskaņā ar Līguma 2. pantu, kas paredz, ka Kopienas princips ir sieviešu un vīriešu vienlīdzība, un saskaņā ar tā 3. panta 2. punktu, kas paredz, ka Kopienas mērķis ir likvidēt nevienlīdzību un veicināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību visās Kopienas darbībās, tostarp sasniedzot augsta līmeņa veselības aizsardzību, visi mērķi un darbības, uz ko attiecas Kopienas programma, dod ieguldījumu, lai veicinātu labāku vīriešu un sieviešu attiecīgo vajadzību un pieeju veselībai izpratni un pazīšanu. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Līguma 2. pantu, kas paredz, ka Kopienas princips ir sieviešu un vīriešu vienlīdzība, un saskaņā ar tā 3. panta 2. punktu, kas paredz, ka Kopienas mērķis ir likvidēt nevienlīdzību un veicināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību visās Kopienas darbībās, tostarp sasniedzot augsta līmeņa veselības aizsardzību, visi mērķi un darbības, uz ko attiecas Kopienas programma, dod ieguldījumu, lai veicinātu labāku vīriešu un sieviešu attiecīgo vajadzību un pieeju veselībai izpratni un pazīšanu.

| (38) | Ir jānodrošina pāreja starp šo programmu un iepriekšējo programmu, kuru tā aizstāj, jo īpaši attiecībā uz tādu daudzgadu pasākumu turpināšanu tās pārvaldīšanai kā tehniskas un administratīvas palīdzības finansēšana. No 2014. gada 1. janvāra tehniskām un administratīvām apropriācijām vajadzības gadījumā būtu jāsedz izmaksas, kas saistītas ar pārvaldes darbībām, kas nav pabeigtas līdz 2013. gada beigām. |
| --- | --- |

(38)

Ir jānodrošina pāreja starp šo programmu un iepriekšējo programmu, kuru tā aizstāj, jo īpaši attiecībā uz tādu daudzgadu pasākumu turpināšanu tās pārvaldīšanai kā tehniskas un administratīvas palīdzības finansēšana. No 2014. gada 1. janvāra tehniskām un administratīvām apropriācijām vajadzības gadījumā būtu jāsedz izmaksas, kas saistītas ar pārvaldes darbībām, kas nav pabeigtas līdz 2013. gada beigām.

| (39) | Šis lēmums aizstāj Lēmumu Nr. 1786/2002/EK. Tādēļ pēdējais minētais lēmums būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(39)

Šis lēmums aizstāj Lēmumu Nr. 1786/2002/EK. Tādēļ pēdējais minētais lēmums būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Programmas izveide

Ar šo izveido otro programmu “Kopienas rīcība veselības aizsardzības jomā (2007.-2013. gadam)” laikposmam no ... (10) līdz 2013. gada 31. decembrim (turpmāk “programma”).

2. pants

Mērķi un uzdevumi

1.   Programma papildina, atbalsta un pilnveido dalībvalstu politiku un veicina lielāku labklājību un solidaritāti Eiropas Savienībā, aizsargājot un veicinot cilvēku veselību un drošību un uzlabojot sabiedrības veselību.

2.   Mērķi, kas jāsasniedz ar šā lēmuma pielikumā izklāstītajām rīcībām, ir šādi:

| — | uzlabot iedzīvotāju veselības drošību, |
| --- | --- |

—

uzlabot iedzīvotāju veselības drošību,

| — | veicināt veselību, |
| --- | --- |

—

veicināt veselību,

| — | sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselības aizsardzību. |
| --- | --- |

—

sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselības aizsardzību.

Pirmajā daļā minētās rīcības attiecīgā gadījumā atbalsta nopietnu slimību profilaksi un palīdz mazināt to skaitu, kā arī saslimstību un mirstību šo slimību dēļ.

3. pants

Finansējums

1.   Finansējums šīs programmas īstenošanai 1. pantā minētajā laikposmā ir EUR 365 600 000.

2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu shēmas robežās.

4. pants

Finanšu ieguldījumi

1.   Kopienas ieguldījumi nepārsniedz šādus līmeņus:

| a) | 60 % no izmaksām rīcībai, kas paredzēta, lai palīdzētu sasniegt kādu mērķi, kurš ir daļa no šīs programmas, izņemot īpaša lietderīguma gadījumus, kad Kopienas ieguldījums nepārsniedz 80 %; un |
| --- | --- |

a)

60 % no izmaksām rīcībai, kas paredzēta, lai palīdzētu sasniegt kādu mērķi, kurš ir daļa no šīs programmas, izņemot īpaša lietderīguma gadījumus, kad Kopienas ieguldījums nepārsniedz 80 %; un

| b) | 60 % no izmaksām tādas nevalstiskas struktūras vai specializēta tīkla darbībai, kas ir bezpeļņas vai no rūpniecības, komerciālām un no uzņēmējdarbības interesēm vai citām konfliktējošām interesēm neatkarīga, kam ir dalībnieki vismaz pusē dalībvalstu, kas vienmērīgi aptver plašu teritoriju un kā galveno mērķi cenšas sasniegt vienu vai vairākus programmas mērķus, ja tāds atbalsts ir vajadzīgs, lai sasniegtu minētos mērķus. Īpaši lietderīgos gadījumos Kopienas ieguldījums nepārsniedz 80 %. |
| --- | --- |

b)

60 % no izmaksām tādas nevalstiskas struktūras vai specializēta tīkla darbībai, kas ir bezpeļņas vai no rūpniecības, komerciālām un no uzņēmējdarbības interesēm vai citām konfliktējošām interesēm neatkarīga, kam ir dalībnieki vismaz pusē dalībvalstu, kas vienmērīgi aptver plašu teritoriju un kā galveno mērķi cenšas sasniegt vienu vai vairākus programmas mērķus, ja tāds atbalsts ir vajadzīgs, lai sasniegtu minētos mērķus. Īpaši lietderīgos gadījumos Kopienas ieguldījums nepārsniedz 80 %.

2.   Uz 1. punkta b) apakšpunktā noteikto finanšu ieguldījumu atjaunošanu nevalstiskām struktūrām un specializētiem tīkliem var neattiecināt principu par pakāpenisku ieguldījumu samazināšanu.

3.   Kopienas finanšu ieguldījumu, vajadzības gadījumā un ņemot vērā izpildāmā uzdevuma dabu, var veidot kopīgs Kopienas un vienas vai vairāku dalībvalstu finansējums vai arī Kopienas un citu programmas dalībvalstu kompetento iestāžu finansējums. Šajā gadījumā Kopienas ieguldījums nepārsniedz 50 %, izņemot īpaša lietderīguma gadījumus, kuros Kopienas ieguldījums nepārsniedz 70 %. Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt valsts iestādei vai bezpeļņas organizācijai, kuru ar pārredzamas procedūras palīdzību izraudzījusies dalībvalsts vai attiecīgā kompetentā iestāde un atzinusi Komisija.

4.   Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt arī vienreizējas izmaksas un fiksēta maksājuma veidā, ja tas ir piemēroti attiecīgo rīcību būtībai. Uz šādu finanšu ieguldījumu neattiecas 1. un 3. punktā noteiktie procentuālie ierobežojumi, lai gan vēl aizvien ir vajadzīgs līdzfinansējums.

5. pants

Administratīvā un tehniskā palīdzība

1.   Ar šīs programmas finanšu piešķīrumu var segt arī izdevumus attiecībā uz sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas tieši vajadzīgas programmas pārvaldīšanai un tās mērķu realizēšanai, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar izpēti, sanāksmēm, informāciju un publicēšanu, izdevumiem, kuri saistīti ar informātikas tīklu koncentrēšanu uz informācijas apmaiņu, kā arī attiecībā uz visiem citiem tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumiem, ko Komisija var izmantot programmas pārvaldībai.

2.   Finanšu ieguldījums var segt arī tās tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju no šīs programmas uz pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Lēmumu Nr. 1786/2002/EK. Vajadzības gadījumā apropriācijas līdzīgu izdevumu segšanai varētu iekļaut budžetā pēc 2013. gada, lai nodrošinātu līdz 2013. gada 31. decembrim vēl nepabeigto darbību pārvaldību.

6. pants

Īstenošanas metodes

Rīcībām 2. pantā minēto mērķu un uzdevumu izpildei pilnībā izmanto attiecīgas piemērotas īstenošanas metodes, tostarp jo īpaši:

| a) | tiešu vai netiešu īstenošanu, ko Komisija veic centralizēti; un |
| --- | --- |

a)

tiešu vai netiešu īstenošanu, ko Komisija veic centralizēti; un

| b) | vajadzības gadījumā kopēju pārvaldi ar starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā kopēju pārvaldi ar starptautiskām organizācijām.

7. pants

Programmas īstenošana

1.   Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina programmā izklāstīto rīcību un pasākumu īstenošanu saskaņā ar 3. un 8. pantu.

2.   Komisija un dalībvalstis to attiecīgajās kompetences jomās atbilstīgi rīkojas, lai nodrošinātu programmas efektīvu izpildi un izveidotu mehānismus Kopienas un dalībvalstu līmenī programmas mērķu sasniegšanai. Tās nodrošina atbilstīgu informāciju par programmas atbalstītām rīcībām, kā arī attiecīgu dalību.

3.   Lai sasniegtu programmas mērķus, Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm:

| a) | tiecas pēc datu un informācijas salīdzināmības, kā arī pēc tā, lai būtu savietojamas un savstarpēji izmantojamas ar veselības aizsardzību saistīto datu un informācijas sistēmas un tīkli; un |
| --- | --- |

a)

tiecas pēc datu un informācijas salīdzināmības, kā arī pēc tā, lai būtu savietojamas un savstarpēji izmantojamas ar veselības aizsardzību saistīto datu un informācijas sistēmas un tīkli; un

| b) | nodrošina vajadzīgo sadarbību un saziņu ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru un citām attiecīgām ES aģentūrām, lai uzlabotu Kopienas līdzekļu izmantošanu. |
| --- | --- |

b)

nodrošina vajadzīgo sadarbību un saziņu ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru un citām attiecīgām ES aģentūrām, lai uzlabotu Kopienas līdzekļu izmantošanu.

4.   Īstenojot programmu, Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina atbilstību visiem attiecīgajiem tiesību aktiem, kas skar personas datu aizsardzību, un vajadzības gadījumā mehānismu ieviešanu šādu datu konfidencialitātes un drošības nodrošināšanai.

8. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai saistībā ar turpmāk minēto, pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto kārtību:

| a) | gada darba plāns programmas īstenošanai, kurā nosaka:






  i) | prioritātes un rīcības, kas jāveic, tostarp finanšu resursu sadali; |
| --- | --- | --- |

a)

gada darba plāns programmas īstenošanai, kurā nosaka:

i)

prioritātes un rīcības, kas jāveic, tostarp finanšu resursu sadali;

| ii) | kritērijus Kopienas finanšu ieguldījuma procentuālajam apjomam, tostarp kritērijus, lai noteiktu, vai var piemērot īpaša lietderīguma aspektu; |
| --- | --- |

ii)

kritērijus Kopienas finanšu ieguldījuma procentuālajam apjomam, tostarp kritērijus, lai noteiktu, vai var piemērot īpaša lietderīguma aspektu;

| iii) | pasākumus 9. pantā minēto kopīgo stratēģiju un rīcību īstenošanai; |
| --- | --- |

iii)

pasākumus 9. pantā minēto kopīgo stratēģiju un rīcību īstenošanai;

| b) | izvēles, piešķiršanas un citus tādu programmas rīcību finansēšanas kritērijus, uz ko attiecas 4. pants. |
| --- | --- |

b)

izvēles, piešķiršanas un citus tādu programmas rīcību finansēšanas kritērijus, uz ko attiecas 4. pants.

2.   Jebkurus citus pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, pieņem saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto kārtību.

9. pants

Kopējas stratēģijas un rīcības

1.   Lai nodrošinātu cilvēku veselības augsta līmeņa aizsardzību, nosakot un īstenojot Kopienas visas politikas jomas un darbības, un lai veicinātu veselības integrāciju citās politikas jomās, programmas mērķus var īstenot kā kopējas stratēģijas un kopējas rīcības, izveidojot saikni ar attiecīgām Kopienas programmām, rīcībām un fondiem.

2.   Komisija nodrošina to, lai programma būtu optimāli saistīta ar citām Kopienas programmām, rīcībām un fondiem.

10. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Komiteja (turpmāk “Komiteja”).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais laikposms ir divi mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

11. pants

Trešo valstu piedalīšanās

Programmā var piedalīties:

| a) | EBTA/EEZ valstis saskaņā ar nosacījumiem EEZ līgumā; un |
| --- | --- |

a)

EBTA/EEZ valstis saskaņā ar nosacījumiem EEZ līgumā; un

| b) | trešās valstis, jo īpaši valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus dalībai Eiropas Savienībā, ir tās kandidātvalstis vai pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iekļautas stabilizācijas un asociācijas procesā, saskaņā ar nosacījumiem attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kuri nosaka vispārējos principus šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās. |
| --- | --- |

b)

trešās valstis, jo īpaši valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus dalībai Eiropas Savienībā, ir tās kandidātvalstis vai pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iekļautas stabilizācijas un asociācijas procesā, saskaņā ar nosacījumiem attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kuri nosaka vispārējos principus šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās.

12. pants

Starptautiskā sadarbība

Programmas īstenošanas laikā veicina attiecības un sadarbību ar trešām valstīm, kas programmā nepiedalās, kā arī ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši ar PVO.

13. pants

Pārraudzība, novērtēšana un rezultātu izplatīšana

1.   Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm pārrauga programmas rīcību īstenošanu, ņemot vērā tās mērķus. Tā katru gadu ziņo Komitejai un informē Padomi un Eiropas Parlamentu par visām rīcībām un projektiem, kas finansēti saskaņā ar programmu.

2.   Dalībvalstis pēc Komisijas lūguma iesniedz visu pieejamo informāciju par šīs programmas īstenošanu un ietekmi, izvairoties nesamērīgi palielināt dalībvalstu administratīvo nastu.

3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai:

| a) | vēlākais ... (11) — ārēju un neatkarīgu starpposma novērtējuma ziņojumu par iegūtajiem rezultātiem attiecībā uz programmas mērķiem un par tās īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem, kā arī tās saskanību un papildināmību ar citām attiecīgām programmām, rīcībām un līdzekļiem. Ziņojums jo īpaši ļauj novērtēt pasākumu ietekmi uz visām valstīm. Ziņojumā apkopo galvenos secinājumus, un to papildina ar Komisijas piebildēm; |
| --- | --- |

a)

vēlākais ... (11) — ārēju un neatkarīgu starpposma novērtējuma ziņojumu par iegūtajiem rezultātiem attiecībā uz programmas mērķiem un par tās īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem, kā arī tās saskanību un papildināmību ar citām attiecīgām programmām, rīcībām un līdzekļiem. Ziņojums jo īpaši ļauj novērtēt pasākumu ietekmi uz visām valstīm. Ziņojumā apkopo galvenos secinājumus, un to papildina ar Komisijas piebildēm;

| b) | vēlākais ... (12) — paziņojumu par programmas turpināšanu; |
| --- | --- |

b)

vēlākais ... (12) — paziņojumu par programmas turpināšanu;

| c) | vēlākais 2015. gada 31. decembrī — ārēju un neatkarīgu novērtējuma ziņojumu par paveikto attiecībā uz programmas īstenošanu un rezultātiem. |
| --- | --- |

c)

vēlākais 2015. gada 31. decembrī — ārēju un neatkarīgu novērtējuma ziņojumu par paveikto attiecībā uz programmas īstenošanu un rezultātiem.

4.   Komisija padara publiski pieejamus un nodrošina to rīcību rezultātu izplatīšanu, kas veiktas atbilstīgi šim lēmumam.

14. pants

Atcelšana

Lēmumu Nr. 1786/2002/EK atceļ.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 88, 11.4.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV C 192, 16.8.2006., 8. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 16. marta Atzinums (OV C 291 E, 30.11.2006., 372. lpp.), Padomes 2007. gada 22. marta Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).

4

(5)  OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr.1926/2006/EK (OV L 404, 30.12.2006., 39. lpp.).

6

(7)  OV C 146, 22.6.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

8

(9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

9

(10)  Šā lēmuma spēkā stāšanās diena.

10

(11)  Trīs gadi pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.

11

(12)  Četri gadi pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.

12

---

PIELIKUMS

RĪCĪBAS, KAS MINĒTAS 2. PANTA 2. PUNKTĀ

| 1. | Uzlabot iedzīvotāju veselības drošību |
| --- | --- |

1.

Uzlabot iedzīvotāju veselības drošību

| 1.1. | Aizsargāt iedzīvotājus pret veselības apdraudējumiem |
| --- | --- |

1.1.

Aizsargāt iedzīvotājus pret veselības apdraudējumiem

| 1.1.1. | Izstrādāt stratēģijas un mehānismus, lai novērstu, apmainītos ar informāciju un reaģētu uz infekcijas slimību un neinfekcijas slimību radītiem draudiem veselībai un draudiem veselībai no fiziskiem, ķīmiskiem vai bioloģiskiem avotiem, tostarp plānotiem atbrīvošanas aktiem; rīkoties, lai nodrošinātu sadarbību augstas kvalitātes diagnostikā starp dalībvalstu laboratorijām; atbalstīt pašreizējo laboratoriju darbu, kas attiecas uz Kopienu; izveidot Kopienas etalonlaboratoriju tīklu. |
| --- | --- |

1.1.1.

Izstrādāt stratēģijas un mehānismus, lai novērstu, apmainītos ar informāciju un reaģētu uz infekcijas slimību un neinfekcijas slimību radītiem draudiem veselībai un draudiem veselībai no fiziskiem, ķīmiskiem vai bioloģiskiem avotiem, tostarp plānotiem atbrīvošanas aktiem; rīkoties, lai nodrošinātu sadarbību augstas kvalitātes diagnostikā starp dalībvalstu laboratorijām; atbalstīt pašreizējo laboratoriju darbu, kas attiecas uz Kopienu; izveidot Kopienas etalonlaboratoriju tīklu.

| 1.1.2. | Atbalstīt profilakses, vakcinācijas un imunizācijas politikas jomu izstrādi; uzlabot līdzdalību, tīklus, līdzekļus un imunizācijas stāvokļa un blakusparādību pārraudzības atskaites sistēmas. |
| --- | --- |

1.1.2.

Atbalstīt profilakses, vakcinācijas un imunizācijas politikas jomu izstrādi; uzlabot līdzdalību, tīklus, līdzekļus un imunizācijas stāvokļa un blakusparādību pārraudzības atskaites sistēmas.

| 1.1.3. | Attīstīt riska pārvaldības kapacitāti un procedūras; uzlabot sagatavotību un plānošanu attiecībā uz steidzamību ar veselību saistītos gadījumos, tostarp sagatavošanos saskaņotām ES un starptautiska mēroga darbībām šādos steidzamības gadījumos; attīstīt saziņu iespējamā riska gadījumā un konsultāciju procedūras par pretpasākumiem. |
| --- | --- |

1.1.3.

Attīstīt riska pārvaldības kapacitāti un procedūras; uzlabot sagatavotību un plānošanu attiecībā uz steidzamību ar veselību saistītos gadījumos, tostarp sagatavošanos saskaņotām ES un starptautiska mēroga darbībām šādos steidzamības gadījumos; attīstīt saziņu iespējamā riska gadījumā un konsultāciju procedūras par pretpasākumiem.

| 1.1.4. | Veicināt sadarbību un pašreizējās reakcijas spēju un līdzekļu uzlabošanu, ietverot aizsargaprīkojumu, izolācijas iespējas un pārvietojamās laboratorijas, kuras var ātri uzstādīt ārkārtas situācijās. |
| --- | --- |

1.1.4.

Veicināt sadarbību un pašreizējās reakcijas spēju un līdzekļu uzlabošanu, ietverot aizsargaprīkojumu, izolācijas iespējas un pārvietojamās laboratorijas, kuras var ātri uzstādīt ārkārtas situācijās.

| 1.1.5. | Izstrādāt stratēģijas un procedūras, lai sastādītu, uzlabotu mobilizācijas iespējas, vadītu mācības un pārbaudes, novērtētu un pārskatītu galvenos ārkārtas rīcības un īpašos ar veselību saistīto ārkārtas situāciju plānus un to savstarpēju savietojamību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.1.5.

Izstrādāt stratēģijas un procedūras, lai sastādītu, uzlabotu mobilizācijas iespējas, vadītu mācības un pārbaudes, novērtētu un pārskatītu galvenos ārkārtas rīcības un īpašos ar veselību saistīto ārkārtas situāciju plānus un to savstarpēju savietojamību starp dalībvalstīm.

| 1.2. | Uzlabot iedzīvotāju drošību |
| --- | --- |

1.2.

Uzlabot iedzīvotāju drošību

| 1.2.1. | Atbalstīt un uzlabot zinātnisko konsultēšanu un riska novērtēšanu, veicinot risku agrīnu noteikšanu; analizējot to iespējamo ietekmi; apmainoties ar informāciju par apdraudējumu un pakļaušanu iedarbībai un veicinot integrētu un harmonizētu pieeju. |
| --- | --- |

1.2.1.

Atbalstīt un uzlabot zinātnisko konsultēšanu un riska novērtēšanu, veicinot risku agrīnu noteikšanu; analizējot to iespējamo ietekmi; apmainoties ar informāciju par apdraudējumu un pakļaušanu iedarbībai un veicinot integrētu un harmonizētu pieeju.

| 1.2.2. | Palīdzēt uzlabot cilvēku izcelsmes orgānu un vielu, asins un asins preparātu drošumu un kvalitāti; veicināt to pieejamību un izsekojamību izmantošanai medicīnā, vienlaikus respektējot dalībvalstu atbildību, kas noteikta Līguma 152. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

1.2.2.

Palīdzēt uzlabot cilvēku izcelsmes orgānu un vielu, asins un asins preparātu drošumu un kvalitāti; veicināt to pieejamību un izsekojamību izmantošanai medicīnā, vienlaikus respektējot dalībvalstu atbildību, kas noteikta Līguma 152. panta 5. punktā.

| 1.2.3. | Veicināt pasākumus pacientu drošības uzlabošanai, nodrošinot ļoti kvalitatīvu un drošu veselības aprūpi, tostarp attiecībā uz rezistenci pret antibiotikām un hospitālām infekcijām. |
| --- | --- |

1.2.3.

Veicināt pasākumus pacientu drošības uzlabošanai, nodrošinot ļoti kvalitatīvu un drošu veselības aprūpi, tostarp attiecībā uz rezistenci pret antibiotikām un hospitālām infekcijām.

| 2. | Veicināt veselību |
| --- | --- |

2.

Veicināt veselību

| 2.1. | Veicināt veselīgāku dzīvesveidu un palīdzēt pārvarēt nevienlīdzību veselības aizsardzības jomā |
| --- | --- |

2.1.

Veicināt veselīgāku dzīvesveidu un palīdzēt pārvarēt nevienlīdzību veselības aizsardzības jomā

| 2.1.1. | Veicināt iniciatīvas, lai palielinātu veselīgas dzīves gadu skaitu, un sekmēt veselīgu novecošanu; atbalstīt pasākumus, lai veicinātu un pētītu veselības ietekmi uz produktivitāti un darbaspējām kā ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā; atbalstīt pasākumus, lai pētītu citu politikas jomu ietekmi uz veselības aizsardzību. |
| --- | --- |

2.1.1.

Veicināt iniciatīvas, lai palielinātu veselīgas dzīves gadu skaitu, un sekmēt veselīgu novecošanu; atbalstīt pasākumus, lai veicinātu un pētītu veselības ietekmi uz produktivitāti un darbaspējām kā ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā; atbalstīt pasākumus, lai pētītu citu politikas jomu ietekmi uz veselības aizsardzību.

| 2.1.2. | Atbalstīt iniciatīvas, lai noteiktu nevienlīdzību cēloņus, risinātu un samazinātu nevienlīdzības veselības aizsardzības jomā dalībvalstīs, tostarp tādas nevienlīdzības, kas saistītas ar dzimumu atšķirībām, lai veicinātu labklājību un kohēziju; veicināt investīcijas veselības aizsardzībā sadarbībā ar citām Kopienas politikas jomām un fondiem; uzlabot solidaritāti starp valstu veselības aizsardzības sistēmām, atbalstot sadarbību pārrobežu aprūpes jautājumos. |
| --- | --- |

2.1.2.

Atbalstīt iniciatīvas, lai noteiktu nevienlīdzību cēloņus, risinātu un samazinātu nevienlīdzības veselības aizsardzības jomā dalībvalstīs, tostarp tādas nevienlīdzības, kas saistītas ar dzimumu atšķirībām, lai veicinātu labklājību un kohēziju; veicināt investīcijas veselības aizsardzībā sadarbībā ar citām Kopienas politikas jomām un fondiem; uzlabot solidaritāti starp valstu veselības aizsardzības sistēmām, atbalstot sadarbību pārrobežu aprūpes jautājumos.

| 2.2. | Veicināt veselīgāku dzīvesveidu un samazināt nopietnās slimības un traumas, pievēršoties veselības aizsardzības faktoriem |
| --- | --- |

2.2.

Veicināt veselīgāku dzīvesveidu un samazināt nopietnās slimības un traumas, pievēršoties veselības aizsardzības faktoriem

| 2.2.1. | Pievērsties veselības aizsardzības faktoriem, lai veicinātu un uzlabotu fizisko un garīgo veselību, radot labvēlīgu vidi veselīgam dzīvesveidam un novēršot slimības; rīkoties attiecībā uz tādiem pamatfaktoriem kā pārtika, fiziskā aktivitāte un seksuālā veselība un tādiem ar kaitīgajiem ieradumiem saistītajiem faktoriem kā tabaka, alkohols un narkotikas, koncentrējot uzmanību uz tādiem galvenajiem uzstādījumiem kā izglītība un darba vieta, un viss dzīves cikls. |
| --- | --- |

2.2.1.

Pievērsties veselības aizsardzības faktoriem, lai veicinātu un uzlabotu fizisko un garīgo veselību, radot labvēlīgu vidi veselīgam dzīvesveidam un novēršot slimības; rīkoties attiecībā uz tādiem pamatfaktoriem kā pārtika, fiziskā aktivitāte un seksuālā veselība un tādiem ar kaitīgajiem ieradumiem saistītajiem faktoriem kā tabaka, alkohols un narkotikas, koncentrējot uzmanību uz tādiem galvenajiem uzstādījumiem kā izglītība un darba vieta, un viss dzīves cikls.

| 2.2.2. | Veicināt rīcību attiecībā uz īpaši svarīgu nopietnu slimību profilaksi, ņemot vērā vispārējo slimību slogu Kopienā, un attiecībā uz reto slimību profilaksi, ja Kopienas rīcība, pievēršoties to faktoriem, var dot valsts centieniem nozīmīgu pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

2.2.2.

Veicināt rīcību attiecībā uz īpaši svarīgu nopietnu slimību profilaksi, ņemot vērā vispārējo slimību slogu Kopienā, un attiecībā uz reto slimību profilaksi, ja Kopienas rīcība, pievēršoties to faktoriem, var dot valsts centieniem nozīmīgu pievienoto vērtību.

| 2.2.3. | Atbalstīt rīcību par plašāku vides un sociāli ekonomisko faktoru ietekmi uz veselību. |
| --- | --- |

2.2.3.

Atbalstīt rīcību par plašāku vides un sociāli ekonomisko faktoru ietekmi uz veselību.

| 2.2.4. | Veicināt rīcības, lai palīdzētu samazināt negadījumus un traumas, jo īpaši sadzīves negadījumus. |
| --- | --- |

2.2.4.

Veicināt rīcības, lai palīdzētu samazināt negadījumus un traumas, jo īpaši sadzīves negadījumus.

| 3. | Sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselības aizsardzību |
| --- | --- |

3.

Sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselības aizsardzību

| 3.1. | Zināšanu un paraugprakses apmaiņa |
| --- | --- |

3.1.

Zināšanu un paraugprakses apmaiņa

| 3.1.1. | Zināšanu un paraugprakses apmaiņa par veselības aizsardzības jautājumiem programmas darbības jomā. |
| --- | --- |

3.1.1.

Zināšanu un paraugprakses apmaiņa par veselības aizsardzības jautājumiem programmas darbības jomā.

| 3.2. | Ar veselības aizsardzību saistītās informācijas apkopošana, analizēšana un izplatīšana |
| --- | --- |

3.2.

Ar veselības aizsardzību saistītās informācijas apkopošana, analizēšana un izplatīšana

| 3.2.1. | Pilnveidot ilgtspējīgu veselības pārraudzības sistēmu ar mehānismiem datu un informācijas apkopošanai ar atbilstīgiem rādītājiem; apkopot datus par veselības stāvokli un politikas jomām; attīstīt šīs sistēmas statistikas aspektu, izmantojot Kopienas Statistikas programmu. |
| --- | --- |

3.2.1.

Pilnveidot ilgtspējīgu veselības pārraudzības sistēmu ar mehānismiem datu un informācijas apkopošanai ar atbilstīgiem rādītājiem; apkopot datus par veselības stāvokli un politikas jomām; attīstīt šīs sistēmas statistikas aspektu, izmantojot Kopienas Statistikas programmu.

| 3.2.2. | Attīstīt analīzes un izplatīšanas mehānismus, tostarp Kopienas veselības aizsardzības ziņojumus, Veselības portālu un konferences; sniegt informāciju iedzīvotājiem, ieinteresētajām personām un politikas veidotājiem, attīstīt konsultāciju mehānismus un līdzdalības procesus; regulāri ziņot par veselības stāvokli Eiropas Savienībā, balstoties uz datiem un rādītājiem un iekļaujot kvalitatīvu un kvantitatīvu analīzi. |
| --- | --- |

3.2.2.

Attīstīt analīzes un izplatīšanas mehānismus, tostarp Kopienas veselības aizsardzības ziņojumus, Veselības portālu un konferences; sniegt informāciju iedzīvotājiem, ieinteresētajām personām un politikas veidotājiem, attīstīt konsultāciju mehānismus un līdzdalības procesus; regulāri ziņot par veselības stāvokli Eiropas Savienībā, balstoties uz datiem un rādītājiem un iekļaujot kvalitatīvu un kvantitatīvu analīzi.

| 3.2.3. | Nodrošināt analīzi un tehnisko palīdzību, atbalstot tādu politikas jomu vai tiesību aktu izstrādi vai īstenošanu, kas ir saistīti ar šīs programmas darbības jomu. |
| --- | --- |

3.2.3.

Nodrošināt analīzi un tehnisko palīdzību, atbalstot tādu politikas jomu vai tiesību aktu izstrādi vai īstenošanu, kas ir saistīti ar šīs programmas darbības jomu.

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2005. gada 15 aprīlī nosūtīja Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumu (1) Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu veselības un patērētāju aizsardzības jomā no 2007. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2005. gada 15 aprīlī nosūtīja Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumu (1) Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu veselības un patērētāju aizsardzības jomā no 2007. līdz 2013. gadam.

| 2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja pieņēma atzinumu attiecīgi 2006. gada 14. un 15. februārī (2) un 2006. gada 16. februārī (3); un Eiropas Parlaments savu atzinumu pirmajā lasījumā pieņēma 2006. gada 16. martā (4). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja pieņēma atzinumu attiecīgi 2006. gada 14. un 15. februārī (2) un 2006. gada 16. februārī (3); un Eiropas Parlaments savu atzinumu pirmajā lasījumā pieņēma 2006. gada 16. martā (4).

| 3. | Pēc tam, kad Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2006. gada 17. maijā pieņēma Iestāžu vienošanos par budžeta disciplīnu un saprātīgu finanšu pārvaldību (tostarp daudzgadu finanšu plānu 2007.-2013. gadam), Komisija 2006. gada 29. maijā iesniedza grozītu priekšlikumu (5) (turpmāk tekstā “otrā Sabiedrības veselības programma”), tajā iekļaujot vairākus Eiropas Parlamenta grozījumus, jo īpaši par priekšlikuma dalīšanu divās atsevišķās programmās (vienu veselības jomā un vienu patērētāju aizsardzības jomā), kā arī pārskatītās budžeta apropriācijas. |
| --- | --- |

3.

Pēc tam, kad Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2006. gada 17. maijā pieņēma Iestāžu vienošanos par budžeta disciplīnu un saprātīgu finanšu pārvaldību (tostarp daudzgadu finanšu plānu 2007.-2013. gadam), Komisija 2006. gada 29. maijā iesniedza grozītu priekšlikumu (5) (turpmāk tekstā “otrā Sabiedrības veselības programma”), tajā iekļaujot vairākus Eiropas Parlamenta grozījumus, jo īpaši par priekšlikuma dalīšanu divās atsevišķās programmās (vienu veselības jomā un vienu patērētāju aizsardzības jomā), kā arī pārskatītās budžeta apropriācijas.

| 4. | Padome 2007. gada 22. martā pieņēma Kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Padome 2007. gada 22. martā pieņēma Kopējo nostāju saskaņā ar Līguma 251. panta 2. punktu.

II.   MĒRĶIS

Otrā Sabiedrības veselības programma laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam aizvietos pašreizējo programmu, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 1786/2002/EK (6).

Otrās Sabiedrības veselības programmas galvenie mērķi ir:

| — | uzlabot iedzīvotāju veselības drošumu, |
| --- | --- |

—

uzlabot iedzīvotāju veselības drošumu,

| — | sekmēt veselību, kā arī |
| --- | --- |

—

sekmēt veselību, kā arī

| — | radīt un izplatīt veselības informāciju un zināšanas. |
| --- | --- |

—

radīt un izplatīt veselības informāciju un zināšanas.

Lai panāktu minētos mērķus, jāveic Lēmuma pielikumā norādītās darbības, kas ir pašreizējās programmas turpinājums, vienlaikus tās pielāgojot tādiem jauniem stratēģiskiem uzdevumiem kā nepieciešamība sekmēt veselīgas vecumdienas, turpināt risināt veselības jomā pastāvošās nevienlīdzības jautājumu un uzlabot gatavību neatliekamas medicīniskās palīdzības sniegšanā un tās plānošanā.

Par konkrētām prioritātēm un darbībām, kā arī citiem programmas ieviešanas aspektiem (piemēram, finanšu resursu piešķiršana, finansiālā atbalsta saņēmēju izvēle un tā piešķiršanas kritēriji, kopējo stratēģiju un darbību īstenošanas pasākumi) lems, sastādot ikgadējos darba plānus, apspriežoties ar programmas pārvaldības komiteju. Sabiedrības veselības programmas plašie mērķi vajadzības gadījumā tās ieviešanas posmā ļauj pievērsties pavisam jaunu jautājumu risināšanai.

Kopējā programmai piešķirto budžeta apropriāciju summa pašreizējās cenās ir 365,6 miljoni euro.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārējas piezīmes

Visumā Padome ir ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma atzinumu, kas ievērojamā mērā iekļauts grozītajā Komisijas priekšlikumā. Jo īpaši Padome piekrita Komisijas sākotnējā priekšlikuma dalīšanai divās atsevišķās programmās (viena veselības jomā un viena patērētāju aizsardzības jomā). Padome piekrita pārskatītajām budžeta apropriācijām atbilstīgi šā dokumenta II daļā minētajam un 2006. gada 17. maijā pieņemtās Iestāžu vienošanās dokumentā noteiktajam. Jānorāda, ka Eiropas Parlaments savu atzinumu pirmajā lasījumā pieņēma 2006. gada 16. martā, t. i., pirms Iestāžu vienošanās 2006. gada 17. maijā.

2.   Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi

Eiropas Parlaments 2006. gada 16. marta plenārsēdes balsojumā pieņēma 145 grozījumus Komisijas sākotnējā priekšlikumā. Vairums minēto grozījumu tika iekļauti grozītajā Komisijas priekšlikumā, attiecībā uz kuru Padome savā kopējā nostājā ir pieņēmusi papildu grozījumus.

Padome:

| a) | Kopējā nostājā iekļāva šādus 22 grozījumus saistībā ar Komisijas sākotnējā priekšlikuma sadalīšanu divās dažādās programmās:






  i) | pilnībā pieņemtie grozījumi: | 1. grozījums (nosaukumā): jaunais nosaukums; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Kopējā nostājā iekļāva šādus 22 grozījumus saistībā ar Komisijas sākotnējā priekšlikuma sadalīšanu divās dažādās programmās:

i)

pilnībā pieņemtie grozījumi:

1. grozījums (nosaukumā): jaunais nosaukums;

| | 2. grozījums (1. pamatojumā); |
| --- | --- |

2. grozījums (1. pamatojumā);

| | 15. grozījums (2. apsvērumā): papildu daļa, kas nav saistīta ar sadalīšanu, ir pieņemta 4. apsvērumā; |
| --- | --- |

15. grozījums (2. apsvērumā): papildu daļa, kas nav saistīta ar sadalīšanu, ir pieņemta 4. apsvērumā;

| | 37. grozījums (4. apsvērumā): svītrots; |
| --- | --- |

37. grozījums (4. apsvērumā): svītrots;

| | 42. grozījums (9. apsvērumā): šis apsvērums tagad ir 31. apsvērums; |
| --- | --- |

42. grozījums (9. apsvērumā): šis apsvērums tagad ir 31. apsvērums;

| | 52. grozījums (3. pantā): šis pants tagad ir 4. pants; |
| --- | --- |

52. grozījums (3. pantā): šis pants tagad ir 4. pants;

| | 74. grozījums (11. pantā): šis pants tagad ir 14. pants; |
| --- | --- |

74. grozījums (11. pantā): šis pants tagad ir 14. pants;

| | 75. grozījums (12. pantā): šis pants tagad ir 5. panta 2. punkts; |
| --- | --- |

75. grozījums (12. pantā): šis pants tagad ir 5. panta 2. punkts;

| | 76. grozījums (1. pielikumā): 1. pielikums ir svītrots; |
| --- | --- |

76. grozījums (1. pielikumā): 1. pielikums ir svītrots;

| | 77., 78., 84., 86. un 101. grozījums (2. pielikumā): 2. pielikums tagad ir pielikums; |
| --- | --- |

77., 78., 84., 86. un 101. grozījums (2. pielikumā): 2. pielikums tagad ir pielikums;

| | 140. grozījums (3. pielikumā): šis pielikums tagad ir pielikums Kopienas rīcības programmai patērētāju politikas jomā (2007–2013); |
| --- | --- |

140. grozījums (3. pielikumā): šis pielikums tagad ir pielikums Kopienas rīcības programmai patērētāju politikas jomā (2007–2013);

| ii) | pārstrādāti vai daļēji pieņemti grozījumi: | 3. grozījums (1. apsvērumā): ņemts vērā attiecībā uz sadalīšanu; |
| --- | --- | --- |

ii)

pārstrādāti vai daļēji pieņemti grozījumi:

3. grozījums (1. apsvērumā): ņemts vērā attiecībā uz sadalīšanu;

| | 18. grozījums (3. apsvērumā): ņemts vērā attiecībā uz sadalīšanu; |
| --- | --- |

18. grozījums (3. apsvērumā): ņemts vērā attiecībā uz sadalīšanu;

| | 38. grozījums (5. apsvērumā): daļēji ņemts vērā arī 12. apsvērumā; |
| --- | --- |

38. grozījums (5. apsvērumā): daļēji ņemts vērā arī 12. apsvērumā;

| | 41. grozījums (7. apsvērumā): ņemts vērā attiecībā uz sadalīšanu; |
| --- | --- |

41. grozījums (7. apsvērumā): ņemts vērā attiecībā uz sadalīšanu;

| | 43. grozījums (11. apsvērumā): jaunā redakcijā ņemts vērā 33. apsvērumā; |
| --- | --- |

43. grozījums (11. apsvērumā): jaunā redakcijā ņemts vērā 33. apsvērumā;

| | 48. grozījums (1. pantā); |
| --- | --- |

48. grozījums (1. pantā);

| | 49. grozījums (2. pantā): daļēji ņemts vērā arī 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

49. grozījums (2. pantā): daļēji ņemts vērā arī 2. panta 1. punktā;

| b) | noraidīja 113. grozījumu, jo grozītajā Komisijas priekšlikumā ir mazāks skaits darbību; |
| --- | --- |

b)

noraidīja 113. grozījumu, jo grozītajā Komisijas priekšlikumā ir mazāks skaits darbību;

| c) | Kopējā nostājā ieviestie grozījumi, kas nav saistīti ar priekšlikuma dalīšanu (91 grozījums):






  i) | pilnībā pieņemtie grozījumi: | apsvērumos: | 7. grozījums (1.d apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 3. apsvērumā; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Kopējā nostājā ieviestie grozījumi, kas nav saistīti ar priekšlikuma dalīšanu (91 grozījums):

i)

pilnībā pieņemtie grozījumi:

apsvērumos:

7. grozījums (1.d apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 3. apsvērumā;

| | 9. grozījums (1.f apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 6. apsvērumā; |
| --- | --- |

9. grozījums (1.f apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 6. apsvērumā;

| | 19. grozījums (3.a apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 12. apsvērumā; |
| --- | --- |

19. grozījums (3.a apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 12. apsvērumā;

| | 20. grozījums (3.b apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 14. apsvērumā; |
| --- | --- |

20. grozījums (3.b apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 14. apsvērumā;

| | 21. grozījums (3.c apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 15. apsvērumā; |
| --- | --- |

21. grozījums (3.c apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 15. apsvērumā;

| | 22. grozījums (3.d apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts16. apsvērumā; |
| --- | --- |

22. grozījums (3.d apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts16. apsvērumā;

| | 24. grozījums (3.f apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 17. apsvērumā; |
| --- | --- |

24. grozījums (3.f apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 17. apsvērumā;

| | 30. grozījums (3.1 apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 22. apsvērumā; |
| --- | --- |

30. grozījums (3.1 apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 22. apsvērumā;

| | 34. grozījums (3.p apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 24. apsvērumā; |
| --- | --- |

34. grozījums (3.p apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 24. apsvērumā;

| | 35. grozījums (3.q apsvērumā (jauns): tagad iekļauts 26. apsvērumā; |
| --- | --- |

35. grozījums (3.q apsvērumā (jauns): tagad iekļauts 26. apsvērumā;

| | 36. grozījums (3.r apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 26. apsvērumā; |
| --- | --- |

36. grozījums (3.r apsvērumā (jauns)): tagad iekļauts 26. apsvērumā;

| | pantos: | 59. grozījums (4. panta 1.d punktā (jauns)): tagad iekļauts 7. panta 3.a punktā; |
| --- | --- | --- |

pantos:

59. grozījums (4. panta 1.d punktā (jauns)): tagad iekļauts 7. panta 3.a punktā;

| | 60. grozījums (4. panta 1.e punktā (jauns)): tagad tas ir 7. panta 3.b punkts; |
| --- | --- |

60. grozījums (4. panta 1.e punktā (jauns)): tagad tas ir 7. panta 3.b punkts;

| | 61. grozījums (4. panta 1.f punktā (jauns)): tagad tas ir 7. panta 4. punkts; |
| --- | --- |

61. grozījums (4. panta 1.f punktā (jauns)): tagad tas ir 7. panta 4. punkts;

| | 66. grozījums (7. panta 1. punkta a) apakšpunktā): tagad tas ir 8. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts; |
| --- | --- |

66. grozījums (7. panta 1. punkta a) apakšpunktā): tagad tas ir 8. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts;

| | 69. grozījums (7. panta 2. punktā): tagad tas ir 8. panta 2. punkts; |
| --- | --- |

69. grozījums (7. panta 2. punktā): tagad tas ir 8. panta 2. punkts;

| | 70. grozījums (9. pantā): tagad tas ir 12. pants; |
| --- | --- |

70. grozījums (9. pantā): tagad tas ir 12. pants;

| | 72. grozījums (10. panta 3. punktā): svītrots; |
| --- | --- |

72. grozījums (10. panta 3. punktā): svītrots;

| ii) | pārstrādāti vai daļēji pieņemti grozījumi: | apsvērumos: | 4. grozījums (1. apsvērumā) daļēji ņemts vērā 1. apsvērumā; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

pārstrādāti vai daļēji pieņemti grozījumi:

apsvērumos:

4. grozījums (1. apsvērumā) daļēji ņemts vērā 1. apsvērumā;

| | 6. grozījums (1.c apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 2. apsvērumā; |
| --- | --- |

6. grozījums (1.c apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 2. apsvērumā;

| | 8. grozījums (1.e apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 5. apsvērumā; |
| --- | --- |

8. grozījums (1.e apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 5. apsvērumā;

| | 10. grozījums (1.g apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 7. apsvērumā; |
| --- | --- |

10. grozījums (1.g apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 7. apsvērumā;

| | 13. grozījums (1.k apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 8. apsvērumā; |
| --- | --- |

13. grozījums (1.k apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 8. apsvērumā;

| | 14. grozījums (11. apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 9. apsvērumā; |
| --- | --- |

14. grozījums (11. apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 9. apsvērumā;

| | 16. grozījums (2.a apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 10. apsvērumā; |
| --- | --- |

16. grozījums (2.a apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 10. apsvērumā;

| | 17. grozījums (2.b apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 11. apsvērumā; |
| --- | --- |

17. grozījums (2.b apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 11. apsvērumā;

| | 23. grozījums (3.e apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 17. apsvērumā; |
| --- | --- |

23. grozījums (3.e apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 17. apsvērumā;

| | 25. grozījums (3.g apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 18. apsvērumā; |
| --- | --- |

25. grozījums (3.g apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 18. apsvērumā;

| | 26. grozījums (3.h apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 18. apsvērumā; |
| --- | --- |

26. grozījums (3.h apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 18. apsvērumā;

| | 27. grozījums (3.g apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 19. apsvērumā; |
| --- | --- |

27. grozījums (3.g apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 19. apsvērumā;

| | 28. grozījums (3.j apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 21. apsvērumā; |
| --- | --- |

28. grozījums (3.j apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 21. apsvērumā;

| | 29. grozījums (3.k apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 21. apsvērumā; |
| --- | --- |

29. grozījums (3.k apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 21. apsvērumā;

| | 31. grozījums (3.m apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 23. apsvērumā; |
| --- | --- |

31. grozījums (3.m apsvērumā (jauns)): daļēji ņemts vērā 23. apsvērumā;

| | 39. grozījums (5.a apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 27. apsvērumā; |
| --- | --- |

39. grozījums (5.a apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 27. apsvērumā;

| | 40. grozījums (6. apsvērumā): daļēji ņemts vērā 28. apsvērumā; |
| --- | --- |

40. grozījums (6. apsvērumā): daļēji ņemts vērā 28. apsvērumā;

| | 44. grozījums (12. apsvērumā): daļēji ņemts vērā 34. apsvērumā; |
| --- | --- |

44. grozījums (12. apsvērumā): daļēji ņemts vērā 34. apsvērumā;

| | 45. grozījums (13. apsvērumā): daļēji ņemts vērā 36. apsvērumā; |
| --- | --- |

45. grozījums (13. apsvērumā): daļēji ņemts vērā 36. apsvērumā;

| | 46. grozījums (13.a apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 37. apsvērumā; |
| --- | --- |

46. grozījums (13.a apsvērumā (jauns)): jaunā redakcijā pieņemts 37. apsvērumā;

| | 47. grozījums (14. apsvērumā): jaunā redakcijā pieņemts 38. apsvērumā un 5. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

47. grozījums (14. apsvērumā): jaunā redakcijā pieņemts 38. apsvērumā un 5. panta 2. punktā;

| | pantos: | 50. grozījums (2. panta 2. punkta a) apakšpunktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 1. apsvērumā un pielikumā, 2.1. uzdevumā; |
| --- | --- | --- |

pantos:

50. grozījums (2. panta 2. punkta a) apakšpunktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 1. apsvērumā un pielikumā, 2.1. uzdevumā;

| | 53. grozījums (3. panta 2. punkta b) apakšpunktā): daļēji ņemts vērā 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

53. grozījums (3. panta 2. punkta b) apakšpunktā): daļēji ņemts vērā 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| | 55. grozījums (4. pantā): daļēji ņemts vērā 7. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

55. grozījums (4. pantā): daļēji ņemts vērā 7. panta 1. punktā;

| | 56. grozījums (4. panta 1.a punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

56. grozījums (4. panta 1.a punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā;

| | 57. grozījums (4. panta 1.b punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 7. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

57. grozījums (4. panta 1.b punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 7. panta 2. punktā;

| | 62. grozījums (4. panta 1.g punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 5. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

62. grozījums (4. panta 1.g punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 5. panta 2. punktā;

| | 63. grozījums (4. panta a punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 9. pantā; |
| --- | --- |

63. grozījums (4. panta a punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 9. pantā;

| | 67. grozījums (7. panta 1. punkta a a) apakšpunktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 8. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā; |
| --- | --- |

67. grozījums (7. panta 1. punkta a a) apakšpunktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 8. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā;

| | 71. grozījums (10. panta 2. punktā): daļēji ņemts vērā 13. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

71. grozījums (10. panta 2. punktā): daļēji ņemts vērā 13. panta 3. punktā;

| | 73. grozījums (10. panta 3.a punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 13. panta 3. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

73. grozījums (10. panta 3.a punktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 13. panta 3. punkta a) apakšpunktā;

| | 146. grozījums (7. panta 1. punkta a c) apakšpunktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 8. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

146. grozījums (7. panta 1. punkta a c) apakšpunktā (jauns)): daļēji ņemts vērā 8. panta 1. punktā;

| | 147. grozījums (10. panta 1. punktā): daļēji ņemts vērā 13. panta 3. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

147. grozījums (10. panta 1. punktā): daļēji ņemts vērā 13. panta 3. punkta a) apakšpunktā;

| | pielikumā: | 79. un 80. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

pielikumā:

79. un 80. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā;

| | 81. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.2.3. uzdevumā; |
| --- | --- |

81. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.2.3. uzdevumā;

| | 85. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.1.3. uzdevumā; |
| --- | --- |

85. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.1.3. uzdevumā;

| | 88. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 11. un 22. apsvērumā; |
| --- | --- |

88. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 11. un 22. apsvērumā;

| | 89. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 2.2.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

89. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 2.2.1. uzdevumā;

| | 90. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 19. apsvērumā; |
| --- | --- |

90. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 19. apsvērumā;

| | 91. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 2.1.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

91. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 2.1.2. uzdevumā;

| | 92. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 16. un 37. apsvērumā un pielikumā, 2.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

92. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 16. un 37. apsvērumā un pielikumā, 2.1. uzdevumā;

| | 93. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.1.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

93. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.1.1. uzdevumā;

| | 98. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 17. un 23. apsvērumā un pielikumā, 2.1.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

98. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 17. un 23. apsvērumā un pielikumā, 2.1.1. uzdevumā;

| | 99. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 17. un 23. apsvērumā un pielikumā, 2.1.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

99. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 17. un 23. apsvērumā un pielikumā, 2.1.2. uzdevumā;

| | 100. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 2. panta 2. punktā un pielikumā, 2.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

100. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 2. panta 2. punktā un pielikumā, 2.2. uzdevumā;

| | 104. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 2.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

104. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 2.1. uzdevumā;

| | 106. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.1.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

106. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.1.2. uzdevumā;

| | 107. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 16. un 37. apsvērumā un pielikumā, 2.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

107. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 16. un 37. apsvērumā un pielikumā, 2.1. uzdevumā;

| | 108. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 18. apsvērumā un pielikumā, 3.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

108. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 18. apsvērumā un pielikumā, 3.1. uzdevumā;

| | 109. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 21. apsvērumā; |
| --- | --- |

109. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 21. apsvērumā;

| | 110. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 19. apsvērumā; |
| --- | --- |

110. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 19. apsvērumā;

| | 111. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 18. un 19. apsvērumā un pielikumā, 2.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

111. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 18. un 19. apsvērumā un pielikumā, 2.2. uzdevumā;

| | 112. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 2. panta 2. punktā un pielikumā, 2.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

112. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 2. panta 2. punktā un pielikumā, 2.2. uzdevumā;

| | 115. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 21. apsvērumā; |
| --- | --- |

115. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 21. apsvērumā;

| | 116. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

116. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.1. uzdevumā;

| | 117. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 17. un 23. apsvērumā un pielikumā, 2.1.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

117. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 17. un 23. apsvērumā un pielikumā, 2.1.2. uzdevumā;

| | 118. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 21. apsvērumā; |
| --- | --- |

118. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 21. apsvērumā;

| | 119. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 2.1.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

119. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 2.1.1. uzdevumā;

| | 120. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.2.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

120. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.2.2. uzdevumā;

| | 121. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 12. apsvērumā, 2. panta 2. punktā un 9. pantā, un pielikumā, 3. uzdevumā; |
| --- | --- |

121. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 12. apsvērumā, 2. panta 2. punktā un 9. pantā, un pielikumā, 3. uzdevumā;

| | 123. grozījums (2. pielikumā): jaunā redakcijā pieņemts pielikumā, 3. uzdevumā; |
| --- | --- |

123. grozījums (2. pielikumā): jaunā redakcijā pieņemts pielikumā, 3. uzdevumā;

| | 124. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

124. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.2. uzdevumā;

| | 125. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 17. apsvērumā un pielikumā, 3.2.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

125. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 17. apsvērumā un pielikumā, 3.2.1. uzdevumā;

| | 126. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.2.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

126. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.2.1. uzdevumā;

| | 132. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.1.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

132. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.1.1. uzdevumā;

| | 133. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.2.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

133. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.2.2. uzdevumā;

| | 134. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 12. un 13. apsvērumā, 9.panta 1. punktā un pielikumā, 2.1.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

134. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 12. un 13. apsvērumā, 9.panta 1. punktā un pielikumā, 2.1.1. uzdevumā;

| | 135. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā; |
| --- | --- |

135. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā;

| | 136. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 12. pantā; |
| --- | --- |

136. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā 12. pantā;

| | 137. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.2.1. uzdevumā; |
| --- | --- |

137. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.2.1. uzdevumā;

| | 138. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.2.2. uzdevumā; |
| --- | --- |

138. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 1.2.2. uzdevumā;

| | 139. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.2.3. uzdevumā; |
| --- | --- |

139. grozījums (2. pielikumā): daļēji ņemts vērā pielikumā, 3.2.3. uzdevumā;

| d) | Kopējā nostājā neiekļāva 26 grozījumus (5., 11., 12., 32., 33., 51., 54., 58., 65., 68., 82., 83., 87., 95., 96., 102., 103., 105., 122., 128., 130., 131., 145., 148., 152. un 153.).
  Sakarā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu vienošanos Padome ar resursiem saistītu ierobežojumu dēļ nevar pieņemt šādus piecus grozījumus: 64., 97., 114., 127. un 129. |
| --- | --- |

d)

Kopējā nostājā neiekļāva 26 grozījumus (5., 11., 12., 32., 33., 51., 54., 58., 65., 68., 82., 83., 87., 95., 96., 102., 103., 105., 122., 128., 130., 131., 145., 148., 152. un 153.).

Sakarā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu vienošanos Padome ar resursiem saistītu ierobežojumu dēļ nevar pieņemt šādus piecus grozījumus: 64., 97., 114., 127. un 129.

IV.   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka tās kopējā nostājā, kurā iekļauti III iedaļas 2. daļas a) un c) punktā minētie grozījumi, Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma atzinums ir atbilstīgi ņemts vērā.

Kopējā nostājā ir panākts viedokļu un interešu līdzsvars, nodrošinot to, ka programmas mērķus var īstenot, izmantojot samazinātu skaitu darbību un instrumentu, kā arī precīzākas metodes un procedūras, kas ir pārformulētas atbilstīgi Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma atzinumam un grozītajam Komisijas priekšlikumam. Lēmums uzlabos Kopienas darbību efektivitāti sabiedrības veselības jomā un sekmēs labāku veselības stāvokļa apzināšanos Eiropas Savienībā, tādējādi palīdzot uzlabot un aizsargāt Eiropas Savienības iedzīvotāju veselību.

---

(1)  OV C 172, 12.7.2005., 25. lpp.

(2)  OV C 88, 11.4.2006., 1. lpp.

(3)  OV C 192, 16.8.2006., 8. lpp.

(4)  7537/06.

(5)  9905/06.

(6)  OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.

---

| 8.5.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 103/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 103/26

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA (EK) Nr. 6/2007,

ko Padome 2007. gada 22. martā pieņēmusi

nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007 (... gada ...), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā

(2007/C 103 E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 156. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropadomes Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta sanāksmes secinājumos ir uzsvērts, ka spēcīgi un integrēti enerģētikas un transporta tīkli ir Eiropas iekšējā tirgus pamatelements un ka esošo tīklu labāka izmantošana un trūkstošo posmu pabeigšana ļaus palielināt efektivitāti un konkurētspēju un garantēt atbilstošu kvalitātes līmeni, kā arī piesātinājuma punktu samazināšanu un tādējādi arī labāku ilgtermiņa dzīvotspēju. Šīs vajadzības iekļaujas stratēģijā, ko valstu un valdību vadītāji pieņēmuši Eiropadomes Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē un kas kopš tā laika ir regulāri pieminēta. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta sanāksmes secinājumos ir uzsvērts, ka spēcīgi un integrēti enerģētikas un transporta tīkli ir Eiropas iekšējā tirgus pamatelements un ka esošo tīklu labāka izmantošana un trūkstošo posmu pabeigšana ļaus palielināt efektivitāti un konkurētspēju un garantēt atbilstošu kvalitātes līmeni, kā arī piesātinājuma punktu samazināšanu un tādējādi arī labāku ilgtermiņa dzīvotspēju. Šīs vajadzības iekļaujas stratēģijā, ko valstu un valdību vadītāji pieņēmuši Eiropadomes Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē un kas kopš tā laika ir regulāri pieminēta.

| (2) | Eiropadomes Briseles 2003. gada 12. un 13. decembra sanāksmē ir apstiprināta Eiropas darbība izaugsmei, aicinot Komisiju vajadzības gadījumā pārorientēt izdevumus uz ieguldījumiem fiziskajā kapitālā, jo īpaši ieguldījumiem Eiropas komunikāciju tīklu infrastruktūrā, kuras prioritārie projekti ir nozīmīgi elementi, lai stiprinātu iekšējā tirgus kohēziju. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomes Briseles 2003. gada 12. un 13. decembra sanāksmē ir apstiprināta Eiropas darbība izaugsmei, aicinot Komisiju vajadzības gadījumā pārorientēt izdevumus uz ieguldījumiem fiziskajā kapitālā, jo īpaši ieguldījumiem Eiropas komunikāciju tīklu infrastruktūrā, kuras prioritārie projekti ir nozīmīgi elementi, lai stiprinātu iekšējā tirgus kohēziju.

| (3) | Nokavējumi efektīvu Eiropas savienojumu īstenošanā, jo īpaši pārrobežu posmos, var nopietni traucēt Savienības, dalībvalstu un perifēro reģionu konkurētspēju, kas nevarētu vai vairs nevarētu pilnībā izmantot iekšējā tirgus labvēlīgo ietekmi. |
| --- | --- |

(3)

Nokavējumi efektīvu Eiropas savienojumu īstenošanā, jo īpaši pārrobežu posmos, var nopietni traucēt Savienības, dalībvalstu un perifēro reģionu konkurētspēju, kas nevarētu vai vairs nevarētu pilnībā izmantot iekšējā tirgus labvēlīgo ietekmi.

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (3) tika lēsts, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2020. gadam izmaksas Eiropas transporta tīkla pabeigšanai būs EUR 600 miljardi. Laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ieguldījumi tikai prioritārajiem projektiem vien minētā lēmuma III pielikuma nozīmē ir gandrīz EUR 160 miljardi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (3) tika lēsts, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2020. gadam izmaksas Eiropas transporta tīkla pabeigšanai būs EUR 600 miljardi. Laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ieguldījumi tikai prioritārajiem projektiem vien minētā lēmuma III pielikuma nozīmē ir gandrīz EUR 160 miljardi.

| (5) | Lai sasniegtu šos mērķus, Padome un Eiropas Parlaments ir uzsvēruši vajadzību stiprināt un pielāgot pastāvošos finanšu instrumentus, palielinot Kopienas līdzfinansējuma līmeni, paredzot iespēju piemērot lielāku Kopienas līdzfinansējuma likmi projektiem, jo īpaši projektiem, ko raksturo to pārrobežu iezīmes, tranzīta funkcija vai dabisko šķēršļu pārvarēšana. |
| --- | --- |

(5)

Lai sasniegtu šos mērķus, Padome un Eiropas Parlaments ir uzsvēruši vajadzību stiprināt un pielāgot pastāvošos finanšu instrumentus, palielinot Kopienas līdzfinansējuma līmeni, paredzot iespēju piemērot lielāku Kopienas līdzfinansējuma likmi projektiem, jo īpaši projektiem, ko raksturo to pārrobežu iezīmes, tranzīta funkcija vai dabisko šķēršļu pārvarēšana.

| (6) | Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu (“NAIADES”) un ņemot vērā iekšējo ūdensceļu ilgtspējību, iekšējo ūdensceļu projektiem būtu jāpievērš īpaša uzmanība. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu (“NAIADES”) un ņemot vērā iekšējo ūdensceļu ilgtspējību, iekšējo ūdensceļu projektiem būtu jāpievērš īpaša uzmanība.

| (7) | Savā 2005. gada 8. jūnija Rezolūcijā par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.-2013. gadam (4) Eiropas Parlaments ir uzsvēris transporta tīklu stratēģisko nozīmi iekšējā tirgus izveides pabeigšanā un ciešāku attiecību veidošanā ar kandidātvalstīm un valstīm, kas var par tādām kļūt, kā arī draudzīgajām kaimiņvalstīm. Turklāt Eiropas Parlaments ir izteicis vēlmi izvērtēt novatoriskus finansēšanas instrumentus, piemēram, aizdevumu garantijas, Eiropas koncesijas, Eiropas aizdevumus un procentu atlaižu fondu. |
| --- | --- |

(7)

Savā 2005. gada 8. jūnija Rezolūcijā par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.-2013. gadam (4) Eiropas Parlaments ir uzsvēris transporta tīklu stratēģisko nozīmi iekšējā tirgus izveides pabeigšanā un ciešāku attiecību veidošanā ar kandidātvalstīm un valstīm, kas var par tādām kļūt, kā arī draudzīgajām kaimiņvalstīm. Turklāt Eiropas Parlaments ir izteicis vēlmi izvērtēt novatoriskus finansēšanas instrumentus, piemēram, aizdevumu garantijas, Eiropas koncesijas, Eiropas aizdevumus un procentu atlaižu fondu.

| (8) | Ar summām, kas Eiropas komunikāciju tīkliem transporta un enerģētikas nozarēs (turpmāk attiecīgi — “TEN-T” un “TEN-E”) piešķirtas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.-2013. gadam, ir neiespējami nodrošināt visas vajadzības, kas rodas saistībā ar to prioritāšu īstenošanu, kuras attiecībā uz TEN-T izklāstītas Lēmumā Nr. 1692/96/EK un — attiecībā uz TEN-E — Lēmumā Nr. 1364/2006/EK (5). Tādēļ, lai papildinātu valsts finansējumu gan no publiskiem, gan privātiem avotiem, ir lietderīgi šos līdzekļus koncentrēt noteiktu kategoriju projektiem, kas nodrošinās lielāko pievienoto vērtību tīkliem kopumā, jo īpaši pārrobežu posmiem, tostarp jūras automaģistrālēm, un projektiem, kuru mērķis ir novērst problemātiskus posmus, piemēram, dabiskos šķēršļus, lai tādējādi garantētu TEN-T un TEN-E infrastruktūras nepārtrauktību. Lai veicinātu noteiktu projektu koordinētu īstenošanu, saskaņā ar Lēmuma Nr. 1692/96/EK 17.a pantu var iecelt Eiropas koordinatorus. |
| --- | --- |

(8)

Ar summām, kas Eiropas komunikāciju tīkliem transporta un enerģētikas nozarēs (turpmāk attiecīgi — “TEN-T” un “TEN-E”) piešķirtas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.-2013. gadam, ir neiespējami nodrošināt visas vajadzības, kas rodas saistībā ar to prioritāšu īstenošanu, kuras attiecībā uz TEN-T izklāstītas Lēmumā Nr. 1692/96/EK un — attiecībā uz TEN-E — Lēmumā Nr. 1364/2006/EK (5). Tādēļ, lai papildinātu valsts finansējumu gan no publiskiem, gan privātiem avotiem, ir lietderīgi šos līdzekļus koncentrēt noteiktu kategoriju projektiem, kas nodrošinās lielāko pievienoto vērtību tīkliem kopumā, jo īpaši pārrobežu posmiem, tostarp jūras automaģistrālēm, un projektiem, kuru mērķis ir novērst problemātiskus posmus, piemēram, dabiskos šķēršļus, lai tādējādi garantētu TEN-T un TEN-E infrastruktūras nepārtrauktību. Lai veicinātu noteiktu projektu koordinētu īstenošanu, saskaņā ar Lēmuma Nr. 1692/96/EK 17.a pantu var iecelt Eiropas koordinatorus.

| (9) | Ņemot vērā to, ka atlikušie TEN-T ieguldījumi prioritāros projektos ir lēsti aptuveni EUR 250 miljardi un ka Eiropas finanšu atsauces summa transportam EUR 8 013 miljonu apjomā laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir tikai niecīga daļa no budžeta, kas vajadzīgs prioritāro projektu pabeigšanai, Komisijai — izmantojot Eiropas koordinatoru palīdzību, ja tādi ir iecelti, — būtu jāveic pasākumi, lai atbalstītu un koordinētu dalībvalstu centienus plānoto TEN-T finansēt un pabeigt saskaņā ar noteikto grafiku. Komisijai būtu jāīsteno noteikumi par Eiropas koordinatoriem, kas minēti Lēmumā Nr. 1692/96/EK. Tāpat tai kopā ar dalībvalstīm būtu jāizpēta un jācenšas atrisināt ilgtermiņa finanšu problēmu saistībā ar visa TEN-T izveidi un darbību, paturot prātā to, ka izveides periods aptver vismaz divus septiņu gadu budžeta periodus un ka jaunās infrastruktūras paredzētais ekspluatācijas ilgums ir vismaz viens gadsimts. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka atlikušie TEN-T ieguldījumi prioritāros projektos ir lēsti aptuveni EUR 250 miljardi un ka Eiropas finanšu atsauces summa transportam EUR 8 013 miljonu apjomā laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir tikai niecīga daļa no budžeta, kas vajadzīgs prioritāro projektu pabeigšanai, Komisijai — izmantojot Eiropas koordinatoru palīdzību, ja tādi ir iecelti, — būtu jāveic pasākumi, lai atbalstītu un koordinētu dalībvalstu centienus plānoto TEN-T finansēt un pabeigt saskaņā ar noteikto grafiku. Komisijai būtu jāīsteno noteikumi par Eiropas koordinatoriem, kas minēti Lēmumā Nr. 1692/96/EK. Tāpat tai kopā ar dalībvalstīm būtu jāizpēta un jācenšas atrisināt ilgtermiņa finanšu problēmu saistībā ar visa TEN-T izveidi un darbību, paturot prātā to, ka izveides periods aptver vismaz divus septiņu gadu budžeta periodus un ka jaunās infrastruktūras paredzētais ekspluatācijas ilgums ir vismaz viens gadsimts.

| (10) | Lēmumā Nr. 1364/2006/EK ir noteikti mērķi, darbības prioritātes un vispārējas intereses projekti TEN-E attīstīšanai, tostarp prioritārie projekti, un tajā atbilstīga prioritāte piešķirta Eiropas nozīmes projektiem. Ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai visas dalībvalstis varētu pilnībā piedalīties iekšējā tirgū un lai pabeigtu starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm, laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam tikai prioritārajiem projektiem vien ir EUR 28 miljardi. |
| --- | --- |

(10)

Lēmumā Nr. 1364/2006/EK ir noteikti mērķi, darbības prioritātes un vispārējas intereses projekti TEN-E attīstīšanai, tostarp prioritārie projekti, un tajā atbilstīga prioritāte piešķirta Eiropas nozīmes projektiem. Ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai visas dalībvalstis varētu pilnībā piedalīties iekšējā tirgū un lai pabeigtu starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm, laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam tikai prioritārajiem projektiem vien ir EUR 28 miljardi.

| (11) | Tāpat Eiropadomes 2003. gada 12. un 13. decembra sanāksmē Komisija tika aicināta turpināt apzināt vajadzību izveidot īpašu Kopienas garantiju instrumentu, kas paredzēts, lai segtu noteiktus riskus, kas var rasties pēc būvniecības, īstenojot TEN-T projektus. Enerģētikas jomā Eiropadome aicināja Komisiju vajadzības gadījumā novirzīt izdevumus ieguldījumiem fiziskajā kapitālā, lai veicinātu izaugsmi. |
| --- | --- |

(11)

Tāpat Eiropadomes 2003. gada 12. un 13. decembra sanāksmē Komisija tika aicināta turpināt apzināt vajadzību izveidot īpašu Kopienas garantiju instrumentu, kas paredzēts, lai segtu noteiktus riskus, kas var rasties pēc būvniecības, īstenojot TEN-T projektus. Enerģētikas jomā Eiropadome aicināja Komisiju vajadzības gadījumā novirzīt izdevumus ieguldījumiem fiziskajā kapitālā, lai veicinātu izaugsmi.

| (12) | Padomes Regula (EK) Nr. 2236/95 (1995. gada 18. septembris), ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (6), jau ir faktisks progress, jo ar to atļauta augstāka 20 % finansējuma likme projektiem, kas pasludināti par prioritāriem. Tā tomēr joprojām ir atkarīga no īstenošanas noteikumiem, kuri jāvienkāršo, un no ierobežotajiem budžeta līdzekļiem. Tādēļ šķiet nepieciešami papildināt valstu publisko finansējumu un privāto finansējumu, palielinot Kopienas atbalstu gan apjoma, gan atbalsta likmes ziņā, lai veicinātu Kopienas līdzekļu sviras iedarbību, tādējādi ļaujot īstenot izvēlētos prioritāros projektus. |
| --- | --- |

(12)

Padomes Regula (EK) Nr. 2236/95 (1995. gada 18. septembris), ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (6), jau ir faktisks progress, jo ar to atļauta augstāka 20 % finansējuma likme projektiem, kas pasludināti par prioritāriem. Tā tomēr joprojām ir atkarīga no īstenošanas noteikumiem, kuri jāvienkāršo, un no ierobežotajiem budžeta līdzekļiem. Tādēļ šķiet nepieciešami papildināt valstu publisko finansējumu un privāto finansējumu, palielinot Kopienas atbalstu gan apjoma, gan atbalsta likmes ziņā, lai veicinātu Kopienas līdzekļu sviras iedarbību, tādējādi ļaujot īstenot izvēlētos prioritāros projektus.

| (13) | Ir lietderīgi ar šo regulu izveidot programmu, nosakot vispārīgos noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai TEN-T un TEN-E jomā. Minētajai programmai, kura jāīsteno atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši vides jomā, būtu jāveicina iekšējā tirgus stiprināšana un jāstimulē Kopienas konkurētspēja un izaugsme Kopienā. |
| --- | --- |

(13)

Ir lietderīgi ar šo regulu izveidot programmu, nosakot vispārīgos noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai TEN-T un TEN-E jomā. Minētajai programmai, kura jāīsteno atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši vides jomā, būtu jāveicina iekšējā tirgus stiprināšana un jāstimulē Kopienas konkurētspēja un izaugsme Kopienā.

| (14) | Papildus tam, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta projektiem vai projektu daļām ar vislielāko Eiropas pievienoto vērtību, Kopienas finansiālajam atbalstam no Eiropas komunikāciju tīklu izveidei paredzētā budžeta vajadzētu būt tādam, kas mudina iesaistītos dalībniekus paātrināt prioritāro projektu īstenošanu atbilstīgi Lēmumiem Nr. 1692/96/EK un Nr. 1364/2006/EK. Tāpat atbalstam vajadzētu nodrošināt iespēju finansēt citus Eiropas infrastruktūras vispārējas intereses projektus, kas noteikti minētajos lēmumos. |
| --- | --- |

(14)

Papildus tam, ka galvenā uzmanība tiek pievērsta projektiem vai projektu daļām ar vislielāko Eiropas pievienoto vērtību, Kopienas finansiālajam atbalstam no Eiropas komunikāciju tīklu izveidei paredzētā budžeta vajadzētu būt tādam, kas mudina iesaistītos dalībniekus paātrināt prioritāro projektu īstenošanu atbilstīgi Lēmumiem Nr. 1692/96/EK un Nr. 1364/2006/EK. Tāpat atbalstam vajadzētu nodrošināt iespēju finansēt citus Eiropas infrastruktūras vispārējas intereses projektus, kas noteikti minētajos lēmumos.

| (15) | Kopienas finansiālo atbalstu piešķir, lai attīstītu projektus ieguldījumiem TEN-T un TEN-E, sniegtu stabilas finanšu saistības, mobilizētu institucionālos ieguldītājus un veicinātu publiskā un privātā sektora finansēšanas partnerību veidošanos. Enerģētikas nozarē finansiālais atbalsts galvenokārt ir paredzēts, lai palīdzētu pārvarēt finansiālos šķēršļus, kas var rasties projektu sagatavošanas laikā un izstrādes laikā pirms būvniecības sākuma, un tas būtu galvenokārt jāpiešķir attiecībā uz prioritāro projektu pārrobežu posmiem un starpsavienojumiem ar kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

(15)

Kopienas finansiālo atbalstu piešķir, lai attīstītu projektus ieguldījumiem TEN-T un TEN-E, sniegtu stabilas finanšu saistības, mobilizētu institucionālos ieguldītājus un veicinātu publiskā un privātā sektora finansēšanas partnerību veidošanos. Enerģētikas nozarē finansiālais atbalsts galvenokārt ir paredzēts, lai palīdzētu pārvarēt finansiālos šķēršļus, kas var rasties projektu sagatavošanas laikā un izstrādes laikā pirms būvniecības sākuma, un tas būtu galvenokārt jāpiešķir attiecībā uz prioritāro projektu pārrobežu posmiem un starpsavienojumiem ar kaimiņvalstīm.

| (16) | Savā 2005. gada 4. jūlija Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas dzelzceļa signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS izvietošanu Komisija uzsvēra to, cik nozīmīgi ir nodrošināt ātru un koordinētu pāreju uz šo sistēmu, lai nodrošinātu TEN-T savstarpēju izmantojamību. Šajā sakarā ir vajadzīgs mērķorientēts un laikā ierobežots Kopienas atbalsts gan saistībā ar sliežu ceļu iekārtām, gan vilcienos uzstādāmo aprīkojumu. |
| --- | --- |

(16)

Savā 2005. gada 4. jūlija Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas dzelzceļa signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS izvietošanu Komisija uzsvēra to, cik nozīmīgi ir nodrošināt ātru un koordinētu pāreju uz šo sistēmu, lai nodrošinātu TEN-T savstarpēju izmantojamību. Šajā sakarā ir vajadzīgs mērķorientēts un laikā ierobežots Kopienas atbalsts gan saistībā ar sliežu ceļu iekārtām, gan vilcienos uzstādāmo aprīkojumu.

| (17) | Dažos projektos attiecīgās dalībvalstis var pārstāvēt starptautiskas organizācijas. Dažos projektos Komisija īstenošanu var uzticēt kopuzņēmumiem Līguma 171. panta nozīmē. Šādas īpašas situācijas rada nepieciešamību šīs regulas vajadzībām paplašināt Kopienas finansiālā atbalsta saņēmēja jēdzienu. |
| --- | --- |

(17)

Dažos projektos attiecīgās dalībvalstis var pārstāvēt starptautiskas organizācijas. Dažos projektos Komisija īstenošanu var uzticēt kopuzņēmumiem Līguma 171. panta nozīmē. Šādas īpašas situācijas rada nepieciešamību šīs regulas vajadzībām paplašināt Kopienas finansiālā atbalsta saņēmēja jēdzienu.

| (18) | Lai ņemtu vērā katra projekta īpašās prasības un palielinātu Kopienas finansiālā atbalsta efektivitāti un vērtību, šis atbalsts var būt vairāku veidu: subsīdijas izpētei un darbiem, pieejamības maksājumu subsīdijas, procentu likmju atlaides, aizdevumu garantijas vai dalība riska kapitāla fondos. Neatkarīgi no veida Kopienas finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7), un tās īstenošanas noteikumiem, izņemot gadījumus, kad šajā regulā ir viennozīmīga atkāpe no minētajiem noteikumiem. Aizdevumu garantiju izsniegšanai un dalībai riska kapitāla fondos vajadzētu balstīties uz tirgus principiem, un tai vajadzētu būt vērstai uz pašfinansēšanos ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(18)

Lai ņemtu vērā katra projekta īpašās prasības un palielinātu Kopienas finansiālā atbalsta efektivitāti un vērtību, šis atbalsts var būt vairāku veidu: subsīdijas izpētei un darbiem, pieejamības maksājumu subsīdijas, procentu likmju atlaides, aizdevumu garantijas vai dalība riska kapitāla fondos. Neatkarīgi no veida Kopienas finansiālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7), un tās īstenošanas noteikumiem, izņemot gadījumus, kad šajā regulā ir viennozīmīga atkāpe no minētajiem noteikumiem. Aizdevumu garantiju izsniegšanai un dalībai riska kapitāla fondos vajadzētu balstīties uz tirgus principiem, un tai vajadzētu būt vērstai uz pašfinansēšanos ilgtermiņā.

| (19) | Lai īstenotu Kopienas finansiālo atbalstu liela mēroga projektiem vairāku gadu garumā, būtu vēlams atļaut Kopienai uzņemties daudzgadu saistības, tās diferencējot pēc finansētā projekta un saistību apropriācijām, ko apstiprina katru gadu. Vienīgi stabilas, interesi raisošas finansiālās saistības, kas Kopienai ir saistošas ilgtermiņā, ļaus samazināt neskaidrības, kas saistītas ar šo projektu pabeigšanu, un mobilizēt gan publiskā, gan privātā sektora ieguldītājus. Daudzgadu programmā iekļautie projekti atspoguļo augstākās prioritātes TEN-T attīstīšanā, kā minēts Lēmumā Nr. 1692/96/EK, un šiem projektiem ir nepieciešama nepārtraukta Kopienas darbība, lai nodrošinātu to raitu un efektīvu pabeigšanu. |
| --- | --- |

(19)

Lai īstenotu Kopienas finansiālo atbalstu liela mēroga projektiem vairāku gadu garumā, būtu vēlams atļaut Kopienai uzņemties daudzgadu saistības, tās diferencējot pēc finansētā projekta un saistību apropriācijām, ko apstiprina katru gadu. Vienīgi stabilas, interesi raisošas finansiālās saistības, kas Kopienai ir saistošas ilgtermiņā, ļaus samazināt neskaidrības, kas saistītas ar šo projektu pabeigšanu, un mobilizēt gan publiskā, gan privātā sektora ieguldītājus. Daudzgadu programmā iekļautie projekti atspoguļo augstākās prioritātes TEN-T attīstīšanā, kā minēts Lēmumā Nr. 1692/96/EK, un šiem projektiem ir nepieciešama nepārtraukta Kopienas darbība, lai nodrošinātu to raitu un efektīvu pabeigšanu.

| (20) | Ir lietderīgi veicināt apvienotā publiskā un privātā finansējuma formas — institucionālas vai līgumiskas —, kas ir izrādījušās efektīvas, sniedzot juridiskas garantijas, kas ir saderīgas ar konkurences tiesību aktiem un iekšējo tirgu, un sekmēt labas prakses izplatīšanu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(20)

Ir lietderīgi veicināt apvienotā publiskā un privātā finansējuma formas — institucionālas vai līgumiskas —, kas ir izrādījušās efektīvas, sniedzot juridiskas garantijas, kas ir saderīgas ar konkurences tiesību aktiem un iekšējo tirgu, un sekmēt labas prakses izplatīšanu starp dalībvalstīm.

| (21) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš visu to Kopienas pasākumu efektīvai koordinēšanai, kuriem ir ietekme uz Eiropas komunikāciju tīkliem, jo īpaši finansējumam no struktūrfondiem un Kohēzijas fondiem, kā arī Eiropas Investīciju bankas (turpmāk — “EIB”) darbībām. |
| --- | --- |

(21)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš visu to Kopienas pasākumu efektīvai koordinēšanai, kuriem ir ietekme uz Eiropas komunikāciju tīkliem, jo īpaši finansējumam no struktūrfondiem un Kohēzijas fondiem, kā arī Eiropas Investīciju bankas (turpmāk — “EIB”) darbībām.

| (22) | Ar šo regulu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (8). |
| --- | --- |

(22)

Ar šo regulu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (8).

| (23) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9). |
| --- | --- |

(23)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9).

| (24) | Ņemot vērā attīstību katrā no TEN-T un TEN-E komponentiem un to raksturīgās iezīmes, kā arī efektīvākas pārvaldības nolūkā ir lietderīgi paredzēt vairākas atsevišķas regulas jomām, uz ko līdz šim attiecās Regula (EK) Nr. 2236/95. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā attīstību katrā no TEN-T un TEN-E komponentiem un to raksturīgās iezīmes, kā arī efektīvākas pārvaldības nolūkā ir lietderīgi paredzēt vairākas atsevišķas regulas jomām, uz ko līdz šim attiecās Regula (EK) Nr. 2236/95.

| (25) | Ar šo regulu būtu jāparedz vispārīgi noteikumi Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai TEN-T un TEN-E jomā saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un politikas virzieniem, jo īpaši tādās jomās kā konkurence, vides aizsardzība, veselība, ilgtspējīga attīstība, publiskais iepirkums, un saskaņā ar efektīvu Kopienas politikas virzienu īstenošanu savstarpējās izmantojamības jomā. |
| --- | --- |

(25)

Ar šo regulu būtu jāparedz vispārīgi noteikumi Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai TEN-T un TEN-E jomā saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un politikas virzieniem, jo īpaši tādās jomās kā konkurence, vides aizsardzība, veselība, ilgtspējīga attīstība, publiskais iepirkums, un saskaņā ar efektīvu Kopienas politikas virzienu īstenošanu savstarpējās izmantojamības jomā.

| (26) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, īstenot TEN-T un TEN-E — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka valstu pasākumu koordinēšanas dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi — proti, īstenot TEN-T un TEN-E — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka valstu pasākumu koordinēšanas dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Temats

Šajā regulā paredzēti nosacījumi, metodes un procedūras Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai vispārējas intereses projektiem Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā saskaņā ar Līguma 155. panta 1. punktu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “vispārējas intereses projekts” ir projekts vai projekta daļa, kas ir Kopienas vispārējās interesēs transporta jomā atbilstīgi Lēmumam Nr. 1692/96/EK vai enerģētikas jomā atbilstīgi Lēmumam Nr. 1364/2006/EK; |
| --- | --- |

1)

“vispārējas intereses projekts” ir projekts vai projekta daļa, kas ir Kopienas vispārējās interesēs transporta jomā atbilstīgi Lēmumam Nr. 1692/96/EK vai enerģētikas jomā atbilstīgi Lēmumam Nr. 1364/2006/EK;

| 2) | “prioritārs projekts” transporta jomā ir vispārējas intereses projekts, kas ietverts kādā no prioritārajām asīm, vai jebkurš cits projekts, kas uzskaitīts Lēmuma Nr. 1692/96/EK III pielikumā, vai — enerģētikas jomā — vispārējas intereses projekts, kas ir uzskatāms par Kopienas prioritāti atbilstīgi Lēmumam Nr. 1364/2006/EK; |
| --- | --- |

2)

“prioritārs projekts” transporta jomā ir vispārējas intereses projekts, kas ietverts kādā no prioritārajām asīm, vai jebkurš cits projekts, kas uzskaitīts Lēmuma Nr. 1692/96/EK III pielikumā, vai — enerģētikas jomā — vispārējas intereses projekts, kas ir uzskatāms par Kopienas prioritāti atbilstīgi Lēmumam Nr. 1364/2006/EK;

| 3) | “Eiropas nozīmes projekts” enerģētikas jomā ir pilnībā izstrādāts projekts, kurš ietverts kādā no prioritāro projektu asīm, kas minētas Lēmumā Nr. 1364/2006/EK, un kuram ir pārrobežu nozīme, vai kuram ir nozīmīga ietekme uz pārrobežu pārvades spēju; |
| --- | --- |

3)

“Eiropas nozīmes projekts” enerģētikas jomā ir pilnībā izstrādāts projekts, kurš ietverts kādā no prioritāro projektu asīm, kas minētas Lēmumā Nr. 1364/2006/EK, un kuram ir pārrobežu nozīme, vai kuram ir nozīmīga ietekme uz pārrobežu pārvades spēju;

| 4) | “projekta daļa” ir jebkura finansiāli, tehniski vai laikā neatkarīga darbība, kas veicina projekta pabeigšanu; |
| --- | --- |

4)

“projekta daļa” ir jebkura finansiāli, tehniski vai laikā neatkarīga darbība, kas veicina projekta pabeigšanu;

| 5) | “pārrobežu posms” ir Lēmuma Nr. 1692/96/EK 19.b pantā minētie pārrobežu posmi un pārrobežu posmi, kas caur trešo valsti nodrošina prioritāra projekta nepārtrauktību starp divām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

5)

“pārrobežu posms” ir Lēmuma Nr. 1692/96/EK 19.b pantā minētie pārrobežu posmi un pārrobežu posmi, kas caur trešo valsti nodrošina prioritāra projekta nepārtrauktību starp divām dalībvalstīm;

| 6) | “problemātisks posms” transporta jomā ir šķēršļi ātruma un/vai jaudas ziņā, kura dēļ nav iespējams garantēt transporta plūsmu nepārtrauktību; |
| --- | --- |

6)

“problemātisks posms” transporta jomā ir šķēršļi ātruma un/vai jaudas ziņā, kura dēļ nav iespējams garantēt transporta plūsmu nepārtrauktību;

| 7) | “atbalsta saņēmējs” ir viena vai vairākas dalībvalstis, starptautiskās organizācijas vai kopuzņēmumi Līguma 171. panta nozīmē, vai publiski vai privāti uzņēmumi vai struktūras, kas pilnībā atbild par projektu un kas projekta īstenošanā piedāvā ieguldīt pašu resursus vai trešo personu sniegtos līdzekļus; |
| --- | --- |

7)

“atbalsta saņēmējs” ir viena vai vairākas dalībvalstis, starptautiskās organizācijas vai kopuzņēmumi Līguma 171. panta nozīmē, vai publiski vai privāti uzņēmumi vai struktūras, kas pilnībā atbild par projektu un kas projekta īstenošanā piedāvā ieguldīt pašu resursus vai trešo personu sniegtos līdzekļus;

| 8) | “pētījumi” ir darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu projektu īstenošanu, tostarp sagatavošanās, priekšizpētes, izvērtējuma un apstiprināšanas pētījumi, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi, kuri vajadzīgi, lai pilnībā noteiktu un izstrādātu projektu un pieņemtu lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, izpētes darbi attiecīgajos objektos un finansējuma paketes sagatavošana; |
| --- | --- |

8)

“pētījumi” ir darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu projektu īstenošanu, tostarp sagatavošanās, priekšizpētes, izvērtējuma un apstiprināšanas pētījumi, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi, kuri vajadzīgi, lai pilnībā noteiktu un izstrādātu projektu un pieņemtu lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, izpētes darbi attiecīgajos objektos un finansējuma paketes sagatavošana;

| 9) | “darbi” ir sastāvdaļu, sistēmu un pakalpojumu iegāde, piegāde un uzstādīšana, būvniecības un uzstādīšanas darbu veikšana saistībā ar projektu, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana; |
| --- | --- |

9)

“darbi” ir sastāvdaļu, sistēmu un pakalpojumu iegāde, piegāde un uzstādīšana, būvniecības un uzstādīšanas darbu veikšana saistībā ar projektu, iekārtu pieņemšana un projekta sākšana;

| 10) | “projekta izmaksas” ir atbalsta saņēmēja kopējās izmaksas par izpēti un darbiem, kas tieši saistīti ar projekta īstenošanu un nepieciešami tai; |
| --- | --- |

10)

“projekta izmaksas” ir atbalsta saņēmēja kopējās izmaksas par izpēti un darbiem, kas tieši saistīti ar projekta īstenošanu un nepieciešami tai;

| 11) | “atbilstīgās izmaksas” ir projekta izmaksu daļa, ko Komisija ņem vērā Kopienas finansiālā atbalsta aprēķināšanai; |
| --- | --- |

11)

“atbilstīgās izmaksas” ir projekta izmaksu daļa, ko Komisija ņem vērā Kopienas finansiālā atbalsta aprēķināšanai;

| 12) | “aizdevumu garantiju instruments” ir garantija, ko EIB izsniedz ārkārtas likviditātes mehānismam, kas tiek nodrošināts vispārējas intereses projektiem transporta jomā. Tas sedz parāda apkalpošanas riskus, kas radušies, ņemot vērā pieprasījuma trūkumu, un radušos neparedzētos ieņēmumu zaudējumus projekta sākotnējā darbības laikposmā. Aizdevumu garantiju instrumentu izmanto vienīgi projektiem, kuru finansiālās dzīvotspējas pamatā pilnīgi vai daļēji ir ieņēmumi, nodevas vai citi ienākumi, ko maksā lietotāji vai atbalsta saņēmēji vai ko maksā viņu vārdā; |
| --- | --- |

12)

“aizdevumu garantiju instruments” ir garantija, ko EIB izsniedz ārkārtas likviditātes mehānismam, kas tiek nodrošināts vispārējas intereses projektiem transporta jomā. Tas sedz parāda apkalpošanas riskus, kas radušies, ņemot vērā pieprasījuma trūkumu, un radušos neparedzētos ieņēmumu zaudējumus projekta sākotnējā darbības laikposmā. Aizdevumu garantiju instrumentu izmanto vienīgi projektiem, kuru finansiālās dzīvotspējas pamatā pilnīgi vai daļēji ir ieņēmumi, nodevas vai citi ienākumi, ko maksā lietotāji vai atbalsta saņēmēji vai ko maksā viņu vārdā;

| 13) | “pieejamības maksājumu shēmas” ir finansēšanas shēmas infrastruktūras projektiem, ko izstrādā un vada privāts ieguldītājs, kurš saņem periodiskus maksājumus pēc būvdarbu posma par sniegto infrastruktūras pakalpojumu. Maksājuma apjoms ir atkarīgs no tā, ciktāl ir sasniegti rezultāti, par kuru līmeni ir panākta vienošanās līgumā. Pieejamības maksājumus veic visā tā līguma laikā, kas noslēgts starp iestādi, kura piešķir līguma slēgšanas tiesības, un projekta īstenotāju, un tie ir paredzēti, lai segtu būvniecības, finansēšanas, uzturēšanas un darbības izmaksas. |
| --- | --- |

13)

“pieejamības maksājumu shēmas” ir finansēšanas shēmas infrastruktūras projektiem, ko izstrādā un vada privāts ieguldītājs, kurš saņem periodiskus maksājumus pēc būvdarbu posma par sniegto infrastruktūras pakalpojumu. Maksājuma apjoms ir atkarīgs no tā, ciktāl ir sasniegti rezultāti, par kuru līmeni ir panākta vienošanās līgumā. Pieejamības maksājumus veic visā tā līguma laikā, kas noslēgts starp iestādi, kura piešķir līguma slēgšanas tiesības, un projekta īstenotāju, un tie ir paredzēti, lai segtu būvniecības, finansēšanas, uzturēšanas un darbības izmaksas.

II NODAĻA

Atbilstīgie projekti, finansiālā atbalsta veidi un metodes un finansējuma apvienošana

3. pants

Projektu un pieteikumu atbilstība Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai

1.   Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar šo regulu ir atbilstīgi vienīgi vispārējas intereses projekti.

Priekšnosacījums, lai pieteikumi Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai būtu atbilstīgi, ir Kopienas tiesību aktu ievērošana.

2.   Tikai transporta jomā uz atbilstību attiecas arī nosacījums, ka dalībnieks, kas piesakās Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai, un, atbilstīgā gadījumā, attiecīgās dalībvalstis apņemas finansiāli atbalstīt iesniegto projektu, vajadzības gadījumā piesaistot privātos līdzekļus.

3.   Transporta jomas projekti, kas saistīti ar pārrobežu posmu vai šāda posma daļu, ir atbilstīgi Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai, ja ir rakstiska vienošanās starp attiecīgajām dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm un attiecīgajām trešām valstīm par pārrobežu posmu pabeigšanu. Izņēmuma kārtā iepriekšminētā rakstiskā vienošanās netiek prasīta, ja projekts ir vajadzīgs, lai nodrošinātu savienojumu ar kaimiņu dalībvalsts vai trešās valsts tīklu, bet faktiski nešķērso robežu.

4. pants

Kopienas finansiālā atbalsta pieteikumu iesniegšana

Kopienas finansiālā atbalsta pieteikumus Komisijai iesniedz viena vai vairākas dalībvalstis, vai — ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu — starptautiskas organizācijas, kopuzņēmumi vai publiskā vai privātā sektora uzņēmumi vai struktūras.

Kārtību finansiālā atbalsta pieteikumu iesniegšanai nosaka saskaņā ar 9. panta 1. punktu.

5. pants

Projektu atlase

1.   Vispārējas intereses projektiem Kopienas finansiālo atbalstu piešķir saistībā ar to ieguldījumu, veicinot mērķus un prioritātes, kas noteiktas Lēmumos Nr. 1692/96/EK un Nr. 1364/2006/EK.

2.   Transporta jomā īpašu uzmanību pievērš šādiem projektiem:

| a) | prioritāriem projektiem; |
| --- | --- |

a)

prioritāriem projektiem;

| b) | projektiem, lai novērstu problemātiskus posmus, jo īpaši prioritāros projektos; |
| --- | --- |

b)

projektiem, lai novērstu problemātiskus posmus, jo īpaši prioritāros projektos;

| c) | projektiem, ko kopīgi iesniegušas vai atbalsta vismaz divas dalībvalstis, jo īpaši projektiem, kas saistīti ar pārrobežu posmiem; |
| --- | --- |

c)

projektiem, ko kopīgi iesniegušas vai atbalsta vismaz divas dalībvalstis, jo īpaši projektiem, kas saistīti ar pārrobežu posmiem;

| d) | projektiem, kas veicina tīkla nepārtrauktību un tā jaudas optimizēšanu; |
| --- | --- |

d)

projektiem, kas veicina tīkla nepārtrauktību un tā jaudas optimizēšanu;

| e) | projektiem, kas veicina TEN-T pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu un kas, inter alia, ar darbībām infrastruktūras jomā veicina lietotāju drošību un drošumu un nodrošina valstu tīklu savstarpējo izmantojamību; |
| --- | --- |

e)

projektiem, kas veicina TEN-T pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu un kas, inter alia, ar darbībām infrastruktūras jomā veicina lietotāju drošību un drošumu un nodrošina valstu tīklu savstarpējo izmantojamību;

| f) | projektiem, kas saistīti ar tādu dzelzceļa transporta, autotransporta, gaisa transporta, jūras transporta, iekšzemes ūdensceļu transporta un piekrastes transporta satiksmes vadības sistēmu izstrādi un izvietošanu, kuras nodrošina valstu tīklu savstarpējo izmantojamību; |
| --- | --- |

f)

projektiem, kas saistīti ar tādu dzelzceļa transporta, autotransporta, gaisa transporta, jūras transporta, iekšzemes ūdensceļu transporta un piekrastes transporta satiksmes vadības sistēmu izstrādi un izvietošanu, kuras nodrošina valstu tīklu savstarpējo izmantojamību;

| g) | projektiem, kas veicina iekšējā tirgus izveides pabeigšanu; un |
| --- | --- |

g)

projektiem, kas veicina iekšējā tirgus izveides pabeigšanu; un

| h) | projektiem, kas veicina transporta veidu sabalansēšanu, atbalstot videi visdraudzīgākos transporta veidus, piemēram, iekšzemes ūdensceļu transportu. |
| --- | --- |

h)

projektiem, kas veicina transporta veidu sabalansēšanu, atbalstot videi visdraudzīgākos transporta veidus, piemēram, iekšzemes ūdensceļu transportu.

3.   Enerģētikas jomā īpašu uzmanību pievērš Eiropas nozīmes projektiem, kas veicina:

| a) | tīkla attīstību, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, samazinot Kopienas mazāk labvēlīgo un salu reģionu izolētību; |
| --- | --- |

a)

tīkla attīstību, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, samazinot Kopienas mazāk labvēlīgo un salu reģionu izolētību;

| b) | tīkla jaudas optimizēšanu un iekšējā enerģētikas tirgus izveides pabeigšanu, jo īpaši projektiem, kas saistīti ar pārrobežu posmiem; |
| --- | --- |

b)

tīkla jaudas optimizēšanu un iekšējā enerģētikas tirgus izveides pabeigšanu, jo īpaši projektiem, kas saistīti ar pārrobežu posmiem;

| c) | drošu energoapgādi, energoapgādes avotu dažādošanu un jo īpaši starpsavienojumus ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

c)

drošu energoapgādi, energoapgādes avotu dažādošanu un jo īpaši starpsavienojumus ar trešām valstīm;

| d) | atjaunojamas enerģijas avotu piesaistīšanu; un |
| --- | --- |

d)

atjaunojamas enerģijas avotu piesaistīšanu; un

| e) | savstarpēji savienoto tīklu drošību, uzticamību un savstarpējo izmantojamību. |
| --- | --- |

e)

savstarpēji savienoto tīklu drošību, uzticamību un savstarpējo izmantojamību.

4.   Lemjot par Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu, inter alia, ņem vērā:

| a) | projekta izstrādes pakāpi; |
| --- | --- |

a)

projekta izstrādes pakāpi;

| b) | Kopienas iesaistes stimulējošo ietekmi uz publisko un privāto finansējumu; |
| --- | --- |

b)

Kopienas iesaistes stimulējošo ietekmi uz publisko un privāto finansējumu;

| c) | finanšu paketes stabilitāti; |
| --- | --- |

c)

finanšu paketes stabilitāti;

| d) | sociālekonomisko iespaidu; |
| --- | --- |

d)

sociālekonomisko iespaidu;

| e) | sekas saistībā ar vidi; |
| --- | --- |

e)

sekas saistībā ar vidi;

| f) | nepieciešamību pārvarēt finansiālus šķēršļus; un |
| --- | --- |

f)

nepieciešamību pārvarēt finansiālus šķēršļus; un

| g) | projekta sarežģītību, piemēram, sarežģītību, kas izriet no nepieciešamības pārvarēt dabisko šķērsli. |
| --- | --- |

g)

projekta sarežģītību, piemēram, sarežģītību, kas izriet no nepieciešamības pārvarēt dabisko šķērsli.

6. pants

Kopienas finansiālā atbalsta veidi un metodes

1.   Kopienas finansiālais atbalsts attiecībā uz vispārējās intereses projektiem var būt vienā vai vairākos šādos veidos:

| a) | subsīdijas izpētei vai darbiem; |
| --- | --- |

a)

subsīdijas izpētei vai darbiem;

| b) | transporta jomā — subsīdijas darbu veikšanai saskaņā ar pieejamības maksājumu shēmām; |
| --- | --- |

b)

transporta jomā — subsīdijas darbu veikšanai saskaņā ar pieejamības maksājumu shēmām;

| c) | procentu likmju atlaides aizdevumiem, ko piešķir EIB vai citas publiskas vai privātas finanšu iestādes; |
| --- | --- |

c)

procentu likmju atlaides aizdevumiem, ko piešķir EIB vai citas publiskas vai privātas finanšu iestādes;

| d) | finansiāls ieguldījums uzkrājumu veidošanā un kapitāla piešķīrums garantijām, ko EIB izsniedz no pašu līdzekļiem saskaņā ar aizdevumu garantiju instrumentu. Šādu garantiju ilgums nedrīkst pārsniegt piecus gadus pēc dienas, kad sāk projektu. Pienācīgi pamatotos gadījumos garantiju izņēmuma kārtā drīkst piešķirt uz laiku līdz septiņiem gadiem. Finansiālais ieguldījums no Eiropas Savienības vispārējā budžeta aizdevumu garantiju instrumentam nedrīkst pārsniegt EUR 500 miljonus. EIB iegulda tādu pašu summu. Kopienas atbildība attiecībā uz aizdevumu garantiju instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nepārsniedz Kopienas ieguldījuma summu aizdevumu garantiju instrumentā, un nevar izvirzīt nekādas citas saistības pret Eiropas Savienības vispārējo budžetu. Ar visām darbībām saistītos pārējos riskus uzņemas EIB. Aizdevumu garantiju instrumenta galvenie noteikumi un procedūras ir izklāstītas pielikumā; |
| --- | --- |

d)

finansiāls ieguldījums uzkrājumu veidošanā un kapitāla piešķīrums garantijām, ko EIB izsniedz no pašu līdzekļiem saskaņā ar aizdevumu garantiju instrumentu. Šādu garantiju ilgums nedrīkst pārsniegt piecus gadus pēc dienas, kad sāk projektu. Pienācīgi pamatotos gadījumos garantiju izņēmuma kārtā drīkst piešķirt uz laiku līdz septiņiem gadiem. Finansiālais ieguldījums no Eiropas Savienības vispārējā budžeta aizdevumu garantiju instrumentam nedrīkst pārsniegt EUR 500 miljonus. EIB iegulda tādu pašu summu. Kopienas atbildība attiecībā uz aizdevumu garantiju instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nepārsniedz Kopienas ieguldījuma summu aizdevumu garantiju instrumentā, un nevar izvirzīt nekādas citas saistības pret Eiropas Savienības vispārējo budžetu. Ar visām darbībām saistītos pārējos riskus uzņemas EIB. Aizdevumu garantiju instrumenta galvenie noteikumi un procedūras ir izklāstītas pielikumā;

| e) | riska kapitāla dalība ieguldījumu fondos vai līdzvērtīgos finanšu uzņēmumos, prioritāti piešķirot Eiropas komunikāciju tīklu projektu riska kapitāla nodrošināšanai un iesaistot būtiskus privātā sektora ieguldījumus; šāda dalība riska kapitālā nepārsniedz 1 % no 18. pantā paredzētajiem budžeta līdzekļiem; |
| --- | --- |

e)

riska kapitāla dalība ieguldījumu fondos vai līdzvērtīgos finanšu uzņēmumos, prioritāti piešķirot Eiropas komunikāciju tīklu projektu riska kapitāla nodrošināšanai un iesaistot būtiskus privātā sektora ieguldījumus; šāda dalība riska kapitālā nepārsniedz 1 % no 18. pantā paredzētajiem budžeta līdzekļiem;

| f) | finansiāls ieguldījums kopuzņēmumu darbībām, kas saistītas ar projektiem. |
| --- | --- |

f)

finansiāls ieguldījums kopuzņēmumu darbībām, kas saistītas ar projektiem.

2.   Kopienas finansiālais atbalsts, ko piešķir 1. punkta a), b), c) un f) apakšpunktā minētajos veidos, atbilst 5. pantā noteiktajiem kritērijiem un nepārsniedz šādas likmes:

| a) | izpēte: 50 % no atbilstīgajām izmaksām neatkarīgi no attiecīgā vispārējas intereses projekta; |
| --- | --- |

a)

izpēte: 50 % no atbilstīgajām izmaksām neatkarīgi no attiecīgā vispārējas intereses projekta;

| b) | darbi:






  i) | prioritārie projekti transporta jomā:






  — | ne vairāk kā 20 % no atbilstīgajām izmaksām, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

darbi:

i)

prioritārie projekti transporta jomā:

—

ne vairāk kā 20 % no atbilstīgajām izmaksām,

| — | ne vairāk kā 30 % no atbilstīgajām izmaksām pārrobežu posmiem, ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalstis ir sniegušas Komisijai visas nepieciešamās garantijas par projekta finansiālo dzīvotspēju un tā īstenošanas grafiku; |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 30 % no atbilstīgajām izmaksām pārrobežu posmiem, ar nosacījumu, ka attiecīgās dalībvalstis ir sniegušas Komisijai visas nepieciešamās garantijas par projekta finansiālo dzīvotspēju un tā īstenošanas grafiku;

| ii) | projekti enerģētikas jomā: ne vairāk kā 10 % no atbilstīgajām izmaksām; |
| --- | --- |

ii)

projekti enerģētikas jomā: ne vairāk kā 10 % no atbilstīgajām izmaksām;

| iii) | projekti transporta jomā, kas nav prioritārie projekti: ne vairāk kā 10 % no atbilstīgajām izmaksām; |
| --- | --- |

iii)

projekti transporta jomā, kas nav prioritārie projekti: ne vairāk kā 10 % no atbilstīgajām izmaksām;

| c) | Eiropas Dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēma (ERTMS):






  i) | sliežu ceļu iekārtas: ne vairāk kā 50 % no izpētes un darbu atbilstīgajām izmaksām; |
| --- | --- | --- |

c)

Eiropas Dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēma (ERTMS):

i)

sliežu ceļu iekārtas: ne vairāk kā 50 % no izpētes un darbu atbilstīgajām izmaksām;

| ii) | vilcienos uzstādāmās iekārtas:






  — | ne vairāk kā 50 % no atbilstīgajām izmaksām, lai izstrādātu un izgatavotu izmēģinājuma modeļus ERTMS uzstādīšanai esošajā ritošajā sastāvā, ar nosacījumu, ka izmēģinājuma modeļi ir sertificēti vismaz divās dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- |

ii)

vilcienos uzstādāmās iekārtas:

—

ne vairāk kā 50 % no atbilstīgajām izmaksām, lai izstrādātu un izgatavotu izmēģinājuma modeļus ERTMS uzstādīšanai esošajā ritošajā sastāvā, ar nosacījumu, ka izmēģinājuma modeļi ir sertificēti vismaz divās dalībvalstīs,

| — | ne vairāk kā 50 % no sērijveida iekārtu atbilstīgajām izmaksām ERTMS uzstādīšanai ritošajā sastāvā; tomēr Komisija daudzgadu programmā nosaka atbalsta maksimālo summu vienam vilces līdzeklim; |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 50 % no sērijveida iekārtu atbilstīgajām izmaksām ERTMS uzstādīšanai ritošajā sastāvā; tomēr Komisija daudzgadu programmā nosaka atbalsta maksimālo summu vienam vilces līdzeklim;

| d) | autotransporta, gaisa transporta, iekšzemes ūdensceļu transporta, jūras transporta un piekrastes transporta satiksmes vadības sistēmas: ne vairāk kā 20 % no darbu atbilstīgajām izmaksām. |
| --- | --- |

d)

autotransporta, gaisa transporta, iekšzemes ūdensceļu transporta, jūras transporta un piekrastes transporta satiksmes vadības sistēmas: ne vairāk kā 20 % no darbu atbilstīgajām izmaksām.

3.   Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus attiecībā uz šā panta 1. punkta c) un e) apakšpunktā minētajiem instrumentiem.

7. pants

Cits finansiālais atbalsts un instrumenti

1.   EIB darbības ir saderīgas ar finansiālā atbalsta piešķiršanu saskaņā ar šo regulu.

2.   Komisija koordinē un nodrošina atbilstoši šai regulai līdzfinansētu projektu saskaņotību ar saistītām darbībām, kas saņem finansējumu no citiem Kopienas ieguldījumiem un finanšu instrumentiem, kā arī ar EIB darbībām.

III NODAĻA

Plānošana, īstenošana un kontrole

8. pants

Daudzgadu un gada darba programmas

1.   Nosakot daudzgadu un gada darba programmas, Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru piemēro 5. pantā noteiktos kritērijus, kā arī mērķus un prioritātes, kas noteiktas atbilstīgi Lēmumiem Nr. 1692/96/EK un Nr. 1364/2006/EK.

2.   Daudzgadu darba programma transporta jomā attiecas uz prioritārajiem projektiem un uz ceļu, gaisa, dzelzceļa, iekšzemes ūdensceļu, piekrastes un jūras satiksmes vadības sistēmām. Finansējuma apjoms ir 80 — 85 % no 18. pantā minētajiem budžeta līdzekļiem, kas paredzēti transportam.

3.   Gada darba programmā transporta jomā piemēro kritērijus finansiālā atbalsta piešķiršanai vispārējas intereses projektiem, kas nav iekļauti daudzgadu programmā.

4.   Gada darba programma enerģētikas jomā piemēro kritērijus finansiālā atbalsta piešķiršanai vispārējas intereses projektiem.

5.   Daudzgadu darba programmu pārskata vismaz termiņa vidū un, vajadzības gadījumā, pielāgo saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru.

9. pants

Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršana

1.   Atbilstoši katram projektu konkursam, kura pamatā ir 8. panta 1. punktā minētās daudzgadu vai gada darba programmas, Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par finansiālā atbalsta apjomu, ko piešķir izvēlētajiem projektiem vai projektu daļām. Komisija precizē to īstenošanas nosacījumus un metodes.

2.   Komisija paziņo attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem un dalībvalstīm par jebkādu piešķiramo finansiālo atbalstu.

10. pants

Finanšu noteikumi

1.   Budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Komisija katru gadu uzņemas saistības par gada maksājumiem, ņemot vērā to projektu vai projektu posmu attīstības gaitu, kuri saņem finansiālo atbalstu, kā arī paredzamās vajadzības un pieejamo budžetu.

Atsevišķu gada maksājumu veikšanas indikatīvo grafiku paziņo attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem un dalībvalstīm.

2.   Kopienas atbalsts var segt tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem vai trešām personām, kas atbildīgas par projekta īstenošanu.

Izdevumi ir atbilstīgi no dienas, kad iesniegts atbalsta pieteikums. Izdevumi par projektiem, kas iekļauti daudzgadu programmā, ir atbilstīgi no kārtējā gada 1. janvāra, sākot ar 2007. gada 1. janvāri.

PVN nav atbilstīgas izmaksas, izņemot neatgūstamo PVN.

3.   Maksājumus veic kā avansa maksājumus, starpposma maksājumus un noslēguma maksājumu.

Maksājumu metodes nosaka tā, lai jo īpaši ņemtu vērā infrastruktūras projektu daudzgadu īstenošanu.

Avansa maksājumu vai, attiecīgā gadījumā, pirmo avansa maksājumu veic, kad tiek piešķirts finansiālais atbalsts.

Starpposma maksājumus veic, pamatojoties uz maksājumu pieprasījumiem, ievērojot 13. pantu.

Noslēguma maksājumu veic pēc tam, kad ir pieņemts projekta noslēguma ziņojums, ko iesniedzis atbalsta saņēmējs un apstiprinājušas attiecīgās dalībvalstis. Jo īpaši noslēguma ziņojumā sīki norāda visus faktiski veiktos izdevumus.

4.   Pieejamības maksājumu shēmu gadījumā avansa maksājuma pirmo daļu veic laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus pēc Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas, kad dalībvalstis ir apstiprinājušas projekta sākšanu un kad ir iesniegts attiecīgais publiskā un privātā sektora partnerības līgums. Turpmākus avansa maksājumus var veikt, kad dalībvalstis ir apstiprinājušas projekta gaitu.

Noslēguma maksājumu veic pēc projekta darbības posma sākšanas, kad ir pārbaudīts, ka ir nodrošināta infrastruktūra, kad dalībvalstis ir apstiprinājušas, ka norādītie izdevumi patiešām ir veikti, un kad ir apliecināts kopapjoms pieejamības maksājumiem, kas atbilst Kopienas finansiālajam atbalstam.

Ja nav jāveic nekādi pieejamības maksājumi, jo nav nodrošināta infrastruktūra, Komisija atgūst jau veiktos avansa maksājumus.

11. pants

Dalībvalstu atbildība

1.   Savā atbildības jomā dalībvalstis dara visu, lai īstenotu vispārējas intereses projektus, kuri saņem saskaņā ar šo regulu piešķirtu Kopienas finansiālo atbalstu.

2.   Dalībvalstis veic projektu tehnisko uzraudzību un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina to izdevumu patiesumu un atbilstību, kuri radušies attiecībā uz projektiem vai projektu daļām. Dalībvalstis var prasīt Komisijas piedalīšanos pārbaudēs uz vietas.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu, un jo īpaši iesniedz tai aprakstu par kontroles, pārvaldības un uzraudzības sistēmām, kas izveidotas, lai nodrošinātu projektu sekmīgu pabeigšanu.

12. pants

Saderība ar Kopienas tiesību aktiem un Kopienas politikas virzieniem

Atbilstīgi šai regulai finansētos projektus īsteno saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, un tajos ņem vērā Kopienas attiecīgos politikas virzienus, jo īpaši tādās jomās kā konkurence, vides aizsardzība, veselība, ilgtspējīga attīstība, publiskais iepirkums un savstarpējā izmantojamība.

13. pants

Atbalsta atcelšana, samazināšana, apturēšana un izbeigšana

1.   Pēc pienācīgas izskatīšanas un iepriekš informējot attiecīgos atbalsta saņēmējus un dalībvalstis, lai tie varētu noteiktā termiņā iesniegt savus apsvērumus, Komisija:

| a) | izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, atceļ finansiālo atbalstu, kas piešķirts projektiem vai projektu daļām, kuras nav sāktas divos gados pēc atbalsta piešķiršanas nosacījumos paredzētās projekta sākšanas dienas; |
| --- | --- |

a)

izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, atceļ finansiālo atbalstu, kas piešķirts projektiem vai projektu daļām, kuras nav sāktas divos gados pēc atbalsta piešķiršanas nosacījumos paredzētās projekta sākšanas dienas;

| b) | var apturēt, samazināt vai izbeigt finansiālo atbalstu:






  i) | ja projekta vai projekta daļas īstenošanā ir izdarīti Kopienas tiesību aktu noteikumu pārkāpumi; un |
| --- | --- | --- |

b)

var apturēt, samazināt vai izbeigt finansiālo atbalstu:

i)

ja projekta vai projekta daļas īstenošanā ir izdarīti Kopienas tiesību aktu noteikumu pārkāpumi; un

| ii) | ja nav ievēroti finansiālā atbalsta piešķiršanas nosacījumi, jo īpaši, ja bez Komisijas apstiprinājuma ir veiktas nozīmīgas izmaiņas, kas ietekmē projekta būtību vai īstenošanas procedūras; |
| --- | --- |

ii)

ja nav ievēroti finansiālā atbalsta piešķiršanas nosacījumi, jo īpaši, ja bez Komisijas apstiprinājuma ir veiktas nozīmīgas izmaiņas, kas ietekmē projekta būtību vai īstenošanas procedūras;

| c) | ņemot vērā visus attiecīgos faktorus, var pieprasīt atmaksāt piešķirto finansiālo atbalstu atmaksāšanu, ja četros gados pēc atbalsta piešķiršanas nosacījumos paredzētās pabeigšanas dienas vēl nav pabeigta tā projekta vai tās projekta daļas īstenošana, kam saņemts finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

c)

ņemot vērā visus attiecīgos faktorus, var pieprasīt atmaksāt piešķirto finansiālo atbalstu atmaksāšanu, ja četros gados pēc atbalsta piešķiršanas nosacījumos paredzētās pabeigšanas dienas vēl nav pabeigta tā projekta vai tās projekta daļas īstenošana, kam saņemts finansiālais atbalsts.

2.   Komisija var atgūt visas jau samaksātās summas vai to daļu:

| a) | ja tas ir nepieciešams, proti, ja finansiālais atbalsts ir atcelts, izbeigts vai samazināts vai ja ir pieprasīta finansiālā atbalsta atmaksāšana; vai |
| --- | --- |

a)

ja tas ir nepieciešams, proti, ja finansiālais atbalsts ir atcelts, izbeigts vai samazināts vai ja ir pieprasīta finansiālā atbalsta atmaksāšana; vai

| b) | ja notiek Kopienas atbalsta kumulācija kādai projekta daļai. |
| --- | --- |

b)

ja notiek Kopienas atbalsta kumulācija kādai projekta daļai.

14. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1.   Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt kontroli un pārbaudes uz vietas saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10).

2.   Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas nosacījumos jo īpaši var paredzēt uzraudzību un finanšu pārbaudes, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā, uz vietas.

3.   Attiecīgā dalībvalsts un Komisija nekavējoties apmainās ar visu attiecīgo informāciju par veikto pārbaužu rezultātiem.

IV NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

15. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

4.   EIB komitejā norīko vienu pārstāvi, kas nepiedalās balsošanā.

16. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija un dalībvalstis ar atbalsta saņēmēju palīdzību var veikt izvērtēšanu attiecībā uz projektu īstenošanas metodēm, kā arī attiecībā uz projektu īstenošanas ietekmi, lai izvērtētu, vai ir sasniegti mērķi, tostarp mērķi saistībā ar vides aizsardzību.

2.   Komisija var lūgt, lai atbalsta saņēmēja dalībvalsts iesniedz īpašu izvērtējumu par projektiem, kas finansēti atbilstīgi šai regulai, vai — attiecīgā gadījumā — sniedz Komisijai informāciju un palīdzību, kas vajadzīga šādu projektu izvērtēšanas veikšanai.

17. pants

Informācija un reklāma

1.   Komisija reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par darbībām, kas veiktas saskaņā ar šo regulu. Ziņojumā ir izvērtējums par rezultātiem, kas sasniegti ar Kopienas finansiālo atbalstu dažādās piemērošanas jomās, ņemot vērā sākotnējos mērķus, kā arī nodaļa par kārtējās daudzgadu programmas būtību un īstenošanu. Ziņojumā ir arī informācija par katra projekta finansējuma avotiem.

2.   Attiecīgās dalībvalstis un, attiecīgā gadījumā, atbalsta saņēmēji nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu piešķirtajam atbalstam ir atbilstīga publicitāte, lai sabiedrību informētu par Kopienas lomu projektu īstenošanā.

18. pants

Budžeta resursi

1.   Šīs regulas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 8 168 miljoni, no kuriem EUR 8 013 miljoni paredzēti TEN-T un EUR 155 miljoni paredzēti TEN-E.

2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai.

19. pants

Pārskatīšanas klauzula

Līdz 2010. gada beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārīgu ziņojumu par pieredzi, kas gūta, īstenojot šajā regulā paredzētos mehānismus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai.

Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 156. panta pirmajā daļā noteikto procedūru lemj par to, vai un ar kādiem nosacījumiem šajā regulā paredzētos pasākumus turpina vai groza pēc šīs regulas 18. pantā minētā laikposma beigām.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Uz tām darbībām transporta un enerģētikas jomā, kuras jau tiek īstenotas šīs regulas piemērošanas dienā, turpina attiecināt Regulu (EK) Nr. 2236/95, kāda tā bija spēkā 2006. gada 31. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 234, 22.9.2005., 69. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 26. oktobra Kopējā nostāja (OV C 272 E, 9.11.2006., 405. lpp.), Padomes 2007. gada 22. marta Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

3

(4)  OV C 124 E, 25.5.2006., 373. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1364/2006/EK (2006. gada 6. septembris), ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem (OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp.).

5

(6)  OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1159/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 16. lpp.).

6

(7)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

7

Euratom

(8)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

8

(9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

9

(10)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

10

---

PIELIKUMS

GALVENIE NOTEIKUMI UN PROCEDŪRAS AIZDEVUMU GARANTIJU INSTRUMENTAM, KAS MINĒTS 6. PANTA 1. PUNKTA d) APAKŠPUNKTĀ

EIB ir riska dalīšanas partneris un Kopienas vārdā pārvalda Kopienas ieguldījumu aizdevumu garantiju instrumentā. Sīkāk izstrādātus noteikumus aizdevumu garantiju instrumenta īstenošanai, tostarp tā uzraudzībai un kontrolei, paredz sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB, ņemot vērā šajā pielikumā paredzētos noteikumus.

| AIZDEVUMU GARANTIJU INTRUMENTS TEN-TRANSPORTA PROJEKTIEM |
| --- |
| Kopienas ieguldījums | 1. | Neskarot koriģēšanas procedūru laikposmam no 2010. gada, kā izklāstīts 2. punktā, ieguldījumu no ES vispārējā budžeta aizdevumu garantiju instrumentā dara pieejamu EIB saskaņā ar šādu grafiku:






  2007 | EUR 10 miljoni |
| 2008 | EUR 35 miljoni |
| 2009 | EUR 60 miljoni |
| 2010 | EUR 80 miljoni |
| 2011 | EUR 105 miljoni |
| 2012 | EUR 110 miljoni |
| 2013 | EUR 100 miljoni |

AIZDEVUMU GARANTIJU INTRUMENTS TEN-TRANSPORTA PROJEKTIEM

Kopienas ieguldījums

1.

Neskarot koriģēšanas procedūru laikposmam no 2010. gada, kā izklāstīts 2. punktā, ieguldījumu no ES vispārējā budžeta aizdevumu garantiju instrumentā dara pieejamu EIB saskaņā ar šādu grafiku:

2007

EUR 10 miljoni

2008

EUR 35 miljoni

2009

EUR 60 miljoni

2010

EUR 80 miljoni

2011

EUR 105 miljoni

2012

EUR 110 miljoni

2013

EUR 100 miljoni

| 2. | Komisija no 2007. gada līdz 2009. gadam maksā EIB gada summas, kā norādīts iepriekš. No 2010. gada EIB pieprasa summas līdz iepriekš norādītajam kumulētajam apjomam pārskaitīt uz turpmāk minēto trasta kontu. Pieprasījumu izdod līdz iepriekšējā gada 31. decembrim, un tam pievieno prognozi par plānotā Kopienas ieguldījuma nepieciešamību. Prognoze ir pamatā iepriekš norādīto gada summu koriģēšanai, kas pamatojas uz pieprasījumu, un par to lemj saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

2.

Komisija no 2007. gada līdz 2009. gadam maksā EIB gada summas, kā norādīts iepriekš. No 2010. gada EIB pieprasa summas līdz iepriekš norādītajam kumulētajam apjomam pārskaitīt uz turpmāk minēto trasta kontu. Pieprasījumu izdod līdz iepriekšējā gada 31. decembrim, un tam pievieno prognozi par plānotā Kopienas ieguldījuma nepieciešamību. Prognoze ir pamatā iepriekš norādīto gada summu koriģēšanai, kas pamatojas uz pieprasījumu, un par to lemj saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru.

Trasta konts

| 1. | Lai pārvaldītu Kopienas ieguldījumu un no tā gūtos ienākumus, EIB izveido trasta kontu. |
| --- | --- |

1.

Lai pārvaldītu Kopienas ieguldījumu un no tā gūtos ienākumus, EIB izveido trasta kontu.

| 2. | Procenti, kas iegūti par trasta kontu, un citi ienākumi, kas gūti no Kopienas ieguldījuma, piemēram, garantijas prēmijas, procenti un riska maržas par EIB izmaksātajām summām, pievieno trasta konta līdzekļiem, ja vien Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru nepieņem lēmumu, ka tie jāatgriež TEN-T budžeta pozīcijā. |
| --- | --- |

2.

Procenti, kas iegūti par trasta kontu, un citi ienākumi, kas gūti no Kopienas ieguldījuma, piemēram, garantijas prēmijas, procenti un riska maržas par EIB izmaksātajām summām, pievieno trasta konta līdzekļiem, ja vien Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru nepieņem lēmumu, ka tie jāatgriež TEN-T budžeta pozīcijā.

| 3. | Kapitāla sadalei saņemtās summas atmaksā trasta kontā pēc tam, kad ir pilnībā atmaksātas summas, ko EIB izmaksājusi saskaņā ar aizdevumu garantiju instrumentu. |
| --- | --- |

3.

Kapitāla sadalei saņemtās summas atmaksā trasta kontā pēc tam, kad ir pilnībā atmaksātas summas, ko EIB izmaksājusi saskaņā ar aizdevumu garantiju instrumentu.

Kopienas ieguldījuma izmantošana

EIB izmanto Kopienas ieguldījumu:

| — | lai katram atbilstīgajam projektam veidotu uzkrājumus provizoriskiem zaudējumiem un veiktu kapitāla sadali saskaņā ar EIB attiecīgajiem noteikumiem un riska novērtējumu, ko veikusi EIB saskaņā ar tās piemērojamo strukturēto finanšu mehānisma politiku, |
| --- | --- |

—

lai katram atbilstīgajam projektam veidotu uzkrājumus provizoriskiem zaudējumiem un veiktu kapitāla sadali saskaņā ar EIB attiecīgajiem noteikumiem un riska novērtējumu, ko veikusi EIB saskaņā ar tās piemērojamo strukturēto finanšu mehānisma politiku,

| — | lai segtu visas atbilstīgās izmaksas, kas neattiecas uz projektu un kas saistītas ar aizdevumu garantiju instrumenta izveidi un pārvaldību. Šīs izmaksas nosaka pārvaldības līgumā starp Komisiju un EIB. |
| --- | --- |

—

lai segtu visas atbilstīgās izmaksas, kas neattiecas uz projektu un kas saistītas ar aizdevumu garantiju instrumenta izveidi un pārvaldību. Šīs izmaksas nosaka pārvaldības līgumā starp Komisiju un EIB.

Riska dalīšana

| 1. | EIB izmanto Kopienas ieguldījumu, lai attiecībā uz katru atbilstīgo projektu veidotu uzkrājumus provizoriskiem zaudējumiem un veiktu kapitāla sadali. |
| --- | --- |

1.

EIB izmanto Kopienas ieguldījumu, lai attiecībā uz katru atbilstīgo projektu veidotu uzkrājumus provizoriskiem zaudējumiem un veiktu kapitāla sadali.

| 2. | Uzkrājumi provizoriskiem zaudējumiem sedz projekta paredzamos zaudējumus. To Kopienas ieguldījuma daļu, kas sedz statistiski paredzamos uzkrājumus zaudējumiem katrai atbilstīgai darbībai, EIB izmaksā no trasta konta, tādējādi sedzot procentuālu riska daļu. Šī procentuālā daļa ir mainīga un atkarīga no darbības riska pakāpes un tās termiņa. |
| --- | --- |

2.

Uzkrājumi provizoriskiem zaudējumiem sedz projekta paredzamos zaudējumus. To Kopienas ieguldījuma daļu, kas sedz statistiski paredzamos uzkrājumus zaudējumiem katrai atbilstīgai darbībai, EIB izmaksā no trasta konta, tādējādi sedzot procentuālu riska daļu. Šī procentuālā daļa ir mainīga un atkarīga no darbības riska pakāpes un tās termiņa.

| 3. | Kapitāla sadale sedz projekta neparedzamos zaudējumus. To Kopienas ieguldījuma daļu, kas atbilst kapitāla sadalei, trasta kontā iezīmē attiecībā uz katru saistīto darbību. Šo summu EIB var prasīt gadījumā, ja tiek pieprasīta garantija, ko EIB sniegusi saskaņā ar aizdevumu garantiju instrumentu, tādējādi nosedzot papildu procentuālu riska daļu. |
| --- | --- |

3.

Kapitāla sadale sedz projekta neparedzamos zaudējumus. To Kopienas ieguldījuma daļu, kas atbilst kapitāla sadalei, trasta kontā iezīmē attiecībā uz katru saistīto darbību. Šo summu EIB var prasīt gadījumā, ja tiek pieprasīta garantija, ko EIB sniegusi saskaņā ar aizdevumu garantiju instrumentu, tādējādi nosedzot papildu procentuālu riska daļu.

| 4. | Riska dalīšanas modeli, kas izriet no minētā mehānisma, atspoguļo, starp trasta kontu un EIB attiecīgi sadalot riska maržu, ko EIB uzliek otrai pusei saskaņā ar aizdevumu garantiju instrumenta darbību. |
| --- | --- |

4.

Riska dalīšanas modeli, kas izriet no minētā mehānisma, atspoguļo, starp trasta kontu un EIB attiecīgi sadalot riska maržu, ko EIB uzliek otrai pusei saskaņā ar aizdevumu garantiju instrumenta darbību.

EIB garantija

| 1. | Aizdevumu garantiju instrumentu veido EIB garantija ārkārtas likviditātes mehānismam, ko nodrošina atbilstīgiem projektiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ir atbilstīgi aizdevumu garantiju instrumentam. |
| --- | --- |

1.

Aizdevumu garantiju instrumentu veido EIB garantija ārkārtas likviditātes mehānismam, ko nodrošina atbilstīgiem projektiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ir atbilstīgi aizdevumu garantiju instrumentam.

| 2. | Ja ārkārtas likviditātes mehānisma nodrošinātāji ir tiesīgi prasīt EIB garantiju atbilstīgi aizdevumu garantiju instrumentam, EIB izmaksā visas summas, kas pienākas ārkārtas likviditātes mehānisma nodrošinātājiem, un kļūst par projekta kreditoru. |
| --- | --- |

2.

Ja ārkārtas likviditātes mehānisma nodrošinātāji ir tiesīgi prasīt EIB garantiju atbilstīgi aizdevumu garantiju instrumentam, EIB izmaksā visas summas, kas pienākas ārkārtas likviditātes mehānisma nodrošinātājiem, un kļūst par projekta kreditoru.

| 3. | Kad EIB ir kļuvusi par projekta kreditoru, EIB tiesības atbilstīgi aizdevumu garantiju instrumentam ir pakārtotas pirmās kārtas parāda izsniedzēja kredīta apkalpošanas tiesībām, bet prioritāras attiecībā pret pašu kapitāla finansējumu un ar to saistītu finansējumu. |
| --- | --- |

3.

Kad EIB ir kļuvusi par projekta kreditoru, EIB tiesības atbilstīgi aizdevumu garantiju instrumentam ir pakārtotas pirmās kārtas parāda izsniedzēja kredīta apkalpošanas tiesībām, bet prioritāras attiecībā pret pašu kapitāla finansējumu un ar to saistītu finansējumu.

| 4. | Ārkārtas likviditātes mehānismam nevajadzētu pārsniegt 20 % no pirmās kārtas parāda kopējās summas, par ko uzņemtas saistības, noslēdzot finanšu izpildi. |
| --- | --- |

4.

Ārkārtas likviditātes mehānismam nevajadzētu pārsniegt 20 % no pirmās kārtas parāda kopējās summas, par ko uzņemtas saistības, noslēdzot finanšu izpildi.

Cenu noteikšana

Garantiju cenu noteikšana atbilstīgi aizdevumu garantiju instrumentam, pamatojoties uz riska maržu un visu administratīvo izdevumu, kas saistīti ar projektu, apmaksu, notiek saskaņā ar attiecīgajiem EIB noteikumiem un kritērijiem.

Pieteikuma iesniegšanas procedūra

Pieteikumus riska segšanai no aizdevumu garantiju instrumenta adresē EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru.

Apstiprināšanas procedūra

EIB veic riska, finanšu, tehnisko un tiesisko uzticamības pārbaudi un pieņem lēmumu par garantijas izdošanu atbilstīgi aizdevumu garantiju instrumentam saskaņā ar tās ierastajiem noteikumiem un kritērijiem, tostarp atsevišķu pieteikumu kvalitāti, aizņēmēju kredītspēju, pieļaujamajiem nosacījumiem un tirgus prasībām.

Aizdevumu garantiju instrumenta termiņš

| 1. | Kopienas ieguldījumu aizdevumu garantiju instrumentā izmaksā vēlākais 2013. gada 31. decembrī. Faktisko garantiju apstiprināšanu pabeidz līdz 2014. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

1.

Kopienas ieguldījumu aizdevumu garantiju instrumentā izmaksā vēlākais 2013. gada 31. decembrī. Faktisko garantiju apstiprināšanu pabeidz līdz 2014. gada 31. decembrim.

| 2. | Ja aizdevumu garantiju instruments zaudē spēku pašreizējās finanšu shēmas laikā, jebkuru trasta konta atlikumu, izņemot līdzekļus, par kuriem uzņemtas saistības, un līdzekļus, kas nepieciešami citu atbilstīgo izmaksu un izdevumu apmaksai, atgriež TEN-T budžeta pozīcijā. Ja aizdevumu garantiju instrumentu nepagarina uz nākamās finanšu shēmas laiku, visus atlikušos līdzekļus atgriež ES vispārējā budžeta ieņēmumu daļā. |
| --- | --- |

2.

Ja aizdevumu garantiju instruments zaudē spēku pašreizējās finanšu shēmas laikā, jebkuru trasta konta atlikumu, izņemot līdzekļus, par kuriem uzņemtas saistības, un līdzekļus, kas nepieciešami citu atbilstīgo izmaksu un izdevumu apmaksai, atgriež TEN-T budžeta pozīcijā. Ja aizdevumu garantiju instrumentu nepagarina uz nākamās finanšu shēmas laiku, visus atlikušos līdzekļus atgriež ES vispārējā budžeta ieņēmumu daļā.

| 3. | Līdzekļus, kas piešķirti aizdevumu garantiju instrumentam, var izmantot, līdz zaudē spēku pēdējā garantija vai līdz ir atmaksāts pēdējais subordinētais parāds, atkarībā no tā, kas notiek agrāk. |
| --- | --- |

3.

Līdzekļus, kas piešķirti aizdevumu garantiju instrumentam, var izmantot, līdz zaudē spēku pēdējā garantija vai līdz ir atmaksāts pēdējais subordinētais parāds, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

Ziņojumu sagatavošana

Komisija un EIB vienojas par metodēm, kā sagatavot gada ziņojumus par aizdevumu garantiju instrumenta īstenošanu.

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2004. gada 20. jūlijā iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95.

Eiropas Parlaments 2005. gada 26. oktobrī pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu 2005. gada 22. septembrī.

Tā kā budžeta līdzekļi, kas paredzēti Komisijas sākotnējā priekšlikumā, pārsniedza summas, par kurām bija panākta vienošanās 2007.-2013. gada finanšu shēmā par TEN, Komisija 2006. gada 24. maijā sniedza grozītu priekšlikumu (COM(2006) 245, galīgā redakcija). Grozītajā priekšlikumā bija iekļauti galvenie grozījumi, ko EP ierosināja pirmajā lasījumā.

Prezidentvalstij bija neoficiālas sarunas ar Eiropas Parlamenta referentu, lai panāktu vienošanos par Kopējo nostāju, ko Parlaments varētu pieņemt bez grozījumiem.

Eiropas Parlamenta Budžeta komitejas priekšsēdētājs LEWANDOWSKI kungs 2006. gada 6. decembrī uzrakstīja vēstuli (dok. 16218/06) Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam, informējot par komitejas vienošanos par prezidentvalsts kompromisu, kā izklāstīts dokumentā 12777/2/06 REV 2. Ja attiecīgi pieņems Kopējās nostājas tekstu, LEWANDOWSKI kungs informēja par savu nodomu ieteikt Parlamenta plenārsēdei to pieņemt bez grozījumiem.

Padome 2006. gada 11. decembrī panāca politisku vienošanos par prezidentvalsts kompromisu, kā izklāstīts dokumentā 12777/2/06 REV 2. Komisija sniedza deklarāciju, kas jāiekļauj Padomes protokolā, pieņemot Kopējo nostāju.

II.   MĒRĶIS

Šī regula stiprina un pielāgo esošos finanšu instrumentus, palielinot Kopienas līdzfinansējuma līmeni, paredzot iespēju piemērot lielāku Kopienas līdzfinansējuma likmi projektiem, jo īpaši projektiem, ko raksturo to pārrobežu iezīmes, tranzīta funkcija vai dabisko šķēršļu pārvarēšana. Šai regulai vajadzētu ļaut labāk izmantot esošos tīklus, novērst problemātiskos posmus un aizpildīt trūkstošos posmus, kas ļautu palielināt efektivitāti un konkurētspēju, kā arī garantēt atbilstošu kvalitātes līmeni un piesātinājuma punktu samazināšanu un tādējādi arī labāku ilgtermiņa dzīvotspēju.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārējas piezīmes

Kopējo nostāju pieņēma, pamatojoties uz neoficiālām trīspusējām sarunām, pēc vairākām sanāksmēm starp prezidentvalsti, referentu un Komisijas pārstāvjiem.

IV.   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka Kopējā nostāja kopumā saskan ar grozītā Komisijas priekšlikuma galvenajiem mērķiem, un uzskata, ka neoficiālo sarunu laikā ir panākts labs kompromiss ar Eiropas Parlamentu.

---