# Den Europæiske Unions C 103E/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 103E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang8. maj 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 103E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang8. maj 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | Rådet |
| 2007/C 103E/01 | Fælles holdning (EF) nr. 4/2007 af 5. marts 2007 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et særprogram for perioden 2007-2013 om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og om beskyttelse af ofre og risikogrupper (Daphne III-programmet) som en del af det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed | 1 |
| 2007/C 103E/02 | Fælles holdning (EF) nr. 5/2007 af 22. marts 2007 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2007-2013) (
  1
  ) | 11 |
| 2007/C 103E/03 | Fælles holdning (EF) nr. 6/2007 af 22. marts 2007 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet | 26 |

Informationsnummer

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

Rådet

2007/C 103E/01

Fælles holdning (EF) nr. 4/2007 af 5. marts 2007 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et særprogram for perioden 2007-2013 om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og om beskyttelse af ofre og risikogrupper (Daphne III-programmet) som en del af det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed

1

2007/C 103E/02

Fælles holdning (EF) nr. 5/2007 af 22. marts 2007 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2007-2013) (
  1
  )

1

11

2007/C 103E/03

Fælles holdning (EF) nr. 6/2007 af 22. marts 2007 vedtaget af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

Rådet

| 8.5.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 103/1

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 4/2007

vedtaget af Rådet den 5. marts 2007

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../.../EF af ... om et særprogram for perioden 2007-2013 om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og om beskyttelse af ofre og risikogrupper (Daphne III-programmet) som en del af det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed

(2007/C 103 E/01)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det fastslås i traktaten, at der skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter; efter artikel 3, stk. 1, litra p), skal Fællesskabets virke indebære bidrag til opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

(1)

Det fastslås i traktaten, at der skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter; efter artikel 3, stk. 1, litra p), skal Fællesskabets virke indebære bidrag til opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

| (2) | Fællesskabets foranstaltninger bør supplere de nationale politikker vedrørende forbedring af folkesundheden og imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(2)

Fællesskabets foranstaltninger bør supplere de nationale politikker vedrørende forbedring af folkesundheden og imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed.

| (3) | Fysisk, seksuel og psykologisk vold mod børn, unge og kvinder, herunder trusler om sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse både offentligt og privat, er en krænkelse af retten til liv, sikkerhed, frihed, værdighed og fysisk og mental integritet og en alvorlig trussel mod ofrenes fysiske og mentale sundhed. En sådan vold er så udbredt i hele Fællesskabet, at det udgør en reel krænkelse af de grundlæggende rettigheder og en trussel mod sundheden og en hindring for retten til et sikkert, frit og retfærdigt unionsborgerskab. |
| --- | --- |

(3)

Fysisk, seksuel og psykologisk vold mod børn, unge og kvinder, herunder trusler om sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse både offentligt og privat, er en krænkelse af retten til liv, sikkerhed, frihed, værdighed og fysisk og mental integritet og en alvorlig trussel mod ofrenes fysiske og mentale sundhed. En sådan vold er så udbredt i hele Fællesskabet, at det udgør en reel krænkelse af de grundlæggende rettigheder og en trussel mod sundheden og en hindring for retten til et sikkert, frit og retfærdigt unionsborgerskab.

| (4) | Ifølge Verdenssundhedsorganisationens (WHO) definition er sundhed en tilstand af fuldstændig fysisk, mentalt og socialt velvære og ikke blot en tilstand af fravær af sygdom eller svækkelse. Ifølge en resolution vedtaget af WHO's forsamling i 1996 er vold et af de største verdensomspændende folkesundhedsproblemer. I WHO's rapport om vold og sundhed af 3. oktober 2002 anbefales det at fremme den primære forebyggelse, styrke foranstaltningerne til fordel for voldsofre og øge samarbejdet og informationsudvekslingen om forebyggelse af vold. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge Verdenssundhedsorganisationens (WHO) definition er sundhed en tilstand af fuldstændig fysisk, mentalt og socialt velvære og ikke blot en tilstand af fravær af sygdom eller svækkelse. Ifølge en resolution vedtaget af WHO's forsamling i 1996 er vold et af de største verdensomspændende folkesundhedsproblemer. I WHO's rapport om vold og sundhed af 3. oktober 2002 anbefales det at fremme den primære forebyggelse, styrke foranstaltningerne til fordel for voldsofre og øge samarbejdet og informationsudvekslingen om forebyggelse af vold.

| (5) | Disse principper anerkendes i talrige konventioner, erklæringer og protokoller fra de vigtigste internationale organisationer og institutioner som f.eks. De Forenede Nationer, Den Internationale Arbejdsorganisation, den internationale kvindekonference og verdenskongressen mod kommerciel seksuel udnyttelse af børn. |
| --- | --- |

(5)

Disse principper anerkendes i talrige konventioner, erklæringer og protokoller fra de vigtigste internationale organisationer og institutioner som f.eks. De Forenede Nationer, Den Internationale Arbejdsorganisation, den internationale kvindekonference og verdenskongressen mod kommerciel seksuel udnyttelse af børn.

| (6) | Bekæmpelse af vold bør indgå som led i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, der er sikret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (4) og de ledsagende forklaringer, i kraft af den status, der tillægges charteret, som bl.a. anerkender retten til et liv i værdighed, lighed og solidaritet. Chartret indeholder en række specifikke artikler vedrørende beskyttelse og fremme af fysisk og mental integritet, ligestilling af mænd og kvinder, børns rettigheder og ikke-diskrimination og vedrørende forbud mod umenneskelig eller nedværdigende behandling, slaveri og tvangsarbejde samt børnearbejde. Det anerkender, at et højt sundhedsbeskyttelsesniveau er nødvendigt ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. |
| --- | --- |

(6)

Bekæmpelse af vold bør indgå som led i beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder, der er sikret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (4) og de ledsagende forklaringer, i kraft af den status, der tillægges charteret, som bl.a. anerkender retten til et liv i værdighed, lighed og solidaritet. Chartret indeholder en række specifikke artikler vedrørende beskyttelse og fremme af fysisk og mental integritet, ligestilling af mænd og kvinder, børns rettigheder og ikke-diskrimination og vedrørende forbud mod umenneskelig eller nedværdigende behandling, slaveri og tvangsarbejde samt børnearbejde. Det anerkender, at et højt sundhedsbeskyttelsesniveau er nødvendigt ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter.

| (7) | Kommissionen er af Europa-Parlamentet blevet opfordret til at udarbejde og gennemføre handlingsprogrammer for at bekæmpe vold, bl.a. i Europa-Parlamentets beslutninger af henholdsvis 19. maj 2000 om meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om fremtidige initiativer i kampen mod handel med kvinder (5), af 20. september 2001 om skamfering af kvinders kønsorganer (6), af 17. januar 2006 om strategier for bekæmpelse af handel med kvinder og børn, der er særligt udsatte for seksuel udnyttelse (7), og af 2. februar 2006 om status over bekæmpelsen af volden mod kvinder og den fremtidige indsats (8). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen er af Europa-Parlamentet blevet opfordret til at udarbejde og gennemføre handlingsprogrammer for at bekæmpe vold, bl.a. i Europa-Parlamentets beslutninger af henholdsvis 19. maj 2000 om meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om fremtidige initiativer i kampen mod handel med kvinder (5), af 20. september 2001 om skamfering af kvinders kønsorganer (6), af 17. januar 2006 om strategier for bekæmpelse af handel med kvinder og børn, der er særligt udsatte for seksuel udnyttelse (7), og af 2. februar 2006 om status over bekæmpelsen af volden mod kvinder og den fremtidige indsats (8).

| (8) | Det EF-handlingsprogram, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 293/2000/EF af 24. januar 2000 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram (Daphne-programmet) (2000-2003) om forebyggende foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder (9), har bidraget til at gøre opmærksom på disse problemer i Den Europæiske Union og til at øge og konsolidere samarbejdet mellem de organisationer i medlemsstaterne, der arbejder med at bekæmpe vold. |
| --- | --- |

(8)

Det EF-handlingsprogram, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 293/2000/EF af 24. januar 2000 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram (Daphne-programmet) (2000-2003) om forebyggende foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder (9), har bidraget til at gøre opmærksom på disse problemer i Den Europæiske Union og til at øge og konsolidere samarbejdet mellem de organisationer i medlemsstaterne, der arbejder med at bekæmpe vold.

| (9) | Det EF-handlingsprogram, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 803/2004/EF af 21. april 2004 om EF-handlingsprogrammet (2004-2008) om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og om beskyttelse af ofre og risikogrupper (Daphne II-programmet) (10), udbyggede yderligere de resultater, der allerede var opnået med Daphne-programmet; ifølge artikel 8, stk. 2, i afgørelse 803/2004/EF skal Kommissionen tage de nødvendige skridt til at sikre, at de årlige bevillinger er i overensstemmelse med det nye finansielle overslag. |
| --- | --- |

(9)

Det EF-handlingsprogram, der blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 803/2004/EF af 21. april 2004 om EF-handlingsprogrammet (2004-2008) om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og om beskyttelse af ofre og risikogrupper (Daphne II-programmet) (10), udbyggede yderligere de resultater, der allerede var opnået med Daphne-programmet; ifølge artikel 8, stk. 2, i afgørelse 803/2004/EF skal Kommissionen tage de nødvendige skridt til at sikre, at de årlige bevillinger er i overensstemmelse med det nye finansielle overslag.

| (10) | Det er ønskeligt at sikre kontinuitet for de projekter, der finansieres af Daphne og Daphne II-programmerne. |
| --- | --- |

(10)

Det er ønskeligt at sikre kontinuitet for de projekter, der finansieres af Daphne og Daphne II-programmerne.

| (11) | Det er vigtigt og nødvendigt at erkende de alvorlige umiddelbare og langsigtede virkninger for enkeltpersoner, familier og samfund af den vold, der begås mod børn, unge og kvinder hvad angår deres fysiske og mentale sundhed og deres psykiske og sociale udvikling, og hvad angår de pågældende personers lige muligheder samt de høje sociale og økonomiske omkostninger for samfundet som helhed. |
| --- | --- |

(11)

Det er vigtigt og nødvendigt at erkende de alvorlige umiddelbare og langsigtede virkninger for enkeltpersoner, familier og samfund af den vold, der begås mod børn, unge og kvinder hvad angår deres fysiske og mentale sundhed og deres psykiske og sociale udvikling, og hvad angår de pågældende personers lige muligheder samt de høje sociale og økonomiske omkostninger for samfundet som helhed.

| (12) | Vold mod kvinder antager mange former spændende fra vold i hjemmet, der er et udbredt fænomen på alle niveauer af samfundet, til skadelige traditionelle skikke, der er forbundet med udøvelse af fysisk vold mod kvinder, såsom kønslemlæstelse og æresrelaterede forbrydelser, der udgør en særlig form for vold mod kvinder. |
| --- | --- |

(12)

Vold mod kvinder antager mange former spændende fra vold i hjemmet, der er et udbredt fænomen på alle niveauer af samfundet, til skadelige traditionelle skikke, der er forbundet med udøvelse af fysisk vold mod kvinder, såsom kønslemlæstelse og æresrelaterede forbrydelser, der udgør en særlig form for vold mod kvinder.

| (13) | Børn, unge eller kvinder, der er vidner til, at en nær slægtning udsættes for vold, bør betragtes som voldsofre i det program, der oprettes ved denne afgørelse (i det følgende benævnt »programmet«). |
| --- | --- |

(13)

Børn, unge eller kvinder, der er vidner til, at en nær slægtning udsættes for vold, bør betragtes som voldsofre i det program, der oprettes ved denne afgørelse (i det følgende benævnt »programmet«).

| (14) | Hvad angår forebyggelse af vold, herunder misbrug og seksuel udnyttelse af børn, unge og kvinder, og beskyttelse af ofre og risikogrupper, kan Den Europæiske Union sikre merværdi for foranstaltninger, der hovedsagelig skal iværksættes af medlemsstaterne, på følgende måder: formidling og udveksling af oplysninger, erfaringer og god praksis, fremme af en innovativ tilgang, fælles fastsættelse af prioriteringer, udvikling af netværkssamarbejde i nødvendigt omfang, udvælgelse af projekter på fællesskabsniveau, herunder projekter, der understøtter gratis telefonlinjer for børn og hotlines for savnede og seksuelt misbrugte børn, motivering og mobilisering af alle berørte parter og europæiske oplysningskampagner om bekæmpelse af vold. Disse foranstaltninger bør ligeledes tage sigte på at støtte børn, unge og kvinder, der er ofre for menneskehandel. |
| --- | --- |

(14)

Hvad angår forebyggelse af vold, herunder misbrug og seksuel udnyttelse af børn, unge og kvinder, og beskyttelse af ofre og risikogrupper, kan Den Europæiske Union sikre merværdi for foranstaltninger, der hovedsagelig skal iværksættes af medlemsstaterne, på følgende måder: formidling og udveksling af oplysninger, erfaringer og god praksis, fremme af en innovativ tilgang, fælles fastsættelse af prioriteringer, udvikling af netværkssamarbejde i nødvendigt omfang, udvælgelse af projekter på fællesskabsniveau, herunder projekter, der understøtter gratis telefonlinjer for børn og hotlines for savnede og seksuelt misbrugte børn, motivering og mobilisering af alle berørte parter og europæiske oplysningskampagner om bekæmpelse af vold. Disse foranstaltninger bør ligeledes tage sigte på at støtte børn, unge og kvinder, der er ofre for menneskehandel.

| (15) | Da de dybereliggende årsager til vold og konsekvenserne heraf ofte kan behandles effektivt af lokale og regionale organisationer i samarbejde med tilsvarende organisationer i andre medlemsstater, bør programmet lægge passende vægt på de forebyggende foranstaltninger og tiltag til støtte for ofre, der finder sted på lokalt og regionalt plan. |
| --- | --- |

(15)

Da de dybereliggende årsager til vold og konsekvenserne heraf ofte kan behandles effektivt af lokale og regionale organisationer i samarbejde med tilsvarende organisationer i andre medlemsstater, bør programmet lægge passende vægt på de forebyggende foranstaltninger og tiltag til støtte for ofre, der finder sted på lokalt og regionalt plan.

| (16) | Målene for denne afgørelse, nemlig forebyggelse og bekæmpelse af alle former for vold mod børn, unge og kvinder, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da der er behov for informationsudveksling på fællesskabsniveau og for en udbredelse af god praksis på fællesskabsniveau, og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan. På grund af behovet for en koordineret og tværfaglig tilgang og programmets omfang eller virkninger kan Fællesskabet træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går afgørelsen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(16)

Målene for denne afgørelse, nemlig forebyggelse og bekæmpelse af alle former for vold mod børn, unge og kvinder, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da der er behov for informationsudveksling på fællesskabsniveau og for en udbredelse af god praksis på fællesskabsniveau, og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan. På grund af behovet for en koordineret og tværfaglig tilgang og programmets omfang eller virkninger kan Fællesskabet træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går afgørelsen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (17) | I denne afgørelse fastlægges der for programmets samlede varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (11). |
| --- | --- |

(17)

I denne afgørelse fastlægges der for programmets samlede varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (11).

| (18) | Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (12) (i det følgende benævnt »finansforordningen«), og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 (13) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, som beskytter Fællesskabets finansielle interesser, bør finde anvendelse under hensyntagen til principperne om enkelhed og konsekvens i valget af budgetinstrumenter, en begrænsning af de tilfælde, hvor Kommissionen fortsat skal være direkte ansvarlig for programmernes gennemførelse og forvaltning, og den krævede proportionalitet mellem ressourcerne og den administrative byrde, der er forbundet med anvendelsen heraf. |
| --- | --- |

(18)

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (12) (i det følgende benævnt »finansforordningen«), og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 (13) om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, som beskytter Fællesskabets finansielle interesser, bør finde anvendelse under hensyntagen til principperne om enkelhed og konsekvens i valget af budgetinstrumenter, en begrænsning af de tilfælde, hvor Kommissionen fortsat skal være direkte ansvarlig for programmernes gennemførelse og forvaltning, og den krævede proportionalitet mellem ressourcerne og den administrative byrde, der er forbundet med anvendelsen heraf.

| (19) | Der bør desuden træffes relevante foranstaltninger for at forebygge uregelmæssigheder og svig, og der bør tages nødvendige skridt til at inddrive midler, der er gået tabt, er udbetalt uretmæssigt eller er anvendt forkert, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (14), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (15) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (16). |
| --- | --- |

(19)

Der bør desuden træffes relevante foranstaltninger for at forebygge uregelmæssigheder og svig, og der bør tages nødvendige skridt til at inddrive midler, der er gået tabt, er udbetalt uretmæssigt eller er anvendt forkert, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (14), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (15) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (16).

| (20) | Ifølge finansforordningen skal der foreligge en basisretsakt til dækning af driftstilskud. |
| --- | --- |

(20)

Ifølge finansforordningen skal der foreligge en basisretsakt til dækning af driftstilskud.

| (21) | De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (17). |
| --- | --- |

(21)

De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (17).

| (22) | En ligelig deltagelse af kvinder og mænd i beslutningsprocessen er meget vigtig, hvis der skal opnås reel ligestilling mellem kvinder og mænd. Medlemsstaterne bør derfor bestræbe sig på så vidt muligt at sikre, at kvinder og mænd er ligeligt repræsenteret i udvalget, omhandlet i artikel 10 — |
| --- | --- |

(22)

En ligelig deltagelse af kvinder og mænd i beslutningsprocessen er meget vigtig, hvis der skal opnås reel ligestilling mellem kvinder og mænd. Medlemsstaterne bør derfor bestræbe sig på så vidt muligt at sikre, at kvinder og mænd er ligeligt repræsenteret i udvalget, omhandlet i artikel 10 —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Emne og anvendelsesområde

1.   Ved denne afgørelse oprettes i fortsættelse af den politik og de mål, der er fastlagt i Daphne- og Daphne II-programmerne, et særprogram om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder og om beskyttelse af ofre og risikogrupper (»Daphne III-programmet«), i det følgende benævnt »programmet«, som en del af det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed for at bidrage til et højt niveau for beskyttelse mod vold med henblik på at forbedre beskyttelsen af den fysiske og mentale sundhed.

2.   Programmet dækker perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. december 2013.

3.   I forbindelse med programmet omfatter udtrykket »børn« aldersgruppen 0-18 år i overensstemmelse med de internationale instrumenter vedrørende børns rettigheder.

4.   Projekter med foranstaltninger specielt udformet for modtagergrupper som f.eks. »teenagere« (13-19-årige) eller personer i alderen 12-25 år vil imidlertid blive betragtet som værende rettet mod gruppen »unge«.

Artikel 2

Generelle mål

1.   Formålet med dette program er at bidrage til at beskytte børn, unge og kvinder mod alle former for vold og opnå et højt niveau for sundhedsbeskyttelse, velfærd og social samhørighed.

2.   Uden at det berører Det Europæiske Fællesskabs mål og beføjelser, skal programmets generelle mål, særlig hvad angår børn, unge og kvinder, bidrage til at udvikle fællesskabspolitikker og mere specifikt politikken vedrørende folkesundhed, menneskerettigheder og ligestilling og til aktioner til beskyttelse af børns rettigheder og bekæmpelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse.

Artikel 3

Specifikt mål

Programmet skal have det specifikke mål at bidrage til at forebygge og bekæmpe alle former for vold på det offentlige og private område mod børn, unge og kvinder, herunder seksuel udnyttelse og menneskehandel, gennem forebyggende foranstaltninger og støtte og beskyttelse til ofre og risikogrupper. Dette skal opnås ved hjælp af følgende tværnationale foranstaltninger eller andre typer foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4:

| a) | bistå og opmuntre ikke-statslige organisationer (ngo'er) og andre organisationer, der arbejder med dette område, jf. artikel 7 |
| --- | --- |

a)

bistå og opmuntre ikke-statslige organisationer (ngo'er) og andre organisationer, der arbejder med dette område, jf. artikel 7

| b) | udvikle og gennemføre oplysningskampagner for særlige målgrupper, såsom bestemte erhverv, kompetente myndigheder, identificerede sektorer af offentligheden og risikogrupper, med henblik på at forbedre forståelsen af og fremme indførelsen af nultolerance over for vold og at tilskynde til at hjælpe ofrene og anmelde forekomster af vold til de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

b)

udvikle og gennemføre oplysningskampagner for særlige målgrupper, såsom bestemte erhverv, kompetente myndigheder, identificerede sektorer af offentligheden og risikogrupper, med henblik på at forbedre forståelsen af og fremme indførelsen af nultolerance over for vold og at tilskynde til at hjælpe ofrene og anmelde forekomster af vold til de kompetente myndigheder

| c) | udbrede resultaterne af Daphne- og Daphne II-programmerne, herunder tilpasse og overføre dem og inddrage andre støttemodtagere eller andre geografiske områder |
| --- | --- |

c)

udbrede resultaterne af Daphne- og Daphne II-programmerne, herunder tilpasse og overføre dem og inddrage andre støttemodtagere eller andre geografiske områder

| d) | identificere og fremme foranstaltninger, der bidrager til positiv behandling af personer, der er truet af vold, dvs. aktiviteter, der bidrager til en strategi, der tilskynder til respekt for disse personer og fremmer deres trivsel og selvudfoldelse |
| --- | --- |

d)

identificere og fremme foranstaltninger, der bidrager til positiv behandling af personer, der er truet af vold, dvs. aktiviteter, der bidrager til en strategi, der tilskynder til respekt for disse personer og fremmer deres trivsel og selvudfoldelse

| e) | oprette og støtte tværfaglige netværk med henblik på at styrke samarbejdet mellem ngo'er og andre organisationer, der arbejder med dette område |
| --- | --- |

e)

oprette og støtte tværfaglige netværk med henblik på at styrke samarbejdet mellem ngo'er og andre organisationer, der arbejder med dette område

| f) | sikre udbredelse af veldokumenterede oplysninger og udvidelse af videnbasen, udveksling, identifikation og udbredelse af oplysninger og god praksis, herunder gennem forskning, uddannelse, studiebesøg og personaleudveksling |
| --- | --- |

f)

sikre udbredelse af veldokumenterede oplysninger og udvidelse af videnbasen, udveksling, identifikation og udbredelse af oplysninger og god praksis, herunder gennem forskning, uddannelse, studiebesøg og personaleudveksling

| g) | udarbejde og teste oplysnings- og undervisningsmateriale om forebyggelse af vold mod børn, unge og kvinder og supplere og tilpasse det allerede eksisterende materiale til brug i andre geografiske områder eller for andre målgrupper |
| --- | --- |

g)

udarbejde og teste oplysnings- og undervisningsmateriale om forebyggelse af vold mod børn, unge og kvinder og supplere og tilpasse det allerede eksisterende materiale til brug i andre geografiske områder eller for andre målgrupper

| h) | studere fænomener i relation til vold og konsekvenserne heraf, såvel for ofrene som for samfundet som helhed, herunder sundhedspleje og sociale og økonomiske omkostninger med henblik på at gøre noget ved de dybereliggende årsager til vold på alle niveauer i samfundet |
| --- | --- |

h)

studere fænomener i relation til vold og konsekvenserne heraf, såvel for ofrene som for samfundet som helhed, herunder sundhedspleje og sociale og økonomiske omkostninger med henblik på at gøre noget ved de dybereliggende årsager til vold på alle niveauer i samfundet

| i) | udarbejde og gennemføre støtteprogrammer for ofre og særlig udsatte personer og interventionsprogrammer for voldsudøverne, samtidig med at ofrenes sikkerhed garanteres. |
| --- | --- |

i)

udarbejde og gennemføre støtteprogrammer for ofre og særlig udsatte personer og interventionsprogrammer for voldsudøverne, samtidig med at ofrenes sikkerhed garanteres.

Artikel 4

Foranstaltninger

For at opfylde de generelle og specifikke mål, der er opstillet i artikel 2 og 3, støtter programmet følgende foranstaltninger på de betingelser, der er fastsat i det årlige arbejdsprogram:

| a) | specifikke foranstaltninger iværksat af Kommissionen, bl.a. analyser og forskning, opinionsundersøgelser og andre undersøgelser, udarbejdelse af indikatorer og metoder, indsamling, udvikling og formidling af data og statistikker, seminarer, konferencer og ekspertmøder, offentlige kampagner og arrangementer, opbygning og vedligeholdelse af en helpdesk-service og netsteder, udarbejdelse og formidling af informationsmateriale (herunder it-applikationer og undervisningsmateriale), oprettelse og fremme af en tænketank for interesserede parter, der kan yde ekspertrådgivning vedrørende vold, støtte til andre netværk af nationale eksperter og analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter |
| --- | --- |

a)

specifikke foranstaltninger iværksat af Kommissionen, bl.a. analyser og forskning, opinionsundersøgelser og andre undersøgelser, udarbejdelse af indikatorer og metoder, indsamling, udvikling og formidling af data og statistikker, seminarer, konferencer og ekspertmøder, offentlige kampagner og arrangementer, opbygning og vedligeholdelse af en helpdesk-service og netsteder, udarbejdelse og formidling af informationsmateriale (herunder it-applikationer og undervisningsmateriale), oprettelse og fremme af en tænketank for interesserede parter, der kan yde ekspertrådgivning vedrørende vold, støtte til andre netværk af nationale eksperter og analyse-, overvågnings- og evalueringsaktiviteter

| b) | specifikke tværnationale projekter af interesse for Fællesskabet med deltagelse af mindst to medlemsstater på de betingelser, der er fastsat i det årlige arbejdsprogram |
| --- | --- |

b)

specifikke tværnationale projekter af interesse for Fællesskabet med deltagelse af mindst to medlemsstater på de betingelser, der er fastsat i det årlige arbejdsprogram

| c) | støtte til aktiviteter udført af ngo'er eller andre organisationer, der forfølger mål af almindelig europæisk interesse i relation til programmets generelle mål, på de betingelser, der er fastsat i artikel 2 i de årlige arbejdsprogrammer. |
| --- | --- |

c)

støtte til aktiviteter udført af ngo'er eller andre organisationer, der forfølger mål af almindelig europæisk interesse i relation til programmets generelle mål, på de betingelser, der er fastsat i artikel 2 i de årlige arbejdsprogrammer.

Artikel 5

Tredjelandes deltagelse

Følgende lande kan deltage i programmets foranstaltninger:

| a) | lande, som Den Europæiske Union har undertegnet en tiltrædelsestraktat med |
| --- | --- |

a)

lande, som Den Europæiske Union har undertegnet en tiltrædelsestraktat med

| b) | kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådsafgørelser |
| --- | --- |

b)

kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og associeringsrådsafgørelser

| c) | EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte aftale |
| --- | --- |

c)

EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte aftale

| d) | landene på det vestlige Balkan, i overensstemmelse med de ordninger, der skal aftales med disse lande i rammeaftalerne om de generelle principper for deres deltagelse i fællesskabsprogrammer. |
| --- | --- |

d)

landene på det vestlige Balkan, i overensstemmelse med de ordninger, der skal aftales med disse lande i rammeaftalerne om de generelle principper for deres deltagelse i fællesskabsprogrammer.

Projekterne er åbne for kandidatlande, der ikke deltager i programmet, hvis det kan bidrage til at forberede tiltrædelsen, eller for tredjelande, der ikke deltager i dette program, hvis det ligger inden for projekternes mål.

Artikel 6

Modtagergrupper og målgrupper

1.   Programmet skal hjælpe børn, unge og kvinder, der er eller risikerer at blive ofre for vold.

2.   Programmets væsentligste målgrupper er bl.a. familier, lærere og undervisningspersonale, socialarbejdere, politi og grænsevagter, lokale, nationale og militære myndigheder, medicinsk og paramedicinsk personale, retsvæsenet, ngo'er, fagforeninger og religiøse samfund.

Artikel 7

Adgang til programmet

Programmet er åbent for offentlige eller private organisationer og institutioner (lokale myndigheder på et passende niveau, universiteter og forskningscentre), der arbejder med at forebygge og bekæmpe vold mod børn, unge og kvinder, eller med at beskytte mod en sådan vold, støtte ofre eller gennemføre målrettede foranstaltninger om bekæmpelse af en sådan vold, eller som tilskynder til en afstandtagen fra vold eller arbejder for at fremme en holdnings- og adfærdsændring over for udsatte grupper og ofre for vold.

Artikel 8

Støtteformer

1.   Fællesskabets finansiering kan antage følgende retlige former:

| — | tilskud |
| --- | --- |

—

tilskud

| — | offentlige indkøbskontrakter. |
| --- | --- |

—

offentlige indkøbskontrakter.

2.   Tilskud fra Fællesskabet ydes efter behandling af ansøgninger, der modtages efter indkaldelse af forslag, undtagen i hastende og behørigt begrundede undtagelsestilfælde, eller hvis støttemodtageren er af en sådan beskaffenhed, at der ikke er andre muligheder for en given foranstaltning. Tilskud fra Fællesskabet ydes i form af driftstilskud og tilskud til foranstaltninger. Den maksimale medfinansieringssats specificeres i de årlige arbejdsprogrammer.

3.   Derudover kan der afholdes udgifter til ledsageforanstaltninger i form af offentlige indkøbskontrakter, hvor indkøb af varer og tjenesteydelser med direkte relevans for programmets mål dækkes med fællesskabsmidler. Dermed dækkes bl.a. udgifter til information og kommunikation samt forberedelse, gennemførelse, overvågning, kontrol og evaluering af projekter, politikker, programmer og lovgivning.

Artikel 9

Gennemførelsesforanstaltninger

1.   Kommissionen skal iværksætte fællesskabsbistanden i overensstemmelse med finansforordningen.

2.   Med henblik på gennemførelsen af programmet skal Kommissionen inden for rammerne af programmets generelle mål ifølge artikel 2 vedtage et årligt arbejdsprogram, der indeholder de specifikke mål, tematiske prioriteringer, en beskrivelse af ledsageforanstaltninger, jf. artikel 8, og om nødvendigt en liste over andre foranstaltninger. Det årlige arbejdsprogram skal angive den minimumsprocentdel af de årlige udgifter, der kan anvendes til tilskud.

3.   Det årlige arbejdsprogram vedtages i overensstemmelse med forvaltningsproceduren omhandlet i artikel 10, stk. 2.

4.   De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages for så vidt angår de øvrige emneområder efter rådgivningsproceduren omhandlet i artikel 10, stk. 3.

5.   Evaluerings- og tildelingsprocedurerne for tilskud til foranstaltninger skal bl.a. tage hensyn til følgende kriterier:

| a) | de generelle og specifikke mål, der er fastsat i artikel 2 og 3, og de foranstaltninger på de forskellige områder, der er fastsat i artikel 3, samt overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram |
| --- | --- |

a)

de generelle og specifikke mål, der er fastsat i artikel 2 og 3, og de foranstaltninger på de forskellige områder, der er fastsat i artikel 3, samt overensstemmelse med det årlige arbejdsprogram

| b) | den foreslåede foranstaltnings kvalitet hvad angår udformning, tilrettelæggelse, præsentation og forventede resultater |
| --- | --- |

b)

den foreslåede foranstaltnings kvalitet hvad angår udformning, tilrettelæggelse, præsentation og forventede resultater

| c) | størrelsen af den søgte fællesskabsfinansiering og dens omkostningseffektivitet i forhold til de forventede resultater |
| --- | --- |

c)

størrelsen af den søgte fællesskabsfinansiering og dens omkostningseffektivitet i forhold til de forventede resultater

| d) | virkningen af de forventede resultater for programmets generelle og specifikke mål, der er defineret i artikel 2 og 3, og for de foranstaltninger, der træffes på de forskellige områder som fastsat i artikel 3 |
| --- | --- |

d)

virkningen af de forventede resultater for programmets generelle og specifikke mål, der er defineret i artikel 2 og 3, og for de foranstaltninger, der træffes på de forskellige områder som fastsat i artikel 3

| e) | innovation. |
| --- | --- |

e)

innovation.

6.   Ansøgninger om driftstilskud, jf. artikel 4, litra c), skal vurderes på baggrund af:

| a) | i hvor høj grad ansøgningen opfylder programmets mål |
| --- | --- |

a)

i hvor høj grad ansøgningen opfylder programmets mål

| b) | kvaliteten af de planlagte aktiviteter |
| --- | --- |

b)

kvaliteten af de planlagte aktiviteter

| c) | aktiviteternes forventede multiplikatoreffekt over for borgerne |
| --- | --- |

c)

aktiviteternes forventede multiplikatoreffekt over for borgerne

| d) | aktiviteternes geografiske rækkevidde |
| --- | --- |

d)

aktiviteternes geografiske rækkevidde

| e) | inddragelse af borgerne i de pågældende organers strukturer |
| --- | --- |

e)

inddragelse af borgerne i de pågældende organers strukturer

| f) | omkostningseffektiviteten i den foreslåede foranstaltning. |
| --- | --- |

f)

omkostningseffektiviteten i den foreslåede foranstaltning.

Artikel 10

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 11

Komplementaritet

1.   Der søges opnået synergi og komplementaritet med andre fællesskabsinstrumenter, herunder med de generelle programmer om sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettigheder og om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme, det 7. rammeprogram for forskning og udvikling og programmerne om sundhedsbeskyttelse og om beskæftigelse og social solidaritet (Progress) og »Safer Internet Plus«. Der tilstræbes også komplementaritet med det kommende Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder. Der udarbejdes statistiske oplysninger om vold i samarbejde med medlemsstaterne, om nødvendigt ved hjælp af Fællesskabets Statistiske Program.

2.   Programmet kan dele midler med andre fællesskabsinstrumenter, herunder med de generelle programmer om sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettigheder og om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme og det 7. rammeprogram for forskning og udvikling, for at gennemføre foranstaltninger, der opfylder målene i alle programmerne.

3.   Foranstaltninger, der finansieres inden for rammerne af denne afgørelse, må ikke modtage bistand til samme formål fra andre af Fællesskabets finansielle instrumenter. Kommissionen sørger for, at støttemodtagere, der omfattes af dette program, oplyser Kommissionen om støtte, der modtages fra Den Europæiske Unions almindelige budget og fra andre kilder, og om igangværende finansieringsansøgninger.

Artikel 12

Budgetmidler

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne afgørelse er på 116,85 mio. EUR for den periode, der er fastsat i artikel 1.

2.   Budgetmidlerne til de foranstaltninger, der er omhandlet i dette program, opføres i form af årlige bevillinger i Den Europæiske Unions almindelige budget. De disponible årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

Artikel 13

Overvågning

1.   For alle foranstaltninger, der finansieres af programmet, sørger Kommissionen for, at støttemodtageren sender tekniske og finansielle rapporter om arbejdets forløb. Der skal endvidere fremlægges en endelig rapport senest tre måneder efter foranstaltningens afslutning. Kommissionen fastsætter rapporternes form og indhold.

2.   Kommissionen sørger for, at de kontrakter og aftaler, der følger af gennemførelsen af programmet, bl.a. foreskriver, at Kommissionen (eller en befuldmægtiget repræsentant) foretager overvågning og finanskontrol, om nødvendigt på stedet, herunder i form af stikprøver, og at Revisionsretten foretager revisioner.

3.   Kommissionen kræver, at støttemodtageren holder al dokumentation vedrørende udgifterne til foranstaltningen til disposition for Kommissionen i fem år efter den sidste udbetaling til en foranstaltning.

4.   På grundlag af rapporter og stikprøver som omhandlet i stk. 1 og 2 tilpasser Kommissionen om nødvendigt omfanget af eller tildelingskriterierne for den oprindeligt godkendte finansielle støtte samt tidsplanen for udbetalingerne.

5.   Kommissionen træffer alle nødvendige foranstaltninger for at kontrollere, at de finansierede foranstaltninger gennemføres korrekt og i overensstemmelse med bestemmelserne i denne afgørelse og finansforordningen.

Artikel 14

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1.   Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt eller ulovligt udbetalte beløb og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 samt forordning (EF) nr. 1073/1999.

2.   Hvad angår fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til programmet, finder forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 anvendelse på alle overtrædelser af bestemmelser i fællesskabsretten, herunder misligholdelse af kontraktlige forpligtelser, der er fastsat på grundlag af programmet, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, og som skader eller kunne skade Den Europæiske Unions budget eller budgetter, der forvaltes herunder, ved afholdelse af en uretmæssig udgift.

3.   Kommissionen begrænser eller udskyder udbetaling af finansiel støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af bestemmelserne i denne afgørelse eller i den individuelle beslutning, kontrakt eller aftale om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der uden Kommissionens godkendelse er foretaget en væsentlig ændring, der er i modstrid med selve foranstaltningen eller med gennemførelsesbetingelserne.

4.   Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af en foranstaltning kun kan give ret til en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at indgive sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis modtageren ikke giver en rimelig begrundelse, kan Kommissionen annullere resten af støtten og kræve allerede udbetalte beløb tilbagebetalt.

5.   Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke betales tilbage i rette tid, pålægges morarenter i henhold til betingelserne i finansforordningen.

Artikel 15

Evaluering

1.   Programmet overvåges løbende for at følge gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger.

2.   Kommissionen sikrer en regelmæssig, uafhængig ekstern evaluering af programmet.

3.   Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet:

| a) | en midtvejsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af programmet samt en liste over finansierede projekter og foranstaltninger, senest den 31. marts 2011 |
| --- | --- |

a)

en midtvejsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af programmet samt en liste over finansierede projekter og foranstaltninger, senest den 31. marts 2011

| b) | en meddelelse om videreførelsen af programmet senest den 31. maj 2012 |
| --- | --- |

b)

en meddelelse om videreførelsen af programmet senest den 31. maj 2012

| c) | en efterfølgende evalueringsrapport om gennemførelsen og resultaterne af programmet senest den 31. december 2014. |
| --- | --- |

c)

en efterfølgende evalueringsrapport om gennemførelsen og resultaterne af programmet senest den 31. december 2014.

Artikel 16

Offentliggørelse af projekter

Kommissionen offentliggør hvert år en liste over de projekter, der er finansieret under dette program, med en kortfattet beskrivelse af hvert projekt.

Artikel 17

Overgangsforanstaltninger

Afgørelse nr. 803/2004/EF ophæves. Foranstaltninger, der er påbegyndt i henhold til denne afgørelse, forvaltes fortsat i henhold til denne, indtil aktiviteterne er afsluttet.

Artikel 18

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den ...

Udfærdiget i Bruxelles,

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 69 af 21.3.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 192 af 16.8.2006, s. 25.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 5.9.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 5. marts 2007 og Europa-Parlamentets holdning af 5. september 2006 (endnu ikke offenliggjort i EUT).

3

(4)  EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1.

4

(5)  EFT C 59 af 23.2.2001, s. 307.

5

(6)  EFT C 77 E af 28.3.2002, s. 126.

6

(7)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 75.

7

(8)  EUT C 288 E af 25.11.2006, s. 66.

8

(9)  EFT L 34 af 9.2.2000, s. 1.

9

(10)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 1.

10

(11)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

11

(12)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).

12

(13)  EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1248/2006 (EUT L 227 af 19.8.2006, s. 3).

13

(14)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

14

(15)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

15

(16)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

16

(17)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

17

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

Den 13. april 2005 forelagde Kommissionen, på grundlag af traktatens artikel 152, Rådet et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et særprogram for perioden 2007-2013 »Bekæmpelse af vold (Daphne) og forebyggelse af narkotikamisbrug og information af offentligheden« som en del af det generelle program om »grundlæggende rettigheder og retfærdighed«.

På baggrund af de synspunkter, som Rådets Ad hoc-gruppe vedrørende Grundlæggende Rettigheder og Unionsborgerskab gav udtryk for i januar 2006, samt det ønske, som Europa-Parlamentets Udvalg om Kvinders Rettigheder har fremsat, om at adskille Daphne-programmet fra programmet om forebyggelse af narkotikamisbrug forelagde Kommissionen den 24. maj 2006 et ændret forslag, der omfatter to særprogrammer.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 19. januar 2006.

Regionsudvalget afgav udtalelse den 16. februar 2006.

Europa-Parlamentet afgav udtalelse den 5. september 2006 (førstebehandling).

Rådet vedtog en fælles holdning den 5. marts 2007 i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 251.

II.   MÅL

Ved denne afgørelse oprettes et syvårsprogram, der skal løbe fra 1. januar 2007 til 31. december 2013 med henblik på at forebygge og bekæmpe vold mod børn, unge og kvinder og at beskytte ofre og risikogrupper (Daphne III). Det udgør en del af den generelle program »grundlæggende rettigheder og retfærdighed« og bygger på de politikker og mål, der er fastlagt i første Daphneprogram og Daphne II-programmet.

Programmets specifikke mål er at forebygge og bekæmpe alle former for vold, herunder seksuel udnyttelse og menneskehandel, på det offentlige og private område. Til at nå disse mål har programmet et samlet budget på 116,85 mio. EUR, hvilket er en væsentlig stigning i forhold til Daphne II-programmet, der havde et budget på 50 mio. EUR for en femårsperiode.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Generelle bemærkninger

Den fælles holdning blev vedtaget enstemmigt på grundlag af uformelle trepartsforhandlinger, efter at der havde været afholdt en række møder mellem formandskabet, ordførerne, skyggeordførerne og repræsentanter for Kommissionen. Den 1. december 2006 nåede Rådet (EPSCO) til politisk enighed om teksten, og vedtog som led i kompromisaftalen med Europa-Parlamentet en erklæring fra Rådet og Europa-Parlamentet, der opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden af et initiativ til et europæisk år til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder (1).

2.   Europa-Parlamentets ændringer

Ved førstebehandlingen den 5. september 2006 vedtog Europa-Parlamentet 53 ændringer.

2.1.   Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet, som Rådet har accepteret

I sin fælles holdning tog Rådet hensyn til 32 ændringer. Rådet:

| — | accepterede 7 af disse ændringer fuldt ud, og det samme har Kommissionen gjort i sit ændrede forslag. Der er tale om ændring 6, 13, 22, 25, 30, 50 og 65. |
| --- | --- |

—

accepterede 7 af disse ændringer fuldt ud, og det samme har Kommissionen gjort i sit ændrede forslag. Der er tale om ændring 6, 13, 22, 25, 30, 50 og 65.

| — | accepterede 17 ændringer i princippet eller delvis, idet det fulgte Kommissionens tilgang (nr. 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61 og 66) |
| --- | --- |

—

accepterede 17 ændringer i princippet eller delvis, idet det fulgte Kommissionens tilgang (nr. 3, 5, 15, 23, 27, 29, 31, 34, 38, 39, 43, 45, 46, 55, 56, 61 og 66)

| — | nåede til enighed om et kompromis med Europa-Parlamentet om 8 andre ændringer (nr. 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63 og 64). |
| --- | --- |

—

nåede til enighed om et kompromis med Europa-Parlamentet om 8 andre ændringer (nr. 4, 32, 33, 35, 70, 59, 63 og 64).

2.2.   Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet, som Rådet ikke har accepteret

Rådet accepterede ikke 19 ændringer af de årsager, Kommissionen angiver i sit ændrede forslag (nr. 14, 17, 67, 18, 19, 24, 26, 36, 37, 40, 41, 68, 42, 44, 51, 53, 54, 58, 60 og 74).

Rådet kunne heller ikke acceptere ændring 20 og 69 samt 72 om det europæiske netværk af børneombudsmænd (ENOC), da det foretrækker, at alle de organisationer, der ønsker at modtage et driftstilskud, behandles på lige fod. Rådet medtog derfor heller ikke betragtning 13 og artikel 4, litra d), og artikel 9, stk. 6, i Kommissionens ændrede forslag, da de kun nævner en specifik organisation.

3.   Andre ændringer, som Rådet har foretaget

Rådet har foretaget en række andre ændringer i Kommissionens ændrede forslag, hvoraf nogle er rent tekniske ændringer, i forbindelse med vedtagelsen af den fælles holdning. De øvrige væsentlige ændringer vedrører:

| | Betragtning 13: Betragtningen i Kommissionens ændrede forslag medtages ikke, da Rådet ikke accepterer ændring 20, men den erstattes af en henvisning til den rolle, som lokale og regionale organisationer kan spille i bekæmpelsen af de dybereliggende årsager til vold og konsekvenserne heraf. |
| --- | --- |

Betragtning 13: Betragtningen i Kommissionens ændrede forslag medtages ikke, da Rådet ikke accepterer ændring 20, men den erstattes af en henvisning til den rolle, som lokale og regionale organisationer kan spille i bekæmpelsen af de dybereliggende årsager til vold og konsekvenserne heraf.

| | Artikel 2 (Generelle mål): Rådet foretrak at fokusere direkte på spørgsmålet om at beskytte børn, unge og kvinder mod alle former for vold frem for at nævne det bredere mål om at oprette et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. |
| --- | --- |

Artikel 2 (Generelle mål): Rådet foretrak at fokusere direkte på spørgsmålet om at beskytte børn, unge og kvinder mod alle former for vold frem for at nævne det bredere mål om at oprette et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

| | Artikel 3 (Specifikt mål): Rådet har af klarhedshensyn ændret strukturen i denne artikel, så der kun er et specifikt mål efterfulgt af en række forskellige tværnationale aktioner. |
| --- | --- |

Artikel 3 (Specifikt mål): Rådet har af klarhedshensyn ændret strukturen i denne artikel, så der kun er et specifikt mål efterfulgt af en række forskellige tværnationale aktioner.

| | Artikel 4, litra b) (Aktionstyper): Rådet foretrak at vende tilbage til situationen i Daphne II, hvor tværnationale projekter af fællesskabsinteresse skal involvere mindst to og ikke tre medlemsstater for at kunne finansieres over et program. |
| --- | --- |

Artikel 4, litra b) (Aktionstyper): Rådet foretrak at vende tilbage til situationen i Daphne II, hvor tværnationale projekter af fællesskabsinteresse skal involvere mindst to og ikke tre medlemsstater for at kunne finansieres over et program.

| | Artikel 5 (Tredjelandes deltagelse): Strukturen er ændret for at afspejle den affattelse, der for nylig er anvendt i afgørelse nr. 771/2006/EF om det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) (2). |
| --- | --- |

Artikel 5 (Tredjelandes deltagelse): Strukturen er ændret for at afspejle den affattelse, der for nylig er anvendt i afgørelse nr. 771/2006/EF om det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) (2).

| | Artikel 6 (Omfattede grupper og målgrupper): Rådet ændrede Kommissionens forslag for at skelne mellem de grupper, der er omfattet af programmet (børn, unge og kvinder, der er, eller som risikerer at blive ofre for vold), og de vigtigste målgrupper for programmet såsom familier, lærere, socialarbejdere og ngo'er, osv. |
| --- | --- |

Artikel 6 (Omfattede grupper og målgrupper): Rådet ændrede Kommissionens forslag for at skelne mellem de grupper, der er omfattet af programmet (børn, unge og kvinder, der er, eller som risikerer at blive ofre for vold), og de vigtigste målgrupper for programmet såsom familier, lærere, socialarbejdere og ngo'er, osv.

| | Artikel 9, stk. 2: (Gennemførelsesforanstaltninger): For at sikre, at en tilstrækkelig stor andel af budgettet anvendes til at finansiere tværnationale projekter, fastsættes det nu i stk. 2, at det årlige arbejdsprogram skal angive den minimumsprocentdel af de årlige udgifter, der kan anvendes til tilskud. |
| --- | --- |

Artikel 9, stk. 2: (Gennemførelsesforanstaltninger): For at sikre, at en tilstrækkelig stor andel af budgettet anvendes til at finansiere tværnationale projekter, fastsættes det nu i stk. 2, at det årlige arbejdsprogram skal angive den minimumsprocentdel af de årlige udgifter, der kan anvendes til tilskud.

| | Artikel 9, stk. 3 og 3a (Gennemførelsesforanstaltninger) og artikel 10 (Udvalg): Rådet foretrak at vende tilbage til den blandede udvalgsprocedure, der anvendes i Daphne II-programmet, hvor det årlige arbejdsprogram vedtages efter forvaltningsproceduren og andre nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af afgørelsen efter rådgivningsproceduren. |
| --- | --- |

Artikel 9, stk. 3 og 3a (Gennemførelsesforanstaltninger) og artikel 10 (Udvalg): Rådet foretrak at vende tilbage til den blandede udvalgsprocedure, der anvendes i Daphne II-programmet, hvor det årlige arbejdsprogram vedtages efter forvaltningsproceduren og andre nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af afgørelsen efter rådgivningsproceduren.

| | Artikel 11 (Komplementaritet) Rådet fandt det hensigtsmæssigt at indsætte en henvisning til den afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet (Progress), der er vedtaget for nylig (3). |
| --- | --- |

Artikel 11 (Komplementaritet) Rådet fandt det hensigtsmæssigt at indsætte en henvisning til den afgørelse om et fællesskabsprogram for beskæftigelse og social solidaritet (Progress), der er vedtaget for nylig (3).

| | Artikel 13, stk. 3: (Overvågning): Foranstaltningerne til bekæmpelse af svig i stk. 3 blev erstattet med en standardbetragtning (17a), der henviser til forskellige rådsforordninger vedrørende beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og kontrol og inspektion på stedet samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, |
| --- | --- |

Artikel 13, stk. 3: (Overvågning): Foranstaltningerne til bekæmpelse af svig i stk. 3 blev erstattet med en standardbetragtning (17a), der henviser til forskellige rådsforordninger vedrørende beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og kontrol og inspektion på stedet samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig,

Det skal også bemærkes, at der i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets normale juridiske og sproglige gennemgang af teksten er foretaget en række andre tekniske ændringer.

IV.   KONKLUSION

Rådet mener, at den fælles holdning i det store og hele er i overensstemmelse med de grundlæggende mål i Kommissionens ændrede forslag, og at der er opnået et godt kompromis med Europa-Parlamentet i løbet af de uformelle forhandlinger.

---

(1)  Dok. 15869/06.

(2)  EUT L 146 af 31.5.2006, s. 1.

(3)  EUT L 315 af 15.11.2006, s. 1.

---

| 8.5.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 103/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 103/11

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 5/2007

fastlagt af Rådet den 22. marts 2007

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2007 af ... om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2007-2013)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 103 E/02)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fællesskabet kan bidrage til beskyttelse af borgernes sundhed og sikkerhed gennem aktioner inden for folkesundhed. Der bør sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau under fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. I henhold til traktatens artikel 152 skal Fællesskabet spille en aktiv rolle ved at træffe foranstaltninger, som ikke kan træffes af medlemsstaterne enkeltvis, jf. subsidiaritetsprincippet. Fællesskabet respekterer fuldt ud medlemsstaternes ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling. |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabet kan bidrage til beskyttelse af borgernes sundhed og sikkerhed gennem aktioner inden for folkesundhed. Der bør sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau under fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. I henhold til traktatens artikel 152 skal Fællesskabet spille en aktiv rolle ved at træffe foranstaltninger, som ikke kan træffes af medlemsstaterne enkeltvis, jf. subsidiaritetsprincippet. Fællesskabet respekterer fuldt ud medlemsstaternes ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling.

| (2) | Sundhedssektoren er på den ene side kendetegnet ved sine betydelige muligheder for vækst, innovation og dynamik og på den anden side ved de udfordringer, den står overfor med hensyn til sundhedssystemernes økonomiske og sociale bæredygtighed og effektivitet, bl.a. som følge af en aldrende befolkning og medicinske fremskridt. |
| --- | --- |

(2)

Sundhedssektoren er på den ene side kendetegnet ved sine betydelige muligheder for vækst, innovation og dynamik og på den anden side ved de udfordringer, den står overfor med hensyn til sundhedssystemernes økonomiske og sociale bæredygtighed og effektivitet, bl.a. som følge af en aldrende befolkning og medicinske fremskridt.

| (3) | Programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008), vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF (4), var det første integrerede fællesskabsprogram på dette område, og det har allerede skabt en væsentlig udvikling og væsentlige forbedringer på en række områder. |
| --- | --- |

(3)

Programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008), vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF (4), var det første integrerede fællesskabsprogram på dette område, og det har allerede skabt en væsentlig udvikling og væsentlige forbedringer på en række områder.

| (4) | Der kræves en fortsat indsats for at virkeliggøre de mål, Fællesskabet allerede har opstillet på folkesundhedsområdet. Der bør derfor oprettes et andet EF-handlingsprogram for sundhed (2007-2013) (i det følgende benævnt »programmet«). |
| --- | --- |

(4)

Der kræves en fortsat indsats for at virkeliggøre de mål, Fællesskabet allerede har opstillet på folkesundhedsområdet. Der bør derfor oprettes et andet EF-handlingsprogram for sundhed (2007-2013) (i det følgende benævnt »programmet«).

| (5) | Der eksisterer en række alvorlige trusler mod sundheden, som er af grænseoverskridende og potentielt verdensomspændende karakter, og nye trusler er på vej, som kræver en yderligere indsats fra Fællesskabets side. Fællesskabet bør behandle alvorlige grænseoverskridende trusler mod sundheden som en prioritet. Der bør i programmet lægges vægt på en styrkelse af Fællesskabets samlede kapaciteter ved en yderligere udbygning af samarbejdet mellem medlemsstaterne. Overvågning, hurtig varsling om og bekæmpelse af alvorlige sundhedstrusler er vigtige områder, hvor et samordnet og effektivt svar på sundhedstruslerne bør fremmes på fællesskabsplan. Foranstaltninger til sikring af høj kvalitet i det diagnostiske samarbejde mellem laboratorier er af afgørende betydning i forbindelse med indsatsen over for trusler mod sundheden. Programmet bør fremme oprettelsen af et system af EF-referencelaboratorier. Et sådant system bør dog oprettes på et solidt retligt grundlag. |
| --- | --- |

(5)

Der eksisterer en række alvorlige trusler mod sundheden, som er af grænseoverskridende og potentielt verdensomspændende karakter, og nye trusler er på vej, som kræver en yderligere indsats fra Fællesskabets side. Fællesskabet bør behandle alvorlige grænseoverskridende trusler mod sundheden som en prioritet. Der bør i programmet lægges vægt på en styrkelse af Fællesskabets samlede kapaciteter ved en yderligere udbygning af samarbejdet mellem medlemsstaterne. Overvågning, hurtig varsling om og bekæmpelse af alvorlige sundhedstrusler er vigtige områder, hvor et samordnet og effektivt svar på sundhedstruslerne bør fremmes på fællesskabsplan. Foranstaltninger til sikring af høj kvalitet i det diagnostiske samarbejde mellem laboratorier er af afgørende betydning i forbindelse med indsatsen over for trusler mod sundheden. Programmet bør fremme oprettelsen af et system af EF-referencelaboratorier. Et sådant system bør dog oprettes på et solidt retligt grundlag.

| (6) | Ifølge Verdenssundhedsorganisationens (WHO) europæiske sundhedsrapport for 2005 er de væsentligste årsager til sygdomsbyrden i WHO's europæiske region opgjort i DALY (Disability-Adjusted Life Years) ikke-overførbare sygdomme (77 % af det samlede antal), ydre årsager til personskader og forgiftninger (14 %) og overførbare sygdomme (9 %). Syv fremtrædende faktorer — iskæmiske hjertesygdomme, unipolære depressive lidelser, cerebrovaskulære sygdomme, alkoholrelaterede lidelser, kroniske lungelidelser, lungekræft og kvæstelser ved færdselsulykker — tegner sig for 34 % af DALY i regionen. Syv fremtrædende risikofaktorer — tobak, alkohol, højt blodtryk, højt kolesteroltal, overvægt, lav indtagelse af frugt og grøntsager samt fysisk inaktivitet — tegner sig for 60 % af DALY. Dertil kommer overførbare sygdomme såsom hiv/aids, influenza, tuberkulose og malaria, der også er ved at udvikle sig til en trussel mod sundheden for alle mennesker i Europa. En væsentlig opgave i programmet bør være en bedre klarlægning af de væsentligste sundhedsbyrder i Fællesskabet, eventuelt i samarbejde med Fællesskabets statistiske program. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge Verdenssundhedsorganisationens (WHO) europæiske sundhedsrapport for 2005 er de væsentligste årsager til sygdomsbyrden i WHO's europæiske region opgjort i DALY (Disability-Adjusted Life Years) ikke-overførbare sygdomme (77 % af det samlede antal), ydre årsager til personskader og forgiftninger (14 %) og overførbare sygdomme (9 %). Syv fremtrædende faktorer — iskæmiske hjertesygdomme, unipolære depressive lidelser, cerebrovaskulære sygdomme, alkoholrelaterede lidelser, kroniske lungelidelser, lungekræft og kvæstelser ved færdselsulykker — tegner sig for 34 % af DALY i regionen. Syv fremtrædende risikofaktorer — tobak, alkohol, højt blodtryk, højt kolesteroltal, overvægt, lav indtagelse af frugt og grøntsager samt fysisk inaktivitet — tegner sig for 60 % af DALY. Dertil kommer overførbare sygdomme såsom hiv/aids, influenza, tuberkulose og malaria, der også er ved at udvikle sig til en trussel mod sundheden for alle mennesker i Europa. En væsentlig opgave i programmet bør være en bedre klarlægning af de væsentligste sundhedsbyrder i Fællesskabet, eventuelt i samarbejde med Fællesskabets statistiske program.

| (7) | Otte fremtrædende årsager til dødelighed og sygelighed som følge af ikke-overførbare sygdomme i WHO's europæiske region er hjerte-kar-sygdomme, neuropsykiatriske lidelser, kræft, fordøjelsessygdomme, luftvejssygdomme, sygdomme i sanseorganerne, muskel-skelet-sygdomme og diabetes mellitus. |
| --- | --- |

(7)

Otte fremtrædende årsager til dødelighed og sygelighed som følge af ikke-overførbare sygdomme i WHO's europæiske region er hjerte-kar-sygdomme, neuropsykiatriske lidelser, kræft, fordøjelsessygdomme, luftvejssygdomme, sygdomme i sanseorganerne, muskel-skelet-sygdomme og diabetes mellitus.

| (8) | Mikrobiel resistens over for antibiotika og nosokomielle infektioner er ved at udvikle sig til en trussel mod sundheden i Europa. Manglen på nye effektive antibiotika og midler til at sikre, at de eksisterende antibiotika anvendes korrekt, giver anledning til væsentlige bekymringer. Det er derfor vigtigt at indsamle og analysere relevante data. |
| --- | --- |

(8)

Mikrobiel resistens over for antibiotika og nosokomielle infektioner er ved at udvikle sig til en trussel mod sundheden i Europa. Manglen på nye effektive antibiotika og midler til at sikre, at de eksisterende antibiotika anvendes korrekt, giver anledning til væsentlige bekymringer. Det er derfor vigtigt at indsamle og analysere relevante data.

| (9) | Det er vigtigt at styrke den rolle, som Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 851/2004 (5) spiller i bekæmpelsen af overførbare sygdomme. |
| --- | --- |

(9)

Det er vigtigt at styrke den rolle, som Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 851/2004 (5) spiller i bekæmpelsen af overførbare sygdomme.

| (10) | Programmet bør baseres på resultaterne fra det tidligere program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008). Det bør bidrage til at opnå et højt fysisk og psykisk sundhedsniveau og skabe større lighed i sundhedsspørgsmål i hele Fællesskabet ved at rette aktionerne mod fremme af folkesundheden, forebyggelse af sygdomme og forstyrrelser hos mennesker samt imødegåelse af sundhedsrisici med henblik på at bekæmpe sygelighed og for tidlig død. |
| --- | --- |

(10)

Programmet bør baseres på resultaterne fra det tidligere program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008). Det bør bidrage til at opnå et højt fysisk og psykisk sundhedsniveau og skabe større lighed i sundhedsspørgsmål i hele Fællesskabet ved at rette aktionerne mod fremme af folkesundheden, forebyggelse af sygdomme og forstyrrelser hos mennesker samt imødegåelse af sundhedsrisici med henblik på at bekæmpe sygelighed og for tidlig død.

| (11) | Programmet bør lægge vægt på at forbedre sundhedstilstanden og fremme en sund livsstil og en forebyggelseskultur blandt børn og unge. |
| --- | --- |

(11)

Programmet bør lægge vægt på at forbedre sundhedstilstanden og fremme en sund livsstil og en forebyggelseskultur blandt børn og unge.

| (12) | Programmet bør støtte integreringen af sundhedsmålsætninger i alle Fællesskabets politikker og aktiviteter, uden at der sker en overlapning af arbejde, der udføres i forbindelse med andre fællesskabspolitikker. Koordineringen med andre fællesskabspolitikker og -programmer er et vigtigt led i målsætningen om at indarbejde sundhedsaspektet i andre politikker. For at fremme synergi og undgå dobbeltarbejde bør der eventuelt indledes fælles aktioner med beslægtede fællesskabsprogrammer og -aktioner, og der bør gøres behørig brug af andre fællesskabsfonde og -programmer, herunder Fællesskabets nuværende og fremtidige rammeprogrammer for forskning og disses resultater, strukturfondene, Den Europæiske Solidaritetsfond, fællesskabsstrategien for arbejdsmiljø, fællesskabshandlingsprogrammet inden for forbrugerpolitik (2007-2013) (6), programmet for forebyggelse af narkotikamisbrug og information af offentligheden, programmet »Bekæmpelse af vold (Daphne)« og Fællesskabets statistiske program inden for deres respektive aktiviteter. |
| --- | --- |

(12)

Programmet bør støtte integreringen af sundhedsmålsætninger i alle Fællesskabets politikker og aktiviteter, uden at der sker en overlapning af arbejde, der udføres i forbindelse med andre fællesskabspolitikker. Koordineringen med andre fællesskabspolitikker og -programmer er et vigtigt led i målsætningen om at indarbejde sundhedsaspektet i andre politikker. For at fremme synergi og undgå dobbeltarbejde bør der eventuelt indledes fælles aktioner med beslægtede fællesskabsprogrammer og -aktioner, og der bør gøres behørig brug af andre fællesskabsfonde og -programmer, herunder Fællesskabets nuværende og fremtidige rammeprogrammer for forskning og disses resultater, strukturfondene, Den Europæiske Solidaritetsfond, fællesskabsstrategien for arbejdsmiljø, fællesskabshandlingsprogrammet inden for forbrugerpolitik (2007-2013) (6), programmet for forebyggelse af narkotikamisbrug og information af offentligheden, programmet »Bekæmpelse af vold (Daphne)« og Fællesskabets statistiske program inden for deres respektive aktiviteter.

| (13) | Der bør ydes en særlig indsats for at sikre sammenhæng og synergi mellem programmet og Fællesskabets foranstaltninger udadtil, særlig for så vidt angår fugleinfluenza, hiv/aids, tuberkulose og andre grænseoverskridende sundhedstrusler. Derudover bør der være et internationalt samarbejde om fremme af generelle sundhedsreformer og almene aspekter vedrørende sundhedsvæsenet i tredjelande. |
| --- | --- |

(13)

Der bør ydes en særlig indsats for at sikre sammenhæng og synergi mellem programmet og Fællesskabets foranstaltninger udadtil, særlig for så vidt angår fugleinfluenza, hiv/aids, tuberkulose og andre grænseoverskridende sundhedstrusler. Derudover bør der være et internationalt samarbejde om fremme af generelle sundhedsreformer og almene aspekter vedrørende sundhedsvæsenet i tredjelande.

| (14) | Forøgelse af antallet af sunde leveår (Healthy Life Years (HLY)), også kaldet forventet levetid uden funktionssvigt, gennem forebyggelse af sygdom og fremme af politikker for en sundere livsstil, er væsentlig for EU-borgernes velfærd og bidrager til at imødegå udfordringerne i Lissabon-processen med hensyn til vidensamfundet og bæredygtigheden af de offentlige finanser, som er under pres på grund af stigende udgifter til behandling i sundhedsvæsenet og social sikring. |
| --- | --- |

(14)

Forøgelse af antallet af sunde leveår (Healthy Life Years (HLY)), også kaldet forventet levetid uden funktionssvigt, gennem forebyggelse af sygdom og fremme af politikker for en sundere livsstil, er væsentlig for EU-borgernes velfærd og bidrager til at imødegå udfordringerne i Lissabon-processen med hensyn til vidensamfundet og bæredygtigheden af de offentlige finanser, som er under pres på grund af stigende udgifter til behandling i sundhedsvæsenet og social sikring.

| (15) | Udvidelsen af Den Europæiske Union har givet anledning til yderligere bekymring med hensyn til uligheder i sundhed inden for EU, og disse uligheder vil sandsynligvis blive understreget i forbindelse med yderligere udvidelser. Dette spørgsmål bør derfor være en af prioriteterne i programmet. |
| --- | --- |

(15)

Udvidelsen af Den Europæiske Union har givet anledning til yderligere bekymring med hensyn til uligheder i sundhed inden for EU, og disse uligheder vil sandsynligvis blive understreget i forbindelse med yderligere udvidelser. Dette spørgsmål bør derfor være en af prioriteterne i programmet.

| (16) | Programmet bør bidrage til at klarlægge årsagerne til uligheder i sundhed og bl.a. opfordre til udveksling af bedste praksis for at komme dem til livs. |
| --- | --- |

(16)

Programmet bør bidrage til at klarlægge årsagerne til uligheder i sundhed og bl.a. opfordre til udveksling af bedste praksis for at komme dem til livs.

| (17) | Det er vigtigt systematisk at indsamle, bearbejde og analysere sammenlignelige data, inden for de nationale begrænsninger, for at muliggøre en effektiv overvågning af sundhedstilstanden i Den Europæiske Union. Dette vil sætte Kommissionen og medlemsstaterne i stand til at forbedre informationen af offentligheden og fastlægge passende strategier, politikker og aktioner med henblik på at nå et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. I de forskellige aktioner og ledsageforanstaltninger bør der tilstræbes kompatibilitet og interoperabilitet mellem systemer og netværk til udveksling af information og data med henblik på forbedring af folkesundheden. Med hensyn til sundhed er det vigtigt at tage hensyn til køn, socioøkonomisk status og alder. Dataindsamling bør så vidt muligt bygge på det eksisterende arbejde, og forslag vedrørende nye indsamlinger bør prissættes og baseres på et klart behov. Indsamlingen af data bør ske i overensstemmelse med de relevante retsforskrifter vedrørende beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

(17)

Det er vigtigt systematisk at indsamle, bearbejde og analysere sammenlignelige data, inden for de nationale begrænsninger, for at muliggøre en effektiv overvågning af sundhedstilstanden i Den Europæiske Union. Dette vil sætte Kommissionen og medlemsstaterne i stand til at forbedre informationen af offentligheden og fastlægge passende strategier, politikker og aktioner med henblik på at nå et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. I de forskellige aktioner og ledsageforanstaltninger bør der tilstræbes kompatibilitet og interoperabilitet mellem systemer og netværk til udveksling af information og data med henblik på forbedring af folkesundheden. Med hensyn til sundhed er det vigtigt at tage hensyn til køn, socioøkonomisk status og alder. Dataindsamling bør så vidt muligt bygge på det eksisterende arbejde, og forslag vedrørende nye indsamlinger bør prissættes og baseres på et klart behov. Indsamlingen af data bør ske i overensstemmelse med de relevante retsforskrifter vedrørende beskyttelse af personoplysninger.

| (18) | Princippet om bedste praksis er vigtigt, da sundhedsfremme og forebyggelse af sygdomme bør vurderes på grundlag af effektivitet og virkning og ikke udelukkende ud fra en økonomisk målestok. Bedste praksis og de nyeste metoder til behandling af sygdomme og personskader bør fremmes for derigennem at forebygge yderligere helbredsforringelse, og der bør udvikles europæiske netværk af referencecentre for særlige sygdomme. |
| --- | --- |

(18)

Princippet om bedste praksis er vigtigt, da sundhedsfremme og forebyggelse af sygdomme bør vurderes på grundlag af effektivitet og virkning og ikke udelukkende ud fra en økonomisk målestok. Bedste praksis og de nyeste metoder til behandling af sygdomme og personskader bør fremmes for derigennem at forebygge yderligere helbredsforringelse, og der bør udvikles europæiske netværk af referencecentre for særlige sygdomme.

| (19) | Der bør tages skridt til forebyggelse af personskader ved indsamling af data, analyse af skadesdeterminanter og udbredelse af relevant information. |
| --- | --- |

(19)

Der bør tages skridt til forebyggelse af personskader ved indsamling af data, analyse af skadesdeterminanter og udbredelse af relevant information.

| (20) | Sundhedstjenesteydelser er primært medlemsstaternes ansvar, men samarbejde på fællesskabsplan kan være til gavn for både patienter og sundhedssystemer. Aktiviteter, der finansieres via programmet, samt nye forslag, der udvikles som følge af disse, bør tage behørigt hensyn til Rådets konklusioner om fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer (7), der blev vedtaget i juni 2006, og hvori Rådet tilslutter sig en erklæring om fælles værdier og principper for sundhedssystemerne i EU og opfordrer Den Europæiske Unions institutioner til at respektere dem i deres arbejde. Programmet bør tage behørigt hensyn til den fremtidige udvikling med hensyn til Fællesskabets indsats inden for sundhedsvæsenet samt til arbejdet i Gruppen på Højt Niveau vedrørende Sundhedstjenesteydelser og Medicinsk Behandling, der er et vigtigt forum for samarbejde og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaternes sundhedssystemer. |
| --- | --- |

(20)

Sundhedstjenesteydelser er primært medlemsstaternes ansvar, men samarbejde på fællesskabsplan kan være til gavn for både patienter og sundhedssystemer. Aktiviteter, der finansieres via programmet, samt nye forslag, der udvikles som følge af disse, bør tage behørigt hensyn til Rådets konklusioner om fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer (7), der blev vedtaget i juni 2006, og hvori Rådet tilslutter sig en erklæring om fælles værdier og principper for sundhedssystemerne i EU og opfordrer Den Europæiske Unions institutioner til at respektere dem i deres arbejde. Programmet bør tage behørigt hensyn til den fremtidige udvikling med hensyn til Fællesskabets indsats inden for sundhedsvæsenet samt til arbejdet i Gruppen på Højt Niveau vedrørende Sundhedstjenesteydelser og Medicinsk Behandling, der er et vigtigt forum for samarbejde og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaternes sundhedssystemer.

| (21) | Programmet bør bidrage til indsamling af data, fremme og udvikling af metoder og redskaber, etablering af netværk og forskellige former for samarbejde samt fremme af relevante politikker for patientmobilitet og mobilitet for sundhedspersoner. Det bør fremme en yderligere udvikling af det europæiske e-sundhedsområde gennem fælles europæiske initiativer i samarbejde med andre EU-politikområder, herunder regionalpolitik, og bidrage til arbejdet med at fastlægge kvalitetskriterier for sundhedsrelaterede websteder og til det europæiske sygesikringskort. Der bør tages hensyn til telemedicin, eftersom telemedicinske applikationer kan bidrage til behandling på tværs af grænserne, samtidig med at der sikres medicinsk behandling i hjemmet. |
| --- | --- |

(21)

Programmet bør bidrage til indsamling af data, fremme og udvikling af metoder og redskaber, etablering af netværk og forskellige former for samarbejde samt fremme af relevante politikker for patientmobilitet og mobilitet for sundhedspersoner. Det bør fremme en yderligere udvikling af det europæiske e-sundhedsområde gennem fælles europæiske initiativer i samarbejde med andre EU-politikområder, herunder regionalpolitik, og bidrage til arbejdet med at fastlægge kvalitetskriterier for sundhedsrelaterede websteder og til det europæiske sygesikringskort. Der bør tages hensyn til telemedicin, eftersom telemedicinske applikationer kan bidrage til behandling på tværs af grænserne, samtidig med at der sikres medicinsk behandling i hjemmet.

| (22) | Miljøforurening er en alvorlig sundhedsrisiko og en væsentlig kilde til bekymring blandt de europæiske borgere. Der bør gøres en særlig indsats for børn og andre grupper, som er særligt sårbare over for skadelige miljøforhold. Programmet bør supplere de foranstaltninger, der er truffet som led i den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed 2004-2010. |
| --- | --- |

(22)

Miljøforurening er en alvorlig sundhedsrisiko og en væsentlig kilde til bekymring blandt de europæiske borgere. Der bør gøres en særlig indsats for børn og andre grupper, som er særligt sårbare over for skadelige miljøforhold. Programmet bør supplere de foranstaltninger, der er truffet som led i den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed 2004-2010.

| (23) | Programmet bør beskæftige sig med kønsrelaterede og aldringsrelaterede sundhedsspørgsmål. |
| --- | --- |

(23)

Programmet bør beskæftige sig med kønsrelaterede og aldringsrelaterede sundhedsspørgsmål.

| (24) | Forsigtighedsprincippet og risikovurdering er centrale faktorer for beskyttelse af sundheden og bør derfor integreres yderligere i andre af Fællesskabets politikker og aktiviteter. |
| --- | --- |

(24)

Forsigtighedsprincippet og risikovurdering er centrale faktorer for beskyttelse af sundheden og bør derfor integreres yderligere i andre af Fællesskabets politikker og aktiviteter.

| (25) | I denne afgørelse fastlægges for hele programmets varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (8). |
| --- | --- |

(25)

I denne afgørelse fastlægges for hele programmets varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (8).

| (26) | For at sikre et højt koordinationsniveau mellem aktioner og initiativer iværksat af Fællesskabet og medlemsstaterne ved gennemførelsen af programmet er det nødvendigt at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og højne effektiviteten af eksisterende og fremtidige netværk på folkesundhedsområdet. Der bør i forbindelse med programmets gennemførelse tages hensyn til de nationale, regionale og lokale myndigheders deltagelse på det relevante niveau inden for de nationale systemer. |
| --- | --- |

(26)

For at sikre et højt koordinationsniveau mellem aktioner og initiativer iværksat af Fællesskabet og medlemsstaterne ved gennemførelsen af programmet er det nødvendigt at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og højne effektiviteten af eksisterende og fremtidige netværk på folkesundhedsområdet. Der bør i forbindelse med programmets gennemførelse tages hensyn til de nationale, regionale og lokale myndigheders deltagelse på det relevante niveau inden for de nationale systemer.

| (27) | Det er nødvendigt at øge EU-investeringerne i sundhed og sundhedsrelaterede projekter. I denne henseende bør medlemsstaterne tilskyndes til at gøre sundhedsmæssige forbedringer til et prioriteret element i deres nationale programmer. Der er brug for øget kendskab til mulighederne for at få EU-støtte på sundhedsområdet. Udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om erfaringerne med strukturfondsstøtte på sundhedsområdet bør fremmes. |
| --- | --- |

(27)

Det er nødvendigt at øge EU-investeringerne i sundhed og sundhedsrelaterede projekter. I denne henseende bør medlemsstaterne tilskyndes til at gøre sundhedsmæssige forbedringer til et prioriteret element i deres nationale programmer. Der er brug for øget kendskab til mulighederne for at få EU-støtte på sundhedsområdet. Udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om erfaringerne med strukturfondsstøtte på sundhedsområdet bør fremmes.

| (28) | Ikke-statslige organer og specialiserede netværk kan også spille en vigtig rolle for opfyldelse af programmets målsætninger. Ved forfølgelsen af en eller flere af programmets målsætninger, kan de have behov for bidrag fra Fællesskabets side for at kunne fungere. Der bør derfor fastsættes detaljerede støttekriterier, bestemmelser om finansiel gennemskuelighed og varigheden af Fællesskabets bidrag til ikke-statslige organer og specialiserede netværk, som er berettiget til fællesskabsstøtte, i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9). Disse kriterier bør omfatte forpligtelser for de pågældende organer og netværk med hensyn til opstilling af klare målsætninger, handlingsplaner og målelige resultater, der afspejler en stærk europæisk dimension og en reel merværdi for programmets målsætninger. Af hensyn til den særlige karakter af de organisationer, der vil være tale om, og i tilfælde af særlig stor nytteværdi, bør det være muligt at undtage videreførelsen af Fællesskabets støtte til de pågældende organers og specialiserede netværks drift fra princippet om gradvis nedsættelse af fællesskabsstøttens omfang. |
| --- | --- |

(28)

Ikke-statslige organer og specialiserede netværk kan også spille en vigtig rolle for opfyldelse af programmets målsætninger. Ved forfølgelsen af en eller flere af programmets målsætninger, kan de have behov for bidrag fra Fællesskabets side for at kunne fungere. Der bør derfor fastsættes detaljerede støttekriterier, bestemmelser om finansiel gennemskuelighed og varigheden af Fællesskabets bidrag til ikke-statslige organer og specialiserede netværk, som er berettiget til fællesskabsstøtte, i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9). Disse kriterier bør omfatte forpligtelser for de pågældende organer og netværk med hensyn til opstilling af klare målsætninger, handlingsplaner og målelige resultater, der afspejler en stærk europæisk dimension og en reel merværdi for programmets målsætninger. Af hensyn til den særlige karakter af de organisationer, der vil være tale om, og i tilfælde af særlig stor nytteværdi, bør det være muligt at undtage videreførelsen af Fællesskabets støtte til de pågældende organers og specialiserede netværks drift fra princippet om gradvis nedsættelse af fællesskabsstøttens omfang.

| (29) | Gennemførelsen af programmet bør ske i tæt samarbejde med relevante organisationer og agenturer, herunder navnlig Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme. |
| --- | --- |

(29)

Gennemførelsen af programmet bør ske i tæt samarbejde med relevante organisationer og agenturer, herunder navnlig Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme.

| (30) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med afgørelse 1999/468/EF, under hensyntagen til behovet for gennemsigtighed og en rimelig balance mellem programmets forskellige målsætninger. |
| --- | --- |

(30)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med afgørelse 1999/468/EF, under hensyntagen til behovet for gennemsigtighed og en rimelig balance mellem programmets forskellige målsætninger.

| (31) | Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«) indeholder bestemmelser om samarbejde inden for sundhed mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EFTA/EØS-lande«), på den anden side. Der bør også gives mulighed for at åbne programmet for deltagelse fra andre lande, herunder især Fællesskabets nabolande, og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande eller tiltrædende lande, især i betragtning af, at trusler mod sundheden, der opstår i andre lande, kan få konsekvenser inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(31)

Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«) indeholder bestemmelser om samarbejde inden for sundhed mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EFTA/EØS-lande«), på den anden side. Der bør også gives mulighed for at åbne programmet for deltagelse fra andre lande, herunder især Fællesskabets nabolande, og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande eller tiltrædende lande, især i betragtning af, at trusler mod sundheden, der opstår i andre lande, kan få konsekvenser inden for Fællesskabet.

| (32) | For at fremme programmets målsætninger bør der tilstræbes passende forbindelser med tredjelande, som ikke deltager i programmet, idet der tages hensyn til relevante aftaler mellem disse tredjelande og Fællesskabet. Der kan være tale om tredjelande, som på områder af fælles interesse gennemfører supplerende aktiviteter i forhold til dem, der finansieres under programmet, men uden at der ydes finansielt bidrag hertil via programmet. |
| --- | --- |

(32)

For at fremme programmets målsætninger bør der tilstræbes passende forbindelser med tredjelande, som ikke deltager i programmet, idet der tages hensyn til relevante aftaler mellem disse tredjelande og Fællesskabet. Der kan være tale om tredjelande, som på områder af fælles interesse gennemfører supplerende aktiviteter i forhold til dem, der finansieres under programmet, men uden at der ydes finansielt bidrag hertil via programmet.

| (33) | Der bør udvikles et samarbejde med relevante internationale organisationer som f.eks. De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig WHO samt Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), med henblik på at gennemføre programmets aktioner for sundhed i Fællesskabet og på internationalt plan så effektivt som muligt, idet der tages hensyn til de forskellige organisationers særlige kapaciteter og roller. |
| --- | --- |

(33)

Der bør udvikles et samarbejde med relevante internationale organisationer som f.eks. De Forenede Nationer (FN) og FN's særorganisationer, navnlig WHO samt Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), med henblik på at gennemføre programmets aktioner for sundhed i Fællesskabet og på internationalt plan så effektivt som muligt, idet der tages hensyn til de forskellige organisationers særlige kapaciteter og roller.

| (34) | En vellykket gennemførelse af de målsætninger, programmet omfatter, bør være baseret på en god dækning af de spørgsmål, der er medtaget i de årlige arbejdsplaner, på udvælgelse af egnede aktioner og finansiering af projekter, som alle har en indbygget, hensigtsmæssig overvågnings- og evalueringsproces, og på regelmæssig overvågning og evaluering, herunder uafhængig ekstern evaluering, som måler aktionernes virkning og viser deres bidrag til programmets overordnede mål. Programevalueringen bør tage hensyn til, at gennemførelsen af programmålene kan kræve længere tid end programmets varighed. |
| --- | --- |

(34)

En vellykket gennemførelse af de målsætninger, programmet omfatter, bør være baseret på en god dækning af de spørgsmål, der er medtaget i de årlige arbejdsplaner, på udvælgelse af egnede aktioner og finansiering af projekter, som alle har en indbygget, hensigtsmæssig overvågnings- og evalueringsproces, og på regelmæssig overvågning og evaluering, herunder uafhængig ekstern evaluering, som måler aktionernes virkning og viser deres bidrag til programmets overordnede mål. Programevalueringen bør tage hensyn til, at gennemførelsen af programmålene kan kræve længere tid end programmets varighed.

| (35) | De årlige arbejdsplaner bør omfatte de vigtigste forudseelige aktiviteter, der skal finansieres over programmet ved hjælp af alle de forskellige finansieringsmekanismer, herunder udbud. |
| --- | --- |

(35)

De årlige arbejdsplaner bør omfatte de vigtigste forudseelige aktiviteter, der skal finansieres over programmet ved hjælp af alle de forskellige finansieringsmekanismer, herunder udbud.

| (36) | Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af de berørte områders tværnationale karakter og kan derfor — da Fællesskabets indsats potentielt vil være mere effektiv end national indsats alene, når det drejer sig om at beskytte borgernes sundhed og sikkerhed — bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(36)

Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af de berørte områders tværnationale karakter og kan derfor — da Fællesskabets indsats potentielt vil være mere effektiv end national indsats alene, når det drejer sig om at beskytte borgernes sundhed og sikkerhed — bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (37) | I overensstemmelse med traktatens artikel 2, hvorefter lighed mellem mænd og kvinder er et af principperne for Fællesskabet, og i overensstemmelse med traktatens artikel 3, stk. 2, hvorefter Fællesskabet tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder i alle Fællesskabets aktiviteter, herunder opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, bør alle målsætninger og handlinger omfattet af programmet bidrage til at fremme en bedre forståelse og anerkendelse af mænds og kvinders respektive behov og indfaldsvinkler til sundhed. |
| --- | --- |

(37)

I overensstemmelse med traktatens artikel 2, hvorefter lighed mellem mænd og kvinder er et af principperne for Fællesskabet, og i overensstemmelse med traktatens artikel 3, stk. 2, hvorefter Fællesskabet tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder i alle Fællesskabets aktiviteter, herunder opnåelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, bør alle målsætninger og handlinger omfattet af programmet bidrage til at fremme en bedre forståelse og anerkendelse af mænds og kvinders respektive behov og indfaldsvinkler til sundhed.

| (38) | Det er hensigtsmæssigt at sikre en overgang mellem dette program og det tidligere program, det afløser, navnlig hvad angår videreførelse af flerårige ordninger for dets forvaltning, bl.a. finansieringen af teknisk og administrativ bistand. Fra den 1. januar 2014 bør bevillingerne til teknisk og administrativ bistand om nødvendigt dække udgifter i forbindelse med forvaltning af aktioner, som endnu ikke er afsluttet ved udgangen af 2013. |
| --- | --- |

(38)

Det er hensigtsmæssigt at sikre en overgang mellem dette program og det tidligere program, det afløser, navnlig hvad angår videreførelse af flerårige ordninger for dets forvaltning, bl.a. finansieringen af teknisk og administrativ bistand. Fra den 1. januar 2014 bør bevillingerne til teknisk og administrativ bistand om nødvendigt dække udgifter i forbindelse med forvaltning af aktioner, som endnu ikke er afsluttet ved udgangen af 2013.

| (39) | Denne afgørelse erstatter afgørelse nr. 1786/2002/EF. Afgørelse nr. 1786/2002/EF bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(39)

Denne afgørelse erstatter afgørelse nr. 1786/2002/EF. Afgørelse nr. 1786/2002/EF bør derfor ophæves —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Oprettelse af programmet

Herved oprettes andet EF-handlingsprogram for sundhed (2007-2013) for perioden fra den ... (10) til den 31. december 2013 (i det følgende benævnt »programmet«).

Artikel 2

Målsætninger

1.   Programmet supplerer, støtter og giver merværdi til medlemsstaternes politikker og bidrager til øget solidaritet og velstand i Den Europæiske Union ved at beskytte og fremme menneskers sundhed og sikkerhed og forbedre folkesundheden.

2.   De målsætninger, der skal forfølges ved hjælp af aktionerne i bilaget, er:

| — | forbedring af borgernes sundhedssikkerhed |
| --- | --- |

—

forbedring af borgernes sundhedssikkerhed

| — | fremme af sundheden |
| --- | --- |

—

fremme af sundheden

| — | udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed.

De aktioner, der er omhandlet i første afsnit, bør, når det er relevant, støtte forebyggelsen af de store sygdomme og bidrage til at begrænse deres forekomst samt den sygelighed og dødelighed, de forårsager.

Artikel 3

Finansiering

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet fastsættes for den i artikel 1 nævnte periode til 365 600 000 EUR.

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

Artikel 4

Finansielle bidrag

1.   Fællesskabets finansielle bidrag må ikke overstige følgende niveauer:

| a) | 60 % af udgifterne til en aktion, der har til formål at bidrage til opfyldelse af en målsætning, der indgår i programmet, undtagen i tilfælde af særlig stor nytteværdi, hvor Fællesskabets bidrag ikke må overstige 80 %, og |
| --- | --- |

a)

60 % af udgifterne til en aktion, der har til formål at bidrage til opfyldelse af en målsætning, der indgår i programmet, undtagen i tilfælde af særlig stor nytteværdi, hvor Fællesskabets bidrag ikke må overstige 80 %, og

| b) | 60 % af udgifterne til driften af et ikke-statsligt organ eller et specialiseret netværk, som er almennyttigt og uafhængigt af erhvervsmæssige, kommercielle og forretningsmæssige eller andre modstridende interesser, har medlemmer i mindst halvdelen af medlemsstaterne, med en afbalanceret geografisk dækning, og som sit primære mål forfølger en eller flere af programmets målsætninger, når støtten er nødvendig for at forfølge disse målsætninger. I tilfælde af særlig stor nytteværdi må Fællesskabets bidrag ikke overstige 80 %. |
| --- | --- |

b)

60 % af udgifterne til driften af et ikke-statsligt organ eller et specialiseret netværk, som er almennyttigt og uafhængigt af erhvervsmæssige, kommercielle og forretningsmæssige eller andre modstridende interesser, har medlemmer i mindst halvdelen af medlemsstaterne, med en afbalanceret geografisk dækning, og som sit primære mål forfølger en eller flere af programmets målsætninger, når støtten er nødvendig for at forfølge disse målsætninger. I tilfælde af særlig stor nytteværdi må Fællesskabets bidrag ikke overstige 80 %.

2.   Videreførelsen af de i stk. 1, litra b), omhandlede finansielle bidrag, der ydes til ikke-statslige organer og specialiserede netværk, kan undtages fra princippet om gradvis nedsættelse.

3.   De finansielle bidrag fra Fællesskabet kan samfinansieres af Fællesskabet og en eller flere medlemsstater eller af Fællesskabet og andre deltagende landes kompetente myndigheder, når det er hensigtsmæssigt i betragtning af den tilstræbte målsætnings karakter. I så fald må Fællesskabets bidrag ikke overstige 50 %, undtagen i tilfælde af særlig stor nytteværdi, hvor Fællesskabets bidrag ikke må overstige 70 %. Disse fællesskabsbidrag kan ved en gennemskuelig procedure tildeles et offentligt eller et almennyttigt organ udpeget af medlemsstaten eller den berørte kompetente myndighed og godkendt af Kommissionen.

4.   De finansielle bidrag fra Fællesskabet kan også tildeles i form af engangsbeløb og finansiering efter takst, når det er hensigtsmæssigt i betragtning af de berørte aktioners karakter. I forbindelse med sådanne finansielle bidrag finder de i stk. 1 og 3 anførte procentsatser ikke anvendelse, selv om samfinansiering stadig måtte være påkrævet.

Artikel 5

Administrativ og teknisk bistand

1.   Budgetrammen for programmet kan også dække de udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, der er direkte nødvendige i forbindelse med forvaltningen af programmet og realiseringen af dets målsætninger, navnlig undersøgelser, møder, informationsaktiviteter og offentliggørelse, udgifter til it-netværk, med fokus på informationsudveksling, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet.

2.   Budgetrammen kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem dette program og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til afgørelse nr. 1786/2002/EF. Bevillingerne kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2013 til dækning af lignende udgifter, for fortsat at kunne forvalte aktioner, der ikke er afsluttet den 31. december 2013.

Artikel 6

Gennemførelsesmetoder

I forbindelse med de aktioner, der iværksættes med henblik på at opfylde målsætningerne i artikel 2, skal der til fulde gøres brug af passende gennemførelsesmetoder, herunder især:

| a) | direkte eller indirekte central gennemførelse ved Kommissionen, og |
| --- | --- |

a)

direkte eller indirekte central gennemførelse ved Kommissionen, og

| b) | fælles forvaltning sammen med internationale organisationer, hvor det måtte være relevant. |
| --- | --- |

b)

fælles forvaltning sammen med internationale organisationer, hvor det måtte være relevant.

Artikel 7

Programmets gennemførelse

1.   Kommissionen sikrer gennemførelse af programmets aktioner og foranstaltninger i tæt samarbejde med medlemsstaterne i henhold til artikel 3 og 8.

2.   Kommissionen og medlemsstaterne træffer hensigtsmæssige foranstaltninger inden for deres respektive kompetenceområder for at sikre en effektiv gennemførelse af programmet og udvikle mekanismer på EU-plan og på nationalt plan for at nå programmets mål. De skal sikre, at der videreformidles de relevante oplysninger om de aktioner, som programmet støtter, og at der opnås en passende deltagelse.

3.   For at opfylde programmets målsætninger skal Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne:

| a) | tilstræbe, at data og informationer er sammenlignelige, og at systemer og netværk til udveksling af de sundhedsmæssige data og informationer er kompatible og interoperable |
| --- | --- |

a)

tilstræbe, at data og informationer er sammenlignelige, og at systemer og netværk til udveksling af de sundhedsmæssige data og informationer er kompatible og interoperable

| b) | sikre det nødvendige samarbejde og kommunikation med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre relevante EU-agenturer med henblik på at optimere anvendelsen af fællesskabsmidlerne. |
| --- | --- |

b)

sikre det nødvendige samarbejde og kommunikation med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre relevante EU-agenturer med henblik på at optimere anvendelsen af fællesskabsmidlerne.

4.   Under gennemførelsen af programmet sikrer Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab, at alle relevante retsforskrifter vedrørende beskyttelse af personoplysninger overholdes, og at der i nødvendigt omfang indføres mekanismer, som sikrer fortroligheden og sikkerheden af disse oplysninger.

Artikel 8

Gennemførelsesforanstaltninger

1.   De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages efter proceduren i artikel 10, stk. 2, for så vidt angår følgende:

| a) | det årlige arbejdsprogram til gennemførelse af programmet, hvori der fastsættes:






  i) | prioriteter og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer |
| --- | --- | --- |

a)

det årlige arbejdsprogram til gennemførelse af programmet, hvori der fastsættes:

i)

prioriteter og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer

| ii) | kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre, herunder kriterier for vurdering af, om der er tale om særlig stor nytteværdi |
| --- | --- |

ii)

kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre, herunder kriterier for vurdering af, om der er tale om særlig stor nytteværdi

| iii) | ordningerne for gennemførelse af de fælles strategier og aktioner, som er omhandlet i artikel 9 |
| --- | --- |

iii)

ordningerne for gennemførelse af de fælles strategier og aktioner, som er omhandlet i artikel 9

| b) | udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til de aktioner i programmet, der er omfattet af artikel 4. |
| --- | --- |

b)

udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til de aktioner i programmet, der er omfattet af artikel 4.

2.   Alle andre nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages efter proceduren i artikel 10, stk. 3.

Artikel 9

Fælles strategier og aktioner

1.   For at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter og for at fremme integreringen af sundhedsaspektet i disse, kan målene for dette program gennemføres som fælles strategier og aktioner ved at kæde dem sammen med de relevante fællesskabsprogrammer, -aktioner og -midler.

2.   Kommissionen sikrer optimal synergi mellem programmet og andre fællesskabsprogrammer, -aktioner og -midler.

Artikel 10

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg (i det følgende benævnt »udvalget«).

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 11

Tredjelandes deltagelse

Programmet er åbent for deltagelse af:

| a) | EFTA/EØS-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen, og |
| --- | --- |

a)

EFTA/EØS-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen, og

| b) | tredjelande, herunder især lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab eller er kandidatlande eller tiltrædende lande, og de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler om de generelle principper for disse landes deltagelse i Fællesskabets programmer. |
| --- | --- |

b)

tredjelande, herunder især lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab eller er kandidatlande eller tiltrædende lande, og de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler om de generelle principper for disse landes deltagelse i Fællesskabets programmer.

Artikel 12

Internationalt samarbejde

Under gennemførelsen af programmet fremmes forbindelserne og samarbejdet med tredjelande, der ikke deltager i programmet, og relevante internationale organisationer, navnlig WHO.

Artikel 13

Overvågning, evaluering og resultatformidling

1.   Kommissionen overvåger i nært samarbejde med medlemsstaterne gennemførelsen af aktionerne i programmet på baggrund af dettes målsætninger. Den rapporterer hvert år til udvalget om alle aktioner og projekter, der finansieres via programmet, og holder Europa-Parlamentet og Rådet underrettet.

2.   På opfordring af Kommissionen, som skal undgå en uforholdsmæssig stor forøgelse af medlemsstaternes administrative byrde, indsender medlemsstaterne alle tilgængelige oplysninger om gennemførelsen og virkningerne af programmet.

3.   Kommissionen indsender følgende til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget:

| a) | senest den ... (11) en ekstern og uafhængig foreløbig evalueringsrapport om de opnåede resultater i relation til programmets målsætninger og om de kvalitative og kvantitative aspekter af dets gennemførelse samt om overensstemmelsen og komplementariteten med andre relevante fællesskabsprogrammer, -aktioner og -midler. Rapporten skal navnlig muliggøre en vurdering af indvirkningen af foranstaltningerne på alle lande. Rapporten skal indeholde et sammendrag af de vigtigste konklusioner. Rapporten skal være ledsaget af Kommissionens bemærkninger |
| --- | --- |

a)

senest den ... (11) en ekstern og uafhængig foreløbig evalueringsrapport om de opnåede resultater i relation til programmets målsætninger og om de kvalitative og kvantitative aspekter af dets gennemførelse samt om overensstemmelsen og komplementariteten med andre relevante fællesskabsprogrammer, -aktioner og -midler. Rapporten skal navnlig muliggøre en vurdering af indvirkningen af foranstaltningerne på alle lande. Rapporten skal indeholde et sammendrag af de vigtigste konklusioner. Rapporten skal være ledsaget af Kommissionens bemærkninger

| b) | senest den ... (12) en meddelelse om programmets videreførelse |
| --- | --- |

b)

senest den ... (12) en meddelelse om programmets videreførelse

| c) | senest den 31. december 2015 en ekstern og uafhængig ex-post-evalueringsrapport om programmets gennemførelse og resultater. |
| --- | --- |

c)

senest den 31. december 2015 en ekstern og uafhængig ex-post-evalueringsrapport om programmets gennemførelse og resultater.

4.   Kommissionen sørger for, at resultaterne af de aktioner, der iværksættes i henhold til denne afgørelse, gøres offentligt tilgængelige og formidles.

Artikel 14

Ophævelse

Afgørelse nr. 1786/2002/EF ophæves.

Artikel 15

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles,

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 88 af 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 192 af 16.8.2006, s. 8.

2

(3)  Europa-Parlamentets udtalelse af 16.3.2006 (EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 372), Rådets fælles holdning af 22. marts 2007 og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1. Ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  EUT L 142 af 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1926/2006/EF (EUT L 404 af 30.12.2006, s. 39).

6

(7)  EUT C 146 af 22.6.2006, s. 1.

7

(8)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

8

(9)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11).

9

(10)  Datoen for denne afgørelses ikrafttræden.

10

(11)  Tre år efter denne afgørelses ikrafttræden.

11

(12)  Fire år efter denne afgørelses ikrafttræden.

12

---

BILAG

AKTIONER OMHANDLET I ARTIKEL 2, STK. 2

| 1. | Forbedring af borgernes sundhedssikkerhed |
| --- | --- |

1.

Forbedring af borgernes sundhedssikkerhed

| 1.1. | Beskytte borgerne mod trusler mod sundheden |
| --- | --- |

1.1.

Beskytte borgerne mod trusler mod sundheden

| 1.1.1. | Udvikling af strategier og mekanismer til forebyggelse af, udveksling af oplysninger om og reaktion på trusler mod sundheden i forbindelse med overførbare og ikke-overførbare sygdomme og trusler mod sundheden fra fysiske, kemiske eller biologiske kilder, herunder i forbindelse med forsætlig spredning; foranstaltninger til sikring af høj kvalitet i det diagnostiske samarbejde mellem medlemsstaternes laboratorier; støtte til arbejdet i eksisterende laboratorier, der udfører arbejde af relevans for Fællesskabet; arbejde med oprettelsen af et netværk af EF-referencelaboratorier. |
| --- | --- |

1.1.1.

Udvikling af strategier og mekanismer til forebyggelse af, udveksling af oplysninger om og reaktion på trusler mod sundheden i forbindelse med overførbare og ikke-overførbare sygdomme og trusler mod sundheden fra fysiske, kemiske eller biologiske kilder, herunder i forbindelse med forsætlig spredning; foranstaltninger til sikring af høj kvalitet i det diagnostiske samarbejde mellem medlemsstaternes laboratorier; støtte til arbejdet i eksisterende laboratorier, der udfører arbejde af relevans for Fællesskabet; arbejde med oprettelsen af et netværk af EF-referencelaboratorier.

| 1.1.2. | Støtte til udvikling af politikker for forebyggelse, vaccination og immunisering, forbedring af partnerskaber, netværk, værktøjer og systemer for indberetning af immuniseringsstatus samt overvågning af utilsigtede hændelser. |
| --- | --- |

1.1.2.

Støtte til udvikling af politikker for forebyggelse, vaccination og immunisering, forbedring af partnerskaber, netværk, værktøjer og systemer for indberetning af immuniseringsstatus samt overvågning af utilsigtede hændelser.

| 1.1.3. | Udvikling af risikostyringskapacitet og -procedurer, forbedring af beredskabet og planlægningen i forbindelse med sundhedskriser, herunder forberedelse af en koordineret reaktion på sundhedskriser på EU-plan og på internationalt plan; udvikling af procedurer for risikokommunikation og høring vedrørende modforanstaltninger. |
| --- | --- |

1.1.3.

Udvikling af risikostyringskapacitet og -procedurer, forbedring af beredskabet og planlægningen i forbindelse med sundhedskriser, herunder forberedelse af en koordineret reaktion på sundhedskriser på EU-plan og på internationalt plan; udvikling af procedurer for risikokommunikation og høring vedrørende modforanstaltninger.

| 1.1.4. | Fremme af samarbejdet om og forbedring af de eksisterende reaktionsmuligheder og -kapaciteter, herunder værnemidler, isolationsfaciliteter og mobile laboratorier, som hurtigt kan sendes af sted i tilfælde af sundhedskriser. |
| --- | --- |

1.1.4.

Fremme af samarbejdet om og forbedring af de eksisterende reaktionsmuligheder og -kapaciteter, herunder værnemidler, isolationsfaciliteter og mobile laboratorier, som hurtigt kan sendes af sted i tilfælde af sundhedskriser.

| 1.1.5. | Udvikling af strategier og procedurer for udarbejdelse af generelle beredskabsplaner og specifikke sundhedsberedskabsplaner og for disses interoperabilitet medlemsstaterne imellem, forbedring af planernes spidsbelastningskapacitet, gennemførelse af øvelser og afprøvninger samt evaluering og revidering heraf. |
| --- | --- |

1.1.5.

Udvikling af strategier og procedurer for udarbejdelse af generelle beredskabsplaner og specifikke sundhedsberedskabsplaner og for disses interoperabilitet medlemsstaterne imellem, forbedring af planernes spidsbelastningskapacitet, gennemførelse af øvelser og afprøvninger samt evaluering og revidering heraf.

| 1.2. | Forbedring af borgernes sikkerhed |
| --- | --- |

1.2.

Forbedring af borgernes sikkerhed

| 1.2.1. | Støtte til og forbedring af den videnskabelige rådgivning og risikovurdering ved at fremme tidlig påvisning af risici, analyse af risicienes potentielle konsekvenser, udveksling af oplysninger om farer og eksponering; fremme integrerede og harmoniserede tilgange. |
| --- | --- |

1.2.1.

Støtte til og forbedring af den videnskabelige rådgivning og risikovurdering ved at fremme tidlig påvisning af risici, analyse af risicienes potentielle konsekvenser, udveksling af oplysninger om farer og eksponering; fremme integrerede og harmoniserede tilgange.

| 1.2.2. | Hjælp til at forbedre sikkerheden ved og kvaliteten af organer og stoffer af menneskelig oprindelse, blod og blodkomponenter; fremme udbuddet, sporbarheden og tilgængeligheden heraf til medicinsk brug med respekt for medlemsstaternes ansvar, jf. EF-traktatens artikel 152, stk. 5. |
| --- | --- |

1.2.2.

Hjælp til at forbedre sikkerheden ved og kvaliteten af organer og stoffer af menneskelig oprindelse, blod og blodkomponenter; fremme udbuddet, sporbarheden og tilgængeligheden heraf til medicinsk brug med respekt for medlemsstaternes ansvar, jf. EF-traktatens artikel 152, stk. 5.

| 1.2.3. | Fremme af foranstaltninger til forbedring af patientsikkerheden gennem sikker behandling af høj kvalitet, herunder i forbindelse med antibiotikaresistens og nosokomielle infektioner. |
| --- | --- |

1.2.3.

Fremme af foranstaltninger til forbedring af patientsikkerheden gennem sikker behandling af høj kvalitet, herunder i forbindelse med antibiotikaresistens og nosokomielle infektioner.

| 2. | Fremme af sundheden |
| --- | --- |

2.

Fremme af sundheden

| 2.1. | Fremme en sundere levevis og udjævne ulighed i sundhed |
| --- | --- |

2.1.

Fremme en sundere levevis og udjævne ulighed i sundhed

| 2.1.1. | Fremme af initiativer til forøgelse af antallet af sunde leveår og fremme af sund aldring; støtte til foranstaltninger til fremme og undersøgelse af helbredets indflydelse på produktivitet og deltagelse på arbejdsmarkedet som et bidrag til opfyldelse af Lissabon-målene; støtte til foranstaltninger til at undersøge andre politikkers indvirkning på helbredet. |
| --- | --- |

2.1.1.

Fremme af initiativer til forøgelse af antallet af sunde leveår og fremme af sund aldring; støtte til foranstaltninger til fremme og undersøgelse af helbredets indflydelse på produktivitet og deltagelse på arbejdsmarkedet som et bidrag til opfyldelse af Lissabon-målene; støtte til foranstaltninger til at undersøge andre politikkers indvirkning på helbredet.

| 2.1.2. | Støtte til initiativer til at klarlægge årsager til samt at sætte ind over for og mindske ulighed i sundhed i og mellem medlemsstaterne, herunder uligheder i relation til kønsforskelle, med det formål at bidrage til velstand og samhørighed; fremme af investeringer i sundhed i samarbejde med andre fællesskabspolitikker og -fonde, forbedring af solidariteten mellem de nationale sundhedssystemer gennem støtte til samarbejde om emner vedrørende behandling på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

2.1.2.

Støtte til initiativer til at klarlægge årsager til samt at sætte ind over for og mindske ulighed i sundhed i og mellem medlemsstaterne, herunder uligheder i relation til kønsforskelle, med det formål at bidrage til velstand og samhørighed; fremme af investeringer i sundhed i samarbejde med andre fællesskabspolitikker og -fonde, forbedring af solidariteten mellem de nationale sundhedssystemer gennem støtte til samarbejde om emner vedrørende behandling på tværs af grænserne.

| 2.2. | Fremme en sundere levevis og mindske forekomsten af de store sygdomme samt personskader gennem håndtering af sundhedsdeterminanter |
| --- | --- |

2.2.

Fremme en sundere levevis og mindske forekomsten af de store sygdomme samt personskader gennem håndtering af sundhedsdeterminanter

| 2.2.1. | Håndtering af sundhedsdeterminanter for at fremme og forbedre den fysiske og mentale sundhed og derved skabe et gunstigt miljø for en sund livsstil og forebyggelse af sygdom, iværksættelse af en indsats over for vigtige faktorer såsom ernæring, fysisk aktivitet og seksuel sundhed og over for afhængighedsrelaterede determinanter såsom tobak, alkohol og narkotika, idet der sættes fokus på centrale miljøer såsom uddannelsesinstitutioner og arbejdspladser og det gennem hele livscyklussen. |
| --- | --- |

2.2.1.

Håndtering af sundhedsdeterminanter for at fremme og forbedre den fysiske og mentale sundhed og derved skabe et gunstigt miljø for en sund livsstil og forebyggelse af sygdom, iværksættelse af en indsats over for vigtige faktorer såsom ernæring, fysisk aktivitet og seksuel sundhed og over for afhængighedsrelaterede determinanter såsom tobak, alkohol og narkotika, idet der sættes fokus på centrale miljøer såsom uddannelsesinstitutioner og arbejdspladser og det gennem hele livscyklussen.

| 2.2.2. | Fremme af aktioner til forebyggelse af de store sygdomme, som vejer særlig tungt i forhold til Fællesskabets samlede sygdomsbyrde, og aktioner om sjældne sygdomme, hvor Fællesskabets indsats gennem håndtering af deres determinanter kan tilføre de nationale bestræbelser en betydelig merværdi. |
| --- | --- |

2.2.2.

Fremme af aktioner til forebyggelse af de store sygdomme, som vejer særlig tungt i forhold til Fællesskabets samlede sygdomsbyrde, og aktioner om sjældne sygdomme, hvor Fællesskabets indsats gennem håndtering af deres determinanter kan tilføre de nationale bestræbelser en betydelig merværdi.

| 2.2.3. | Støtte til aktioner vedrørende sundhedsvirkningerne af determinanter i bredere miljørelateret og socioøkonomisk forstand. |
| --- | --- |

2.2.3.

Støtte til aktioner vedrørende sundhedsvirkningerne af determinanter i bredere miljørelateret og socioøkonomisk forstand.

| 2.2.4. | Fremme af indsatsen for at reducere antallet af ulykker og personskader. |
| --- | --- |

2.2.4.

Fremme af indsatsen for at reducere antallet af ulykker og personskader.

| 3. | Udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed |
| --- | --- |

3.

Udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed

| 3.1. | Udveksling af viden og bedste praksis |
| --- | --- |

3.1.

Udveksling af viden og bedste praksis

| 3.1.1. | Udveksling af viden og bedste praksis vedrørende sundhedsspørgsmål, der falder ind under programmets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

3.1.1.

Udveksling af viden og bedste praksis vedrørende sundhedsspørgsmål, der falder ind under programmets anvendelsesområde.

| 3.2. | Indsamling, analyse og formidling af information om sundhed |
| --- | --- |

3.2.

Indsamling, analyse og formidling af information om sundhed

| 3.2.1. | Videreudvikling af et bæredygtigt sundhedsovervågningssystem med mekanismer for indsamling af data og information og med passende indikatorer; indsamling af data om sundhedsstatus og sundhedspolitik; udvikling af den statistiske del af dette system ved hjælp af Fællesskabets statistiske program. |
| --- | --- |

3.2.1.

Videreudvikling af et bæredygtigt sundhedsovervågningssystem med mekanismer for indsamling af data og information og med passende indikatorer; indsamling af data om sundhedsstatus og sundhedspolitik; udvikling af den statistiske del af dette system ved hjælp af Fællesskabets statistiske program.

| 3.2.2. | Udvikling af mekanismer for analyse og videreformidling, herunder EF-sundhedsrapporter, sundhedsportalen og konferencer; levering af information til borgerne, de berørte parter og de politiske beslutningstagere, udvikling af høringsmekanismer og medbestemmelsesprocesser; regelmæssigt udarbejde rapporter om sundhedstilstanden i EU på grundlag af alle data og indikatorer, og som indeholder en kvalitativ og kvantitativ analyse. |
| --- | --- |

3.2.2.

Udvikling af mekanismer for analyse og videreformidling, herunder EF-sundhedsrapporter, sundhedsportalen og konferencer; levering af information til borgerne, de berørte parter og de politiske beslutningstagere, udvikling af høringsmekanismer og medbestemmelsesprocesser; regelmæssigt udarbejde rapporter om sundhedstilstanden i EU på grundlag af alle data og indikatorer, og som indeholder en kvalitativ og kvantitativ analyse.

| 3.2.3. | Analyse og teknisk bistand til støtte for udarbejdelsen og gennemførelsen af politikker eller lovgivning i forbindelse med programmets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

3.2.3.

Analyse og teknisk bistand til støtte for udarbejdelsen og gennemførelsen af politikker eller lovgivning i forbindelse med programmets anvendelsesområde.

---

RÅDETS BEGRUNDELSE

I.   INDLEDNING

| 1. | Kommissionen sendte den 15. april 2005 Rådet og Europa-Parlamentet et forslag (1) til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for sundhed og forbrugerbeskyttelse (2007-2013). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen sendte den 15. april 2005 Rådet og Europa-Parlamentet et forslag (1) til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om oprettelse af et EF-handlingsprogram for sundhed og forbrugerbeskyttelse (2007-2013).

| 2. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget afgav udtalelse hhv. den 14.-15. februar 2006 (2) og den 16. februar 2006 (3), mens Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse blev vedtaget den 16. marts 2006 (4). |
| --- | --- |

2.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget afgav udtalelse hhv. den 14.-15. februar 2006 (2) og den 16. februar 2006 (3), mens Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse blev vedtaget den 16. marts 2006 (4).

| 3. | Efter vedtagelsen den 17. maj 2006 af den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (herunder den flerårige finansielle ramme 2007-2013) forelagde Kommissionen den 29. maj 2006 et ændret forslag (5) (i det følgende benævnt »andet folkesundhedsprogram«), hvori der var taget hensyn til en række af Europa-Parlamentets ændringer, navnlig opdelingen af forslaget i to særskilte programmer (et på sundhedsområdet og et vedrørende forbrugerbeskyttelse), og som indeholdt de reviderede budgetbevillinger. |
| --- | --- |

3.

Efter vedtagelsen den 17. maj 2006 af den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (herunder den flerårige finansielle ramme 2007-2013) forelagde Kommissionen den 29. maj 2006 et ændret forslag (5) (i det følgende benævnt »andet folkesundhedsprogram«), hvori der var taget hensyn til en række af Europa-Parlamentets ændringer, navnlig opdelingen af forslaget i to særskilte programmer (et på sundhedsområdet og et vedrørende forbrugerbeskyttelse), og som indeholdt de reviderede budgetbevillinger.

| 4. | Den 22. marts 2007 vedtog Rådet sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 251, stk. 2. |
| --- | --- |

4.

Den 22. marts 2007 vedtog Rådet sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 251, stk. 2.

II.   MÅL

Andet folkesundhedsprogram for perioden 2007-2013 træder i stedet for det nuværende program, der blev vedtaget ved afgørelse nr. 1786/2002/EF (6).

Andet folkesundhedsprograms vigtigste mål er følgende:

| — | forbedring af borgernes sundhedssikkerhed |
| --- | --- |

—

forbedring af borgernes sundhedssikkerhed

| — | fremme af sundheden, og |
| --- | --- |

—

fremme af sundheden, og

| — | udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed. |
| --- | --- |

—

udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed.

Disse mål vil blive forfulgt ved hjælp af de aktioner, der er angivet i bilaget til afgørelsen, og som udgør en fortsættelse af det nuværende program, idet de samtidig tilpasses til nye strategiske spørgsmål som f.eks. behovet for at fremme sund aldring, bedre imødegå ulighed i sundhed og forbedre beredskabet og planlægningen i forbindelse med sundhedskriser.

Konkrete prioriteter og aktioner samt andre aspekter af programmets gennemførelse (f.eks. tildeling af finansielle ressourcer, udvælgelses- og tildelingskriterier for finansielle bidrag, ordningerne for gennemførelse af de fælles strategier og aktioner) vil blive fastlagt i de årlige arbejdsplaner i samråd med programmets forvaltningsudvalg. Folkesundhedsprogrammets overordnede mål åbner mulighed for om nødvendigt at tage nye emner op, som melder sig, i løbet af gennemførelsesperioden.

Det finansielle bidrag til programmet fra EU-budgettet er fastsat til 365,6 mio. EUR i løbende priser.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Generelle bemærkninger

Rådet har generelt fulgt Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse, som i betydeligt omfang er indarbejdet i Kommissionens ændrede forslag. Rådet gav bl.a. sin tilslutning til opdelingen af Kommissionens oprindelige forslag i to særskilte programmer (et for sundhedsområdet og et for forbrugerbeskyttelse). Rådet tilsluttede sig de reviderede budgetbevillinger, der er nævnt i punkt II, og som fremgår af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006. Det bemærkes, at Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse blev vedtaget den 16. marts 2006, dvs. før den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006.

2.   Europa-Parlamentets ændringer

Europa-Parlamentet vedtog på plenarmødet den 16. marts 2006 145 ændringer til Kommissionens oprindelige forslag. De fleste ændringer er indarbejdet i Kommissionens ændrede forslag, og Rådet har accepteret yderligere ændringer i sin fælles holdning.

Rådet:

| a) | Indarbejdede i den fælles holdning følgende 22 ændringer, som vedrører opdelingen af Kommissionens oprindelige forslag i to særskilte programmer:






  i) | Ændringer accepteret fuldt ud: | Ændring 1 (overskrift): den nye overskrift |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Indarbejdede i den fælles holdning følgende 22 ændringer, som vedrører opdelingen af Kommissionens oprindelige forslag i to særskilte programmer:

i)

Ændringer accepteret fuldt ud:

Ændring 1 (overskrift): den nye overskrift

| | Ændring 2 (henvisning 1) |
| --- | --- |

Ændring 2 (henvisning 1)

| | Ændring 15 (betragtning 2): den tilføjelse, der ikke vedrører opdelingen, accepteres i betragtning 4 |
| --- | --- |

Ændring 15 (betragtning 2): den tilføjelse, der ikke vedrører opdelingen, accepteres i betragtning 4

| | Ændring 37 (betragtning 4): udgår |
| --- | --- |

Ændring 37 (betragtning 4): udgår

| | Ændring 42 (betragtning 9); denne betragtning er nu betragtning 31 |
| --- | --- |

Ændring 42 (betragtning 9); denne betragtning er nu betragtning 31

| | Ændring 52 (artikel 3); denne artikel er nu artikel 4 |
| --- | --- |

Ændring 52 (artikel 3); denne artikel er nu artikel 4

| | Ændring 74 (artikel 11); denne artikel er nu artikel 14 |
| --- | --- |

Ændring 74 (artikel 11); denne artikel er nu artikel 14

| | Ændring 75 (artikel 12); denne artikel er nu artikel 5, stk. 2 |
| --- | --- |

Ændring 75 (artikel 12); denne artikel er nu artikel 5, stk. 2

| | Ændring 76 (bilag 1); bilag 1 udgår |
| --- | --- |

Ændring 76 (bilag 1); bilag 1 udgår

| | Ændring 77, 78, 84, 86 og 101: (bilag 2); bilag 2 er nu bilaget |
| --- | --- |

Ændring 77, 78, 84, 86 og 101: (bilag 2); bilag 2 er nu bilaget

| | Ændring 140 (bilag 3): dette bilag er nu bilaget til EF-handlingsprogrammet inden for forbrugerpolitik (2007-2013). |
| --- | --- |

Ændring 140 (bilag 3): dette bilag er nu bilaget til EF-handlingsprogrammet inden for forbrugerpolitik (2007-2013).

| ii) | Ændringer, der er omformuleret eller delvis accepteret: | Ændring 3 (betragtning 1); accepteret for så vidt angår opdelingen |
| --- | --- | --- |

ii)

Ændringer, der er omformuleret eller delvis accepteret:

Ændring 3 (betragtning 1); accepteret for så vidt angår opdelingen

| | Ændring 18 (betragtning 3): accepteret for så vidt angår opdelingen |
| --- | --- |

Ændring 18 (betragtning 3): accepteret for så vidt angår opdelingen

| | Ændring 38 (betragtning 5): også delvis accepteret i betragtning 12 |
| --- | --- |

Ændring 38 (betragtning 5): også delvis accepteret i betragtning 12

| | Ændring 41 (betragtning 7): accepteret for så vidt angår opdelingen |
| --- | --- |

Ændring 41 (betragtning 7): accepteret for så vidt angår opdelingen

| | Ændring 43 (betragtning 11): omformuleret i betragtning 33 |
| --- | --- |

Ændring 43 (betragtning 11): omformuleret i betragtning 33

| | Ændring 48 (artikel 1) |
| --- | --- |

Ændring 48 (artikel 1)

| | Ændring 49 (artikel 2): også delvis accepteret i artikel 2, stk. 1. |
| --- | --- |

Ændring 49 (artikel 2): også delvis accepteret i artikel 2, stk. 1.

| b) | Accepterede ikke ændring 113, da Kommissionens ændrede forslag indeholder færre aktioner. |
| --- | --- |

b)

Accepterede ikke ændring 113, da Kommissionens ændrede forslag indeholder færre aktioner.

| c) | Indarbejdede i den fælles holdning følgende 91 ændringer, som ikke vedrører opdelingen af forslaget:






  i) | Ændringer accepteret fuldt ud: | Betragtninger: | Ændring 7 (betragtning 1d (ny)): nu betragtning 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Indarbejdede i den fælles holdning følgende 91 ændringer, som ikke vedrører opdelingen af forslaget:

i)

Ændringer accepteret fuldt ud:

Betragtninger:

Ændring 7 (betragtning 1d (ny)): nu betragtning 3

| | Ændring 9 (betragtning 1 f (ny)): nu betragtning 6 |
| --- | --- |

Ændring 9 (betragtning 1 f (ny)): nu betragtning 6

| | Ændring 19 (betragtning 3 a (ny)): nu betragtning 12 |
| --- | --- |

Ændring 19 (betragtning 3 a (ny)): nu betragtning 12

| | Ændring 20 (betragtning 3 b (ny)): nu betragtning 14 |
| --- | --- |

Ændring 20 (betragtning 3 b (ny)): nu betragtning 14

| | Ændring 21 (betragtning 3c (ny)): nu betragtning 15 |
| --- | --- |

Ændring 21 (betragtning 3c (ny)): nu betragtning 15

| | Ændring 22 (betragtning 3d (ny)): nu betragtning 16 |
| --- | --- |

Ændring 22 (betragtning 3d (ny)): nu betragtning 16

| | Ændring 24 (betragtning 3 f (ny)): nu betragtning 17 |
| --- | --- |

Ændring 24 (betragtning 3 f (ny)): nu betragtning 17

| | Ændring 30 (betragtning 3 l (ny)): nu betragtning 22 |
| --- | --- |

Ændring 30 (betragtning 3 l (ny)): nu betragtning 22

| | Ændring 34 (betragtning 3 p (ny)): nu betragtning 24 |
| --- | --- |

Ændring 34 (betragtning 3 p (ny)): nu betragtning 24

| | Ændring 35 (betragtning 3 q (ny)): nu betragtning 26 |
| --- | --- |

Ændring 35 (betragtning 3 q (ny)): nu betragtning 26

| | Ændring 36 (betragtning 3 r (ny)): nu betragtning 26 |
| --- | --- |

Ændring 36 (betragtning 3 r (ny)): nu betragtning 26

| | Artikler: | Ændring 59 (artikel 4, stk. 1 d (nyt)): nu artikel 7, stk. 3, litra a) |
| --- | --- | --- |

Artikler:

Ændring 59 (artikel 4, stk. 1 d (nyt)): nu artikel 7, stk. 3, litra a)

| | Ændring 60 (artikel 4, stk. 1 e) (nyt)): nu artikel 7, stk. 3, litra b) |
| --- | --- |

Ændring 60 (artikel 4, stk. 1 e) (nyt)): nu artikel 7, stk. 3, litra b)

| | Ændring 61 (artikel 4, stk. 1 f (nyt)): nu artikel 7, stk. 4 |
| --- | --- |

Ændring 61 (artikel 4, stk. 1 f (nyt)): nu artikel 7, stk. 4

| | Ændring 66 (artikel 7, stk. 1, litra a): nu artikel 8, stk. 1, litra a), nr. i) |
| --- | --- |

Ændring 66 (artikel 7, stk. 1, litra a): nu artikel 8, stk. 1, litra a), nr. i)

| | Ændring 69 (artikel 7, stk. 2): nu artikel 8, stk. 2 |
| --- | --- |

Ændring 69 (artikel 7, stk. 2): nu artikel 8, stk. 2

| | Ændring 70 (artikel 9): nu artikel 12 |
| --- | --- |

Ændring 70 (artikel 9): nu artikel 12

| | Ændring 72 (artikel 10, stk. 3): udgår |
| --- | --- |

Ændring 72 (artikel 10, stk. 3): udgår

| ii) | Ændringer, der er omformuleret eller delvis accepteret: | Betragtninger: | Ændring 4 (betragtning 1): delvis accepteret i betragtning 1 |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Ændringer, der er omformuleret eller delvis accepteret:

Betragtninger:

Ændring 4 (betragtning 1): delvis accepteret i betragtning 1

| | Ændring 6 (betragtning 1 c (ny)): omformuleret i betragtning 2 |
| --- | --- |

Ændring 6 (betragtning 1 c (ny)): omformuleret i betragtning 2

| | Ændring 8 (betragtning 1 e (ny)): delvis accepteret i betragtning 5 |
| --- | --- |

Ændring 8 (betragtning 1 e (ny)): delvis accepteret i betragtning 5

| | Ændring 10 (betragtning 1 g (ny)): delvis accepteret i betragtning 7 |
| --- | --- |

Ændring 10 (betragtning 1 g (ny)): delvis accepteret i betragtning 7

| | Ændring 13 (betragtning 1 k (ny)): delvis accepteret i betragtning 8 |
| --- | --- |

Ændring 13 (betragtning 1 k (ny)): delvis accepteret i betragtning 8

| | Ændring 14 (betragtning 11 (ny)): omformuleret i betragtning 9 |
| --- | --- |

Ændring 14 (betragtning 11 (ny)): omformuleret i betragtning 9

| | Ændring 16 (betragtning 2 a (ny)): delvis accepteret i betragtning 10 |
| --- | --- |

Ændring 16 (betragtning 2 a (ny)): delvis accepteret i betragtning 10

| | Ændring 17 (betragtning 2 b (ny)): delvis accepteret i betragtning 11 |
| --- | --- |

Ændring 17 (betragtning 2 b (ny)): delvis accepteret i betragtning 11

| | Ændring 23 (betragtning 3 e (ny)): delvis accepteret i betragtning 17 |
| --- | --- |

Ændring 23 (betragtning 3 e (ny)): delvis accepteret i betragtning 17

| | Ændring 25 (betragtning 3 g (ny)): delvis accepteret i betragtning 18 |
| --- | --- |

Ændring 25 (betragtning 3 g (ny)): delvis accepteret i betragtning 18

| | Ændring 26 (betragtning 3 h (ny)): delvis accepteret i betragtning 18 |
| --- | --- |

Ændring 26 (betragtning 3 h (ny)): delvis accepteret i betragtning 18

| | Ændring 27 (betragtning 3 g (ny)): omformuleret i betragtning 19 |
| --- | --- |

Ændring 27 (betragtning 3 g (ny)): omformuleret i betragtning 19

| | Ændring 28 (betragtning 3 j (ny)): omformuleret i betragtning 21 |
| --- | --- |

Ændring 28 (betragtning 3 j (ny)): omformuleret i betragtning 21

| | Ændring 29 (betragtning 3 k (ny)): delvis accepteret i betragtning 21 |
| --- | --- |

Ændring 29 (betragtning 3 k (ny)): delvis accepteret i betragtning 21

| | Ændring 31 (betragtning 3 m (ny)): delvis accepteret i betragtning 23 |
| --- | --- |

Ændring 31 (betragtning 3 m (ny)): delvis accepteret i betragtning 23

| | Ændring 39 (betragtning 5 a (ny)): omformuleret i betragtning 27 |
| --- | --- |

Ændring 39 (betragtning 5 a (ny)): omformuleret i betragtning 27

| | Ændring 40 (betragtning 6): delvis accepteret i betragtning 28 |
| --- | --- |

Ændring 40 (betragtning 6): delvis accepteret i betragtning 28

| | Ændring 44 (betragtning 12): delvis accepteret i betragtning 34 |
| --- | --- |

Ændring 44 (betragtning 12): delvis accepteret i betragtning 34

| | Ændring 45 (betragtning 13): delvis accepteret i betragtning 36 |
| --- | --- |

Ændring 45 (betragtning 13): delvis accepteret i betragtning 36

| | Ændring 46 (betragtning 13 a (ny)): omformuleret i betragtning 37 |
| --- | --- |

Ændring 46 (betragtning 13 a (ny)): omformuleret i betragtning 37

| | Ændring 47 (betragtning 14): omformuleret i betragtning 38 og artikel 5, stk. 2 |
| --- | --- |

Ændring 47 (betragtning 14): omformuleret i betragtning 38 og artikel 5, stk. 2

| | Artikler: | Ændring 50 (artikel 2, stk. 2, litra a) (nyt)): delvis accepteret i betragtning 1 og i bilaget, målsætning 2.1 |
| --- | --- | --- |

Artikler:

Ændring 50 (artikel 2, stk. 2, litra a) (nyt)): delvis accepteret i betragtning 1 og i bilaget, målsætning 2.1

| | Ændring 53 (artikel 3, stk. 2, litra b): delvis accepteret i artikel 4, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

Ændring 53 (artikel 3, stk. 2, litra b): delvis accepteret i artikel 4, stk. 1, litra b)

| | Ændring 55 (artikel 4): delvis accepteret i artikel 7, stk. 1 |
| --- | --- |

Ændring 55 (artikel 4): delvis accepteret i artikel 7, stk. 1

| | Ændring 56 (artikel 4, stk. 1 a (nyt)): delvis accepteret i artikel 7, stk. 3, litra a) |
| --- | --- |

Ændring 56 (artikel 4, stk. 1 a (nyt)): delvis accepteret i artikel 7, stk. 3, litra a)

| | Ændring 57 (artikel 4, stk. 1 b (nyt)): delvis accepteret i artikel 7, stk. 2 |
| --- | --- |

Ændring 57 (artikel 4, stk. 1 b (nyt)): delvis accepteret i artikel 7, stk. 2

| | Ændring 62 (artikel 4, stk. 1 g (nyt)): delvis accepteret i artikel 5, stk. 2 |
| --- | --- |

Ændring 62 (artikel 4, stk. 1 g (nyt)): delvis accepteret i artikel 5, stk. 2

| | Ændring 63 (artikel 4 a (ny)): delvis accepteret i artikel 9 |
| --- | --- |

Ændring 63 (artikel 4 a (ny)): delvis accepteret i artikel 9

| | Ændring 67 (artikel 7, stk. 1, litra aa) (nyt)): delvis accepteret i artikel 8, stk. 1, litra a), nr. iii) |
| --- | --- |

Ændring 67 (artikel 7, stk. 1, litra aa) (nyt)): delvis accepteret i artikel 8, stk. 1, litra a), nr. iii)

| | Ændring 71 (artikel 10, stk. 2): delvis accepteret i artikel 13, stk. 3 |
| --- | --- |

Ændring 71 (artikel 10, stk. 2): delvis accepteret i artikel 13, stk. 3

| | Ændring 73 (artikel 10, stk. 3 a (nyt)): delvis accepteret i artikel 13, stk. 3, litra a) |
| --- | --- |

Ændring 73 (artikel 10, stk. 3 a (nyt)): delvis accepteret i artikel 13, stk. 3, litra a)

| | Ændring 146 (artikel 7, stk. 1, litra ac) (nyt)): delvis accepteret i artikel 8, stk. 1 |
| --- | --- |

Ændring 146 (artikel 7, stk. 1, litra ac) (nyt)): delvis accepteret i artikel 8, stk. 1

| | Ændring 147 (artikel 10, stk. 1): delvis accepteret i artikel 13, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

Ændring 147 (artikel 10, stk. 1): delvis accepteret i artikel 13, stk. 3, litra a).

| | Bilagene: | Ændring 79 og 80 (bilag 2): delvis accepteret i artikel 7, stk. 3, litra b) |
| --- | --- | --- |

Bilagene:

Ændring 79 og 80 (bilag 2): delvis accepteret i artikel 7, stk. 3, litra b)

| | Ændring 81 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.2.3 |
| --- | --- |

Ændring 81 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.2.3

| | Ændring 85 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.1.3 |
| --- | --- |

Ændring 85 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.1.3

| | Ændring 88 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 11 og 22 |
| --- | --- |

Ændring 88 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 11 og 22

| | Ændring 89 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 2.2.1 |
| --- | --- |

Ændring 89 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 2.2.1

| | Ændring 90 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 19 |
| --- | --- |

Ændring 90 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 19

| | Ændring 91 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 2.1.2 |
| --- | --- |

Ændring 91 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 2.1.2

| | Ændring 92 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 16 og 37 og i bilaget, målsætning 2.1 |
| --- | --- |

Ændring 92 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 16 og 37 og i bilaget, målsætning 2.1

| | Ændring 93 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.1.1 |
| --- | --- |

Ændring 93 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.1.1

| | Ændring 98 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 17 og 23 samt i bilaget, målsætning 2.1.1 |
| --- | --- |

Ændring 98 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 17 og 23 samt i bilaget, målsætning 2.1.1

| | Ændring 99 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 17 og 23 samt i bilaget, målsætning 2.1.2 |
| --- | --- |

Ændring 99 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 17 og 23 samt i bilaget, målsætning 2.1.2

| | Ændring 100 (bilag 2): delvis accepteret i artikel 2, stk. 2, og i bilaget, målsætning 2.2 |
| --- | --- |

Ændring 100 (bilag 2): delvis accepteret i artikel 2, stk. 2, og i bilaget, målsætning 2.2

| | Ændring 104 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 2.1 |
| --- | --- |

Ændring 104 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 2.1

| | Ændring 106 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.1.2 |
| --- | --- |

Ændring 106 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.1.2

| | Ændring 107 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 16 og 37 samt i bilaget, målsætning 2.1 |
| --- | --- |

Ændring 107 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 16 og 37 samt i bilaget, målsætning 2.1

| | Ændring 108 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 18 samt i bilaget, målsætning 3.1 |
| --- | --- |

Ændring 108 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 18 samt i bilaget, målsætning 3.1

| | Ændring 109 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 21 |
| --- | --- |

Ændring 109 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 21

| | Ændring 110 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 19 |
| --- | --- |

Ændring 110 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 19

| | Ændring 111 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 18 og 19 samt i bilaget, målsætning 2.2 |
| --- | --- |

Ændring 111 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 18 og 19 samt i bilaget, målsætning 2.2

| | Ændring 112 (bilag 2): delvis accepteret i artikel 2, stk. 2, og i bilaget, målsætning 2.2 |
| --- | --- |

Ændring 112 (bilag 2): delvis accepteret i artikel 2, stk. 2, og i bilaget, målsætning 2.2

| | Ændring 115 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 21 |
| --- | --- |

Ændring 115 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 21

| | Ændring 116 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.1 |
| --- | --- |

Ændring 116 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.1

| | Ændring 117 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 17 og 23 samt i bilaget, målsætning 2.1.2 |
| --- | --- |

Ændring 117 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 17 og 23 samt i bilaget, målsætning 2.1.2

| | Ændring 118 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 21 |
| --- | --- |

Ændring 118 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 21

| | Ændring 119 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 2.1.1 |
| --- | --- |

Ændring 119 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 2.1.1

| | Ændring 120 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.2.2 |
| --- | --- |

Ændring 120 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.2.2

| | Ændring 121 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 12, artikel 2, stk. 2 og artikel 9 samt i bilaget, målsætning 3 |
| --- | --- |

Ændring 121 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 12, artikel 2, stk. 2 og artikel 9 samt i bilaget, målsætning 3

| | Ændring 123 (bilag 2): omformuleret i bilaget, målsætning 3 |
| --- | --- |

Ændring 123 (bilag 2): omformuleret i bilaget, målsætning 3

| | Ændring 124 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.2 |
| --- | --- |

Ændring 124 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.2

| | Ændring 125 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 17 og i bilaget, målsætning 3.2.1 |
| --- | --- |

Ændring 125 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 17 og i bilaget, målsætning 3.2.1

| | Ændring 126 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.2.1 |
| --- | --- |

Ændring 126 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.2.1

| | Ændring 132 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.1.1 |
| --- | --- |

Ændring 132 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.1.1

| | Ændring 133 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.2.2 |
| --- | --- |

Ændring 133 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.2.2

| | Ændring 134 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 12 og 13, artikel 9, stk. 1, og i bilaget, målsætning 2.1.1 |
| --- | --- |

Ændring 134 (bilag 2): delvis accepteret i betragtning 12 og 13, artikel 9, stk. 1, og i bilaget, målsætning 2.1.1

| | Ændring 135 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget |
| --- | --- |

Ændring 135 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget

| | Ændring 136 (bilag 2): delvis accepteret i artikel 12 |
| --- | --- |

Ændring 136 (bilag 2): delvis accepteret i artikel 12

| | Ændring 137 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.2.1 |
| --- | --- |

Ændring 137 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.2.1

| | Ændring 138 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.2.2 |
| --- | --- |

Ændring 138 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 1.2.2

| | Ændring 139 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.2.3. |
| --- | --- |

Ændring 139 (bilag 2): delvis accepteret i bilaget, målsætning 3.2.3.

| d) | Modtog ikke 26 ændringer (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 og 153) i sin fælles holdning.
  Rådet kan på grund af ressourcemæssige begrænsninger som følge af vedtagelsen af den interinstitutionelle aftale den 17. maj 2006 ikke acceptere følgende fem ændringer: 64, 97, 114, 127 og 129. |
| --- | --- |

d)

Modtog ikke 26 ændringer (5, 11, 12, 32, 33, 51, 54, 58, 65, 68, 82, 83, 87, 95, 96, 102, 103, 105, 122, 128, 130, 131, 145, 148, 152 og 153) i sin fælles holdning.

Rådet kan på grund af ressourcemæssige begrænsninger som følge af vedtagelsen af den interinstitutionelle aftale den 17. maj 2006 ikke acceptere følgende fem ændringer: 64, 97, 114, 127 og 129.

IV.   KONKLUSION

Rådet finder, at dets fælles holdning med de ændringer, der er nævnt i punkt III.2. a) og c), tager passende hensyn til Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse.

Den fælles holdning udgør en afvejning af forskellige hensyn og interesser, der sikrer, at programmets målsætninger vil kunne gennemføres med et begrænset antal aktioner og instrumenter og mere nøjagtige metoder og procedurer, der er blevet omformuleret på baggrund af Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse og Kommissionens ændrede forslag. Afgørelsen vil forbedre effektiviteten af Fællesskabets aktioner på folkesundhedsområdet og øge bevidstheden om sundhedstilstanden i Den Europæiske Union og således bidrage til at forbedre og beskytte Den Europæiske Unions borgeres sundhed.

---

(1)  EUT C 172 af 12.7.2005, s. 25.

(2)  EUT C 88 af 11.4.2006, s. 1.

(3)  EUT C 192 af 16.8.2006, s. 8.

(4)  7537/06.

(5)  9905/06.

(6)  EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1.

---

| 8.5.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 103/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 103/26

---

FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 6/2007

vedtaget af Rådet den 22. marts 2007

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2007 af ... om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet

(2007/C 103 E/03)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 156,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Råd understregede i konklusionerne fra mødet den 15. og 16. marts 2002 i Barcelona, at integrerede energi- og transportnet med stor kapacitet er en hjørnesten i EU's indre marked, at en bedre udnyttelse af eksisterende net og færdiggørelse af de manglende forbindelser vil øge effektiviteten og konkurrenceevnen og sikre et passende kvalitetsniveau samt mindre overbelastning og dermed større levedygtighed på lang sigt. Disse behov falder ind under den strategi, som stats- og regeringscheferne vedtog på Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, og som der regelmæssigt er blevet henvist til siden. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd understregede i konklusionerne fra mødet den 15. og 16. marts 2002 i Barcelona, at integrerede energi- og transportnet med stor kapacitet er en hjørnesten i EU's indre marked, at en bedre udnyttelse af eksisterende net og færdiggørelse af de manglende forbindelser vil øge effektiviteten og konkurrenceevnen og sikre et passende kvalitetsniveau samt mindre overbelastning og dermed større levedygtighed på lang sigt. Disse behov falder ind under den strategi, som stats- og regeringscheferne vedtog på Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, og som der regelmæssigt er blevet henvist til siden.

| (2) | Det Europæiske Råd godkendte på mødet den 12. og 13. december 2003 i Bruxelles en europæisk indsats for vækst og opfordrede Kommissionen til at omlægge udgifterne, hvor det er hensigtsmæssigt, i retning af investeringer i fysisk kapital, bl.a. investeringer i infrastruktur til de transeuropæiske net, hvor de prioriterede projekter er af altafgørende betydning for styrkelsen af det indre markeds sammenhængskraft. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd godkendte på mødet den 12. og 13. december 2003 i Bruxelles en europæisk indsats for vækst og opfordrede Kommissionen til at omlægge udgifterne, hvor det er hensigtsmæssigt, i retning af investeringer i fysisk kapital, bl.a. investeringer i infrastruktur til de transeuropæiske net, hvor de prioriterede projekter er af altafgørende betydning for styrkelsen af det indre markeds sammenhængskraft.

| (3) | De forsinkelser, der er konstateret med hensyn til gennemførelsen af effektive transeuropæiske forbindelser, især de grænsekrydsende strækninger, kan blive en alvorlig hæmsko for Fællesskabets, medlemsstaternes og udkantområdernes konkurrenceevne, idet de ikke, eller ikke længere, ville kunne få fuld gavn af det indre markeds positive virkninger. |
| --- | --- |

(3)

De forsinkelser, der er konstateret med hensyn til gennemførelsen af effektive transeuropæiske forbindelser, især de grænsekrydsende strækninger, kan blive en alvorlig hæmsko for Fællesskabets, medlemsstaternes og udkantområdernes konkurrenceevne, idet de ikke, eller ikke længere, ville kunne få fuld gavn af det indre markeds positive virkninger.

| (4) | I Europa-Parlamentet og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (3) anslås omkostningerne til færdiggørelsen af det transeuropæiske transportnet til 600 mia. EUR mellem 2007 og 2020. De investeringer, der er nødvendige til blot at finansiere de prioriterede projekter, der er udpeget i bilag III til den nævnte beslutning, udgør næsten 160 mia. EUR for perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

(4)

I Europa-Parlamentet og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (3) anslås omkostningerne til færdiggørelsen af det transeuropæiske transportnet til 600 mia. EUR mellem 2007 og 2020. De investeringer, der er nødvendige til blot at finansiere de prioriterede projekter, der er udpeget i bilag III til den nævnte beslutning, udgør næsten 160 mia. EUR for perioden 2007-2013.

| (5) | For at nå disse mål har både Europa-Parlamentet og Rådet fremhævet behovet for at styrke og tilpasse finansieringsinstrumenterne gennem en forhøjelse af niveauet for Fællesskabets samfinansiering ved at give mulighed for at anvende en højere sats for Fællesskabets samfinansiering, især til projekter, der krydser grænser, som har betydning for transittrafikken, eller som vedrører passage af naturlige barrierer. |
| --- | --- |

(5)

For at nå disse mål har både Europa-Parlamentet og Rådet fremhævet behovet for at styrke og tilpasse finansieringsinstrumenterne gennem en forhøjelse af niveauet for Fællesskabets samfinansiering ved at give mulighed for at anvende en højere sats for Fællesskabets samfinansiering, især til projekter, der krydser grænser, som har betydning for transittrafikken, eller som vedrører passage af naturlige barrierer.

| (6) | I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om fremme af transport ad indre vandveje, Naiades, og i betragtning af de indre vandvejes bæredygtige karakter bør der lægges særlig vægt på projekter for indre vandveje. |
| --- | --- |

(6)

I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om fremme af transport ad indre vandveje, Naiades, og i betragtning af de indre vandvejes bæredygtige karakter bør der lægges særlig vægt på projekter for indre vandveje.

| (7) | I sin beslutning af 8. juni 2005 om de politiske udfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (4) understregede Europa-Parlamentet den strategiske betydning af transportnettet for en endelig konsolidering af det indre marked og for tættere forbindelser med kandidatlande, potentielle kandidatlande og lande, som tilhører »vennekredsen«. Endvidere tilkendegav det, at det er parat til at undersøge innovative finansieringsinstrumenter i form af lånegarantier, europæiske koncessioner, europæiske lån og en fond for rentetilskud. |
| --- | --- |

(7)

I sin beslutning af 8. juni 2005 om de politiske udfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (4) understregede Europa-Parlamentet den strategiske betydning af transportnettet for en endelig konsolidering af det indre marked og for tættere forbindelser med kandidatlande, potentielle kandidatlande og lande, som tilhører »vennekredsen«. Endvidere tilkendegav det, at det er parat til at undersøge innovative finansieringsinstrumenter i form af lånegarantier, europæiske koncessioner, europæiske lån og en fond for rentetilskud.

| (8) | Med de beløb, der er afsat til de transeuropæiske net for transport og energi (i det følgende benævnt henholdsvis »TEN-T« og »TEN-E«) i den finansielle ramme for perioden 2007-2013, er det ikke muligt at opfylde alle behov i forbindelse med gennemførelsen af de prioriteter, der er fastlagt i beslutning nr. 1692/96/EF om TEN-T og nr. 1364/2006/EF (5) om TEN-E. Med henblik på at supplere nationale midler til både offentlig og privat finansiering bør disse midler koncentreres på de projektkategorier, der giver den størst mulige ekstra nytteværdi for nettene som helhed, navnlig grænsekrydsende strækninger — herunder sømotorveje — og projekter, der skal løse flaskehalsproblemer, som f.eks. naturlige barrierer, for at sikre fortsat kontinuitet for TEN-T og TEN-E. Der kan i overensstemmelse med artikel 17a i beslutning nr. 1692/96/EF udpeges europæiske koordinatorer for at fremme en koordineret gennemførelse af visse projekter. |
| --- | --- |

(8)

Med de beløb, der er afsat til de transeuropæiske net for transport og energi (i det følgende benævnt henholdsvis »TEN-T« og »TEN-E«) i den finansielle ramme for perioden 2007-2013, er det ikke muligt at opfylde alle behov i forbindelse med gennemførelsen af de prioriteter, der er fastlagt i beslutning nr. 1692/96/EF om TEN-T og nr. 1364/2006/EF (5) om TEN-E. Med henblik på at supplere nationale midler til både offentlig og privat finansiering bør disse midler koncentreres på de projektkategorier, der giver den størst mulige ekstra nytteværdi for nettene som helhed, navnlig grænsekrydsende strækninger — herunder sømotorveje — og projekter, der skal løse flaskehalsproblemer, som f.eks. naturlige barrierer, for at sikre fortsat kontinuitet for TEN-T og TEN-E. Der kan i overensstemmelse med artikel 17a i beslutning nr. 1692/96/EF udpeges europæiske koordinatorer for at fremme en koordineret gennemførelse af visse projekter.

| (9) | Da den resterende TEN-T-investering i prioriterede projekter anslås til ca. 250 mia. EUR, og det europæiske referencegrundlag på 8 013 mio. EUR for 2007-2013 kun udgør en lille del af det budget, der er nødvendigt for at færdiggøre de prioriterede projekter, bør Kommissionen — med bistand fra de europæiske koordinatorer, hvis der er udpeget sådanne — træffe foranstaltninger til at støtte og koordinere medlemsstaternes indsats for at finansiere og færdiggøre de planlagte TEN-T efter den fastsatte tidsplan. Kommissionen bør gennemføre de bestemmelser vedrørende de europæiske koordinatorer, der er nævnt i beslutning nr. 1692/96/EF. Kommissionen bør også sammen med medlemsstaterne undersøge og bestræbe sig på at løse det langsigtede finansielle problem med at opbygge og drive hele TEN-T, da opbygningsperioden omfatter mindst to syvårige budgetperioder, og den nye infrastrukturs forventede levetid er på mindst et århundrede. |
| --- | --- |

(9)

Da den resterende TEN-T-investering i prioriterede projekter anslås til ca. 250 mia. EUR, og det europæiske referencegrundlag på 8 013 mio. EUR for 2007-2013 kun udgør en lille del af det budget, der er nødvendigt for at færdiggøre de prioriterede projekter, bør Kommissionen — med bistand fra de europæiske koordinatorer, hvis der er udpeget sådanne — træffe foranstaltninger til at støtte og koordinere medlemsstaternes indsats for at finansiere og færdiggøre de planlagte TEN-T efter den fastsatte tidsplan. Kommissionen bør gennemføre de bestemmelser vedrørende de europæiske koordinatorer, der er nævnt i beslutning nr. 1692/96/EF. Kommissionen bør også sammen med medlemsstaterne undersøge og bestræbe sig på at løse det langsigtede finansielle problem med at opbygge og drive hele TEN-T, da opbygningsperioden omfatter mindst to syvårige budgetperioder, og den nye infrastrukturs forventede levetid er på mindst et århundrede.

| (10) | I beslutning nr. 1364/2006/EF fastlægges mål, prioriteter og projekter af fælles interesse med henblik på udbygning af TEN-E, herunder prioriterede projekter, og der gives en passende prioritet til projekter, der er erklæret som værende af europæisk interesse. De investeringer, der er behov for for at sikre, at alle medlemsstaterne kan deltage fuldt ud i det indre marked, og for at færdiggøre sammenkoblingen med nabolande, andre medlemsstater eller tredjelande, beløber sig fra 2007 til 2013 til omkring 28 mia. EUR for de prioriterede projekter alene. |
| --- | --- |

(10)

I beslutning nr. 1364/2006/EF fastlægges mål, prioriteter og projekter af fælles interesse med henblik på udbygning af TEN-E, herunder prioriterede projekter, og der gives en passende prioritet til projekter, der er erklæret som værende af europæisk interesse. De investeringer, der er behov for for at sikre, at alle medlemsstaterne kan deltage fuldt ud i det indre marked, og for at færdiggøre sammenkoblingen med nabolande, andre medlemsstater eller tredjelande, beløber sig fra 2007 til 2013 til omkring 28 mia. EUR for de prioriterede projekter alene.

| (11) | Det Europæiske Råd opfordrede endvidere på mødet den 12. og 13. december 2003 Kommissionen til at undersøge behovet for at udvikle et særligt fællesskabsgarantiinstrument til at dække visse risici efter anlægsfasen i forbindelse med transeuropæiske transportprojekter. For så vidt angår energisektoren, opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen til om nødvendigt at omlægge udgifterne i retning af investeringer i fysisk kapital med henblik på at stimulere væksten. |
| --- | --- |

(11)

Det Europæiske Råd opfordrede endvidere på mødet den 12. og 13. december 2003 Kommissionen til at undersøge behovet for at udvikle et særligt fællesskabsgarantiinstrument til at dække visse risici efter anlægsfasen i forbindelse med transeuropæiske transportprojekter. For så vidt angår energisektoren, opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen til om nødvendigt at omlægge udgifterne i retning af investeringer i fysisk kapital med henblik på at stimulere væksten.

| (12) | Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (6) udgør allerede et reelt skridt fremad, da den tillader anvendelse af en højere finansieringssats på 20 % for projekter med status af prioriterede projekter. Forordningen er dog fortsat betinget af gennemførelsesregler, der fortjener forenkling, og af en budgetramme med begrænsede ressourcer. Det forekommer derfor nødvendigt som supplement til nationale offentlige investeringer og private investeringer at øge fællesskabsstøtten, både beløbet og støttesatserne, for at styrke fællesskabsmidlernes løftestangseffekt og således gøre det muligt at gennemføre de prioriterede projekter, der er vedtaget. |
| --- | --- |

(12)

Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (6) udgør allerede et reelt skridt fremad, da den tillader anvendelse af en højere finansieringssats på 20 % for projekter med status af prioriterede projekter. Forordningen er dog fortsat betinget af gennemførelsesregler, der fortjener forenkling, og af en budgetramme med begrænsede ressourcer. Det forekommer derfor nødvendigt som supplement til nationale offentlige investeringer og private investeringer at øge fællesskabsstøtten, både beløbet og støttesatserne, for at styrke fællesskabsmidlernes løftestangseffekt og således gøre det muligt at gennemføre de prioriterede projekter, der er vedtaget.

| (13) | Ved denne forordning bør der indføres et program til fastlæggelse af de almindelige regler for tildeling af finansieringsstøtte fra Fællesskabet til TEN-T og TEN-E. Dette program, der skal udføres i overensstemmelse med fællesskabsretten, navnlig på miljøområdet, bør bidrage til at styrke det indre marked og have en stimulerende virkning på Fællesskabets konkurrenceevne og vækst. |
| --- | --- |

(13)

Ved denne forordning bør der indføres et program til fastlæggelse af de almindelige regler for tildeling af finansieringsstøtte fra Fællesskabet til TEN-T og TEN-E. Dette program, der skal udføres i overensstemmelse med fællesskabsretten, navnlig på miljøområdet, bør bidrage til at styrke det indre marked og have en stimulerende virkning på Fællesskabets konkurrenceevne og vækst.

| (14) | Finansieringsstøtte fra Fællesskabet fra budgettet for transeuropæiske net bør ud over at være koncentreret omkring projekter eller dele af projekter, der har den største europæiske nytteværdi, tage sigte på at tilskynde aktørerne til at fremskynde gennemførelsen af de prioriterede projekter i beslutning nr. 1692/96/EF og nr. 1364/2006/EF. Programmet bør også gøre det muligt at finansiere de andre europæiske infrastrukturprojekter af fælles interesse, der er fastlagt i de nævnte beslutninger. |
| --- | --- |

(14)

Finansieringsstøtte fra Fællesskabet fra budgettet for transeuropæiske net bør ud over at være koncentreret omkring projekter eller dele af projekter, der har den største europæiske nytteværdi, tage sigte på at tilskynde aktørerne til at fremskynde gennemførelsen af de prioriterede projekter i beslutning nr. 1692/96/EF og nr. 1364/2006/EF. Programmet bør også gøre det muligt at finansiere de andre europæiske infrastrukturprojekter af fælles interesse, der er fastlagt i de nævnte beslutninger.

| (15) | Fællesskabets finansielle støtte ydes med henblik på at udvikle projekter til investering i TEN-T og TEN-E, sikre faste finansielle tilsagn, mobilisere institutionelle investorer og tilskynde til dannelse af finansieringspartnerskaber mellem den private og den offentlige sektor. Inden for energisektoren bør den finansielle støtte først og fremmest udgøre et bidrag til overvindelse af de finansielle hindringer, der kan opstå under forberedelsen af projekterne og under udformningen af dem forud for selve anlægsfasen, og bidraget bør være koncentreret om de grænsekrydsende strækninger i de prioriterede projekter og om sammenkoblingen med nabolandene. |
| --- | --- |

(15)

Fællesskabets finansielle støtte ydes med henblik på at udvikle projekter til investering i TEN-T og TEN-E, sikre faste finansielle tilsagn, mobilisere institutionelle investorer og tilskynde til dannelse af finansieringspartnerskaber mellem den private og den offentlige sektor. Inden for energisektoren bør den finansielle støtte først og fremmest udgøre et bidrag til overvindelse af de finansielle hindringer, der kan opstå under forberedelsen af projekterne og under udformningen af dem forud for selve anlægsfasen, og bidraget bør være koncentreret om de grænsekrydsende strækninger i de prioriterede projekter og om sammenkoblingen med nabolandene.

| (16) | Kommissionen understregede i sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 4. juli 2005 om indførelse af et europæisk jernbanesignalsystem ERTMS/ETCS vigtigheden af at sikre en hurtig og samordnet overgang til dette system for at sikre interoperabilitet inden for TEN-T. Hertil er der brug for en målrettet og tidsbegrænset fællesskabsstøtte, både til infrastruktur og til udstyr indbygget i togene. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen understregede i sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 4. juli 2005 om indførelse af et europæisk jernbanesignalsystem ERTMS/ETCS vigtigheden af at sikre en hurtig og samordnet overgang til dette system for at sikre interoperabilitet inden for TEN-T. Hertil er der brug for en målrettet og tidsbegrænset fællesskabsstøtte, både til infrastruktur og til udstyr indbygget i togene.

| (17) | Medlemsstaterne kan i forbindelse med visse projekter være repræsenteret af internationale organisationer. Kommissionen kan for visse projekter overdrage gennemførelsen til fællesforetagender, jf. traktatens artikel 171. Af hensyn til disse særlige situationer er det nødvendigt at udvide begrebet modtager af fællesskabsstøtte til at være mere omfattende i forbindelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterne kan i forbindelse med visse projekter være repræsenteret af internationale organisationer. Kommissionen kan for visse projekter overdrage gennemførelsen til fællesforetagender, jf. traktatens artikel 171. Af hensyn til disse særlige situationer er det nødvendigt at udvide begrebet modtager af fællesskabsstøtte til at være mere omfattende i forbindelse med denne forordning.

| (18) | Med henblik på at opfylde det enkelte projekts særlige krav og øge effektiviteten og værdien af Fællesskabets finansielle støtte kan denne støtte ydes på flere måder: støtte til undersøgelser og anlægsarbejder, støtte til tilgængelighedsbetalinger, rentegodtgørelser, lånegarantier eller deltagelse i risikokapitalfonde. Uanset formen tildeles fællesskabsstøtten i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (7) og gennemførelsesbestemmelserne hertil, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i nærværende forordning. Udstedelsen af lånegarantier og deltagelse i risikokapitalfonde bør baseres på markedsprincipper og sigte mod på langt sigt at blive selvfinansierende. |
| --- | --- |

(18)

Med henblik på at opfylde det enkelte projekts særlige krav og øge effektiviteten og værdien af Fællesskabets finansielle støtte kan denne støtte ydes på flere måder: støtte til undersøgelser og anlægsarbejder, støtte til tilgængelighedsbetalinger, rentegodtgørelser, lånegarantier eller deltagelse i risikokapitalfonde. Uanset formen tildeles fællesskabsstøtten i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (7) og gennemførelsesbestemmelserne hertil, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat i nærværende forordning. Udstedelsen af lånegarantier og deltagelse i risikokapitalfonde bør baseres på markedsprincipper og sigte mod på langt sigt at blive selvfinansierende.

| (19) | Til gennemførelsen af Fællesskabets finansielle støtte til store projekter, der løber over flere år, bør der åbnes mulighed for, at Fællesskabet kan indgå en forpligtelse på en flerårig basis, opdelt efter finansieret projekt og årligt godkendte forpligtelsesbevillinger. Kun indgåelse af faste, attraktive finansielle forpligtelser, der binder Fællesskabet på langt sigt, vil kunne reducere de usikkerhedsmomenter, der er knyttet til gennemførelsen af disse projekter, og mobilisere investorerne, såvel de offentlige som de private. Projekterne i det flerårige program udgør de højeste prioriteter for udviklingen af TEN-T, jf. beslutning nr. 1692/96/EF, og kræver en konstant indsats fra Fællesskabets side, for at de kan gennemføres tilfredsstillende og effektivt. |
| --- | --- |

(19)

Til gennemførelsen af Fællesskabets finansielle støtte til store projekter, der løber over flere år, bør der åbnes mulighed for, at Fællesskabet kan indgå en forpligtelse på en flerårig basis, opdelt efter finansieret projekt og årligt godkendte forpligtelsesbevillinger. Kun indgåelse af faste, attraktive finansielle forpligtelser, der binder Fællesskabet på langt sigt, vil kunne reducere de usikkerhedsmomenter, der er knyttet til gennemførelsen af disse projekter, og mobilisere investorerne, såvel de offentlige som de private. Projekterne i det flerårige program udgør de højeste prioriteter for udviklingen af TEN-T, jf. beslutning nr. 1692/96/EF, og kræver en konstant indsats fra Fællesskabets side, for at de kan gennemføres tilfredsstillende og effektivt.

| (20) | Offentlig-private finansieringsformer, institutionelle såvel som aftalemæssige, der har vist sig effektive, bør fremmes ved retlige garantier, der er forenelige med konkurrenceretten og det indre marked, og god praksis bør udbredes i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(20)

Offentlig-private finansieringsformer, institutionelle såvel som aftalemæssige, der har vist sig effektive, bør fremmes ved retlige garantier, der er forenelige med konkurrenceretten og det indre marked, og god praksis bør udbredes i medlemsstaterne.

| (21) | Der bør lægges særlig vægt på en effektiv samordning af alle de fællesskabsforanstaltninger, der har indvirkning på de transeuropæiske net, især finansieringer fra strukturfondene og Samhørighedsfonden samt interventioner fra Den Europæiske Investeringsbank, i det følgende benævnt »EIB«. |
| --- | --- |

(21)

Der bør lægges særlig vægt på en effektiv samordning af alle de fællesskabsforanstaltninger, der har indvirkning på de transeuropæiske net, især finansieringer fra strukturfondene og Samhørighedsfonden samt interventioner fra Den Europæiske Investeringsbank, i det følgende benævnt »EIB«.

| (22) | I denne forordning fastlægges der for programmets samlede gennemførelsesperiode en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (8). |
| --- | --- |

(22)

I denne forordning fastlægges der for programmets samlede gennemførelsesperiode en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (8).

| (23) | Foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9). |
| --- | --- |

(23)

Foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9).

| (24) | På baggrund af udviklingen af hver bestanddel af TEN-T og TEN-E og deres særlige kendetegn bør der med henblik på en mere effektiv forvaltning af de enkelte programmer fastsættes separate forordninger for hvert af de områder, der hidtil har været omfattet af forordning (EF) nr. 2236/95. |
| --- | --- |

(24)

På baggrund af udviklingen af hver bestanddel af TEN-T og TEN-E og deres særlige kendetegn bør der med henblik på en mere effektiv forvaltning af de enkelte programmer fastsættes separate forordninger for hvert af de områder, der hidtil har været omfattet af forordning (EF) nr. 2236/95.

| (25) | Med denne forordning bør der fastlægges generelle regler for tildeling af fællesskabsstøtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet i overensstemmelse med Fællesskabets politik, navnlig for konkurrence, miljøbeskyttelse, sundhed, bæredygtig udvikling, offentlige udbud og en effektiv gennemførelse af Fællesskabets politik for interoperabilitet. |
| --- | --- |

(25)

Med denne forordning bør der fastlægges generelle regler for tildeling af fællesskabsstøtte inden for de transeuropæiske transport- og energinet i overensstemmelse med Fællesskabets politik, navnlig for konkurrence, miljøbeskyttelse, sundhed, bæredygtig udvikling, offentlige udbud og en effektiv gennemførelse af Fællesskabets politik for interoperabilitet.

| (26) | Målene for denne forordning, nemlig gennemførelsen af TEN-T og TEN-E, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af nødvendigheden af at samordne de nationale foranstaltninger og kan bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(26)

Målene for denne forordning, nemlig gennemførelsen af TEN-T og TEN-E, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af nødvendigheden af at samordne de nationale foranstaltninger og kan bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL 1

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastlægger betingelser, regler og procedurer for Fællesskabets finansielle støtte til projekter af fælles interesse inden for de transeuropæiske transport- og energinet i henhold til traktatens artikel 155, stk. 1.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »projekt af fælles interesse«: et projekt eller del af et projekt, der er udpeget som et projekt af fælles interesse på transportområdet i beslutning nr. 1692/96/EF eller på energiområdet i beslutning nr. 1364/2006/EF |
| --- | --- |

1)

»projekt af fælles interesse«: et projekt eller del af et projekt, der er udpeget som et projekt af fælles interesse på transportområdet i beslutning nr. 1692/96/EF eller på energiområdet i beslutning nr. 1364/2006/EF

| 2) | »prioriteret projekt«: på transportområdet et projekt af fælles interesse inden for en akse, eller de projekter, der er opført i bilag III til beslutning nr. 1692/96/EF, og på energiområdet et projekt af fælles interesse, der anses for en prioritet for Fællesskabet i henhold til beslutning nr. 1364/2006/EF |
| --- | --- |

2)

»prioriteret projekt«: på transportområdet et projekt af fælles interesse inden for en akse, eller de projekter, der er opført i bilag III til beslutning nr. 1692/96/EF, og på energiområdet et projekt af fælles interesse, der anses for en prioritet for Fællesskabet i henhold til beslutning nr. 1364/2006/EF

| 3) | »energiprojekt af europæisk interesse«: på energiområdet et modent projekt inden for en af de prioriterede akser, der er omhandlet i beslutning nr. 1364/2006/EF og som er af grænseoverskridende karakter eller har en betydelig indvirkning på den grænseoverskridende transmissionskapacitet |
| --- | --- |

3)

»energiprojekt af europæisk interesse«: på energiområdet et modent projekt inden for en af de prioriterede akser, der er omhandlet i beslutning nr. 1364/2006/EF og som er af grænseoverskridende karakter eller har en betydelig indvirkning på den grænseoverskridende transmissionskapacitet

| 4) | »delprojekt«: enhver aktivitet, der finansieringsmæssigt, teknisk eller tidsmæssigt er uafhængigt, men som bidrager til gennemførelsen af et projekt |
| --- | --- |

4)

»delprojekt«: enhver aktivitet, der finansieringsmæssigt, teknisk eller tidsmæssigt er uafhængigt, men som bidrager til gennemførelsen af et projekt

| 5) | »grænsekrydsende strækninger«: de grænsekrydsende strækninger, der er nævnt i artikel 19b i beslutning nr. 1692/96/EF, herunder også grænsekrydsende strækninger, der via et tredjeland sikrer kontinuiteten i et prioriteret projekt mellem to medlemsstater |
| --- | --- |

5)

»grænsekrydsende strækninger«: de grænsekrydsende strækninger, der er nævnt i artikel 19b i beslutning nr. 1692/96/EF, herunder også grænsekrydsende strækninger, der via et tredjeland sikrer kontinuiteten i et prioriteret projekt mellem to medlemsstater

| 6) | »flaskehals«: forhindringer på transportområdet for hastighed og/eller kapacitet, der gør det umuligt at garantere transportstrømmenes kontinuitet |
| --- | --- |

6)

»flaskehals«: forhindringer på transportområdet for hastighed og/eller kapacitet, der gør det umuligt at garantere transportstrømmenes kontinuitet

| 7) | »støttemodtager«: en eller flere medlemsstater, internationale organisationer, fællesforetagender, jf. traktatens artikel 171 eller offentlige eller private foretagender eller organisationer, der har hele ansvaret for et projekt og har til hensigt at investere egne midler eller midler stillet til rådighed af tredjeparter til et projekts gennemførelse |
| --- | --- |

7)

»støttemodtager«: en eller flere medlemsstater, internationale organisationer, fællesforetagender, jf. traktatens artikel 171 eller offentlige eller private foretagender eller organisationer, der har hele ansvaret for et projekt og har til hensigt at investere egne midler eller midler stillet til rådighed af tredjeparter til et projekts gennemførelse

| 8) | »undersøgelser«: de aktiviteter, der er nødvendige for at forberede projektets gennemførelse, herunder forberedende undersøgelser, forundersøgelser, evaluerings- og valideringsundersøgelser og anden teknisk bistand til sådanne undersøgelser samt forudgående tiltag, der er nødvendige for at definere og udvikle et projekt fuldstændigt og træffe beslutning om dets finansiering, f.eks. rekognoscering af de pågældende lokaliteter og opstilling af en finansieringsplan |
| --- | --- |

8)

»undersøgelser«: de aktiviteter, der er nødvendige for at forberede projektets gennemførelse, herunder forberedende undersøgelser, forundersøgelser, evaluerings- og valideringsundersøgelser og anden teknisk bistand til sådanne undersøgelser samt forudgående tiltag, der er nødvendige for at definere og udvikle et projekt fuldstændigt og træffe beslutning om dets finansiering, f.eks. rekognoscering af de pågældende lokaliteter og opstilling af en finansieringsplan

| 9) | »anlægsarbejde«: anskaffelse, levering og anvendelse af komponenter, systemer og tjenesteydelser samt udførelse af bygge- og anlægsarbejder vedrørende et projekt, overtagelse af anlægget og iværksættelse af projektet |
| --- | --- |

9)

»anlægsarbejde«: anskaffelse, levering og anvendelse af komponenter, systemer og tjenesteydelser samt udførelse af bygge- og anlægsarbejder vedrørende et projekt, overtagelse af anlægget og iværksættelse af projektet

| 10) | »projektomkostninger«: de samlede omkostninger, der afholdes af støttemodtageren til undersøgelser eller anlægsarbejder, og som har direkte tilknytning til og er nødvendige for gennemførelsen af et projekt |
| --- | --- |

10)

»projektomkostninger«: de samlede omkostninger, der afholdes af støttemodtageren til undersøgelser eller anlægsarbejder, og som har direkte tilknytning til og er nødvendige for gennemførelsen af et projekt

| 11) | »støtteberettigede omkostninger«: den del af projektomkostningerne, som Kommissionen lægger til grund ved beregningen af Fællesskabets finansielle støtte |
| --- | --- |

11)

»støtteberettigede omkostninger«: den del af projektomkostningerne, som Kommissionen lægger til grund ved beregningen af Fællesskabets finansielle støtte

| 12) | »lånegarantiinstrument«: en garanti udstedt af EIB med henblik på en standby likviditetsfacilitet til projekter af fælles interesse på transportområdet. Den skal dække gældsbetjeningsrisici som følge af manglende efterspørgsel og deraf følgende uforudsete indtægtstab i projektet første driftsfase. Lånegarantiinstrumentet anvendes kun til projekter hvis finansielle levedygtighed baseres helt eller delvis på indtægter, afgifter eller andre indkomster, der betales af eller på vegne af brugerne/støttemodtagerne |
| --- | --- |

12)

»lånegarantiinstrument«: en garanti udstedt af EIB med henblik på en standby likviditetsfacilitet til projekter af fælles interesse på transportområdet. Den skal dække gældsbetjeningsrisici som følge af manglende efterspørgsel og deraf følgende uforudsete indtægtstab i projektet første driftsfase. Lånegarantiinstrumentet anvendes kun til projekter hvis finansielle levedygtighed baseres helt eller delvis på indtægter, afgifter eller andre indkomster, der betales af eller på vegne af brugerne/støttemodtagerne

| 13) | »tilgængelighedsbetalingsordning«: en finansieringsordning for infrastrukturprojekter, der bygges og drives af private investorer, der efter anlægsfasens afslutning modtager periodiske betalinger for den leverede infrastrukturtjeneste. Betalingens størrelse afhænger af, i hvor høj grad de kontraktligt aftalte præstationsmål er nået. Tilgængelighedsbetalingerne foretages i hele den periode, en kontrakt mellem den ordregivende myndighed og projektvirksomhederne gælder, og skal dække omkostninger til anlæg, finansiering, vedligeholdelse og drift. |
| --- | --- |

13)

»tilgængelighedsbetalingsordning«: en finansieringsordning for infrastrukturprojekter, der bygges og drives af private investorer, der efter anlægsfasens afslutning modtager periodiske betalinger for den leverede infrastrukturtjeneste. Betalingens størrelse afhænger af, i hvor høj grad de kontraktligt aftalte præstationsmål er nået. Tilgængelighedsbetalingerne foretages i hele den periode, en kontrakt mellem den ordregivende myndighed og projektvirksomhederne gælder, og skal dække omkostninger til anlæg, finansiering, vedligeholdelse og drift.

KAPITEL II

STØTTEBERETTIGEDE PROJEKTER, STØTTEFORMER OG — METODER OG FINANSIERINGSKUMULATION

Artikel 3

Støtteberettigede projekter og anmodninger om fællesskabsstøtte

1.   Kun projekter af fælles interesse kan modtage finansiel støtte fra Fællesskabet i henhold til denne forordning.

Anmodninger om fællesskabsstøtte til disse projekter godkendes kun, hvis de er i overensstemmelse med fællesskabsretten.

2.   Inden for transportsektoren er det også en forudsætning, at ansøgeren om fællesskabsstøtte, eller, når det er relevant, de berørte medlemsstater, forpligter sig til at bidrage finansielt til det foreslåede projekt, eventuelt ved tilvejebringelse af private midler.

3.   Transportrelaterede projekter i forbindelse med en grænsekrydsende strækning eller en del af en sådan strækning kan opnå fællesskabsstøtte, hvis der eksisterer en skriftlig aftale mellem de berørte medlemsstater eller mellem de berørte medlemsstater og tredjelande om den fuldstændige færdiggørelse af den grænsekrydsende strækning. Undtagelsesvis, når et projekt er nødvendigt for at koble sig til nettet i en nabomedlemsstat eller et tredjeland, men faktisk ikke krydser grænsen, er ovennævnte skriftlige aftale ikke påkrævet.

Artikel 4

Indgivelse af ansøgninger om finansiel støtte fra Fællesskabet

Ansøgninger om finansiel støtte fra Fællesskabet indgives til Kommissionen af én eller flere medlemsstater eller, efter aftale med de berørte medlemsstater, af internationale organisationer, fællesforetagender og offentlige eller private foretagender eller organisationer.

De nærmere bestemmelser om indgivelse af ansøgninger om finansiel støtte fastsættes i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1.

Artikel 5

Projektudvælgelse

1.   Der ydes finansiel støtte fra Fællesskabet til projekter af fælles interesse under hensyn til, i hvor høj grad projekterne bidrager til at opfylde de mål og prioriteter, der er fastlagt i beslutning nr. 1692/96/EF og nr. 1364/2006/EF.

2.   For projekter på transportområdet lægges der særlig vægt på:

| a) | prioriterede projekter |
| --- | --- |

a)

prioriterede projekter

| b) | projekter, der skal fjerne flaskehalse, navnlig i forbindelse med prioriterede projekter |
| --- | --- |

b)

projekter, der skal fjerne flaskehalse, navnlig i forbindelse med prioriterede projekter

| c) | projekter, der forelægges eller støttes af mindst to medlemsstater i fællesskab, navnlig når det drejer sig om grænsekrydsende strækninger |
| --- | --- |

c)

projekter, der forelægges eller støttes af mindst to medlemsstater i fællesskab, navnlig når det drejer sig om grænsekrydsende strækninger

| d) | projekter, der bidrager til at skabe kontinuitet i nettet og optimere dets kapacitet |
| --- | --- |

d)

projekter, der bidrager til at skabe kontinuitet i nettet og optimere dets kapacitet

| e) | projekter, der bidrager til en kvalitetsforbedring af den service, der ydes på TEN-T, og som bl.a. ved intervention på infrastrukturen fremmer brugerens sikkerhed og sikrer interoperabilitet mellem de nationale net |
| --- | --- |

e)

projekter, der bidrager til en kvalitetsforbedring af den service, der ydes på TEN-T, og som bl.a. ved intervention på infrastrukturen fremmer brugerens sikkerhed og sikrer interoperabilitet mellem de nationale net

| f) | projekter i forbindelse med udvikling og anvendelse af trafikstyringssystemer til jernbane, vej, luftfart, søfart, indre vandveje og kystnær skibsfart, som sikrer interoperabilitet mellem de nationale net. |
| --- | --- |

f)

projekter i forbindelse med udvikling og anvendelse af trafikstyringssystemer til jernbane, vej, luftfart, søfart, indre vandveje og kystnær skibsfart, som sikrer interoperabilitet mellem de nationale net.

| g) | projekter, der bidrager til færdiggørelsen af det indre marked, og |
| --- | --- |

g)

projekter, der bidrager til færdiggørelsen af det indre marked, og

| h) | projekter, der bidrager til en anden fordeling af transportformerne til fordel for de mest miljøvenlige, som. f.eks. indre vandveje. |
| --- | --- |

h)

projekter, der bidrager til en anden fordeling af transportformerne til fordel for de mest miljøvenlige, som. f.eks. indre vandveje.

3.   På energiområdet lægges der særlig vægt på projekter af europæisk interesse, der bidrager til:

| a) | udvikling af nettet med henblik på at bidrage til større økonomisk og social sammenhængskraft ved at bringe mindre gunstigt stillede områder og øområder ud af deres isolation |
| --- | --- |

a)

udvikling af nettet med henblik på at bidrage til større økonomisk og social sammenhængskraft ved at bringe mindre gunstigt stillede områder og øområder ud af deres isolation

| b) | optimering af nettets kapacitet og færdiggørelse af det indre energimarked, navnlig projekter der vedrører grænsekrydsende strækninger |
| --- | --- |

b)

optimering af nettets kapacitet og færdiggørelse af det indre energimarked, navnlig projekter der vedrører grænsekrydsende strækninger

| c) | sikring af energiforsyningen, diversificering af energiforsyningskilderne, og især sammenkoblinger med tredjelande |
| --- | --- |

c)

sikring af energiforsyningen, diversificering af energiforsyningskilderne, og især sammenkoblinger med tredjelande

| d) | kobling af vedvarende energikilder til nettet og |
| --- | --- |

d)

kobling af vedvarende energikilder til nettet og

| e) | de sammenkoblede nets sikkerhed, pålidelighed og interoperabilitet. |
| --- | --- |

e)

de sammenkoblede nets sikkerhed, pålidelighed og interoperabilitet.

4.   Beslutninger om at yde finansiel støtte fra Fællesskabet skal bl.a. tage hensyn til:

| a) | projektets modenhed |
| --- | --- |

a)

projektets modenhed

| b) | fællesskabsdeltagelsens stimulerende virkning på offentlig og privat finansiering |
| --- | --- |

b)

fællesskabsdeltagelsens stimulerende virkning på offentlig og privat finansiering

| c) | finansieringsplanens soliditet |
| --- | --- |

c)

finansieringsplanens soliditet

| d) | socioøkonomiske virkninger |
| --- | --- |

d)

socioøkonomiske virkninger

| e) | miljøkonsekvenser |
| --- | --- |

e)

miljøkonsekvenser

| f) | nødvendigheden af at overvinde finansielle hindringer, og |
| --- | --- |

f)

nødvendigheden af at overvinde finansielle hindringer, og

| g) | projektets kompleksitet, f.eks. på grund af nødvendigheden af at krydse en naturlig barriere. |
| --- | --- |

g)

projektets kompleksitet, f.eks. på grund af nødvendigheden af at krydse en naturlig barriere.

Artikel 6

Støtteformer og -metoder

1.   Fællesskabets finansielle støtte til projekter af fælles interesse kan antage en eller flere af følgende former:

| a) | tilskud til undersøgelser eller anlægsarbejder |
| --- | --- |

a)

tilskud til undersøgelser eller anlægsarbejder

| b) | på transportområdet tilskud til anlægsarbejder inden for rammerne af tilgængelighedsbetalingsordninger |
| --- | --- |

b)

på transportområdet tilskud til anlægsarbejder inden for rammerne af tilgængelighedsbetalingsordninger

| c) | rentegodtgørelser i forbindelse med lån bevilget af EIB eller andre offentlige eller private finansieringsinstitutter |
| --- | --- |

c)

rentegodtgørelser i forbindelse med lån bevilget af EIB eller andre offentlige eller private finansieringsinstitutter

| d) | finansielle bidrag til tilvejebringelse af kapital og kapitaltildeling med henblik på garantier, der skal udstedes af EIB via egne midler under lånegarantiinstrumentet. Disse garantier må ikke løbe længere end fem år efter den dato, hvor projektet tages i brug. En garanti kan undtagelsesvis i behørigt begrundede tilfælde ydes i op til syv år. Bidraget fra Den Europæiske Unions almindelige budget til lånegarantiinstrumentet må ikke overstige 500 mio. EUR. EIB bidrager med et tilsvarende beløb. Fællesskabets risici i forbindelse med lånegarantiinstrumentet, herunder administrationsudgifter og andre støtteberettigede omkostninger, begrænses til det beløb, der udgøres af Fællesskabets bidrag til lånegarantiinstrumentet, og der er ingen yderligere forpligtelser for Den Europæiske Unions almindelige budget. Residualrisikoen ved alle operationer bæres af EIB. De væsentligste bestemmelser, vilkår og procedurer for lånegarantiinstrumentet fastsættes i bilaget |
| --- | --- |

d)

finansielle bidrag til tilvejebringelse af kapital og kapitaltildeling med henblik på garantier, der skal udstedes af EIB via egne midler under lånegarantiinstrumentet. Disse garantier må ikke løbe længere end fem år efter den dato, hvor projektet tages i brug. En garanti kan undtagelsesvis i behørigt begrundede tilfælde ydes i op til syv år. Bidraget fra Den Europæiske Unions almindelige budget til lånegarantiinstrumentet må ikke overstige 500 mio. EUR. EIB bidrager med et tilsvarende beløb. Fællesskabets risici i forbindelse med lånegarantiinstrumentet, herunder administrationsudgifter og andre støtteberettigede omkostninger, begrænses til det beløb, der udgøres af Fællesskabets bidrag til lånegarantiinstrumentet, og der er ingen yderligere forpligtelser for Den Europæiske Unions almindelige budget. Residualrisikoen ved alle operationer bæres af EIB. De væsentligste bestemmelser, vilkår og procedurer for lånegarantiinstrumentet fastsættes i bilaget

| e) | risikovillig kapital til investeringsfonde eller tilsvarende finansielle foretagender, der som hovedmål har at skaffe risikovillig kapital til transeuropæiske netprojekter, som involverer betydelige investeringer fra den private sektor; denne type risikovillig kapital må ikke overstige 1 % af de budgetmidler, der er fastsat i artikel 18 |
| --- | --- |

e)

risikovillig kapital til investeringsfonde eller tilsvarende finansielle foretagender, der som hovedmål har at skaffe risikovillig kapital til transeuropæiske netprojekter, som involverer betydelige investeringer fra den private sektor; denne type risikovillig kapital må ikke overstige 1 % af de budgetmidler, der er fastsat i artikel 18

| f) | finansielt bidrag til fællesforetagenders projektaktiviteter. |
| --- | --- |

f)

finansielt bidrag til fællesforetagenders projektaktiviteter.

2.   Det beløb, der ydes som Fællesskabets finansielle støtte, jf. stk. 1, litra a), b), c) og f), skal tage hensyn til kriterierne i artikel 5 og må ikke overstige følgende satser:

| a) | for undersøgelser: 50 % af de støtteberettigede omkostninger, uanset hvilket projekt af fælles interesse det drejer sig om |
| --- | --- |

a)

for undersøgelser: 50 % af de støtteberettigede omkostninger, uanset hvilket projekt af fælles interesse det drejer sig om

| b) | for anlægsarbejder:






  i) | prioriterede projekter på transportområdet:






  — | højst 20 % af de støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- | --- | --- |

b)

for anlægsarbejder:

i)

prioriterede projekter på transportområdet:

—

højst 20 % af de støtteberettigede omkostninger

| — | højst 30 % af de støtteberettigede omkostninger for grænsekrydsende strækninger, forudsat at de berørte medlemsstater har givet Kommissionen alle fornødne garantier for så vidt angår projektets finansielle levedygtighed og tidsplanen for dets gennemførelse |
| --- | --- |

—

højst 30 % af de støtteberettigede omkostninger for grænsekrydsende strækninger, forudsat at de berørte medlemsstater har givet Kommissionen alle fornødne garantier for så vidt angår projektets finansielle levedygtighed og tidsplanen for dets gennemførelse

| ii) | projekter på energiområdet: højst 10 % af de støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

ii)

projekter på energiområdet: højst 10 % af de støtteberettigede omkostninger

| iii) | andre projekter på transportområdet end prioriterede projekter: højst 10 % af de støtteberettigede omkostninger |
| --- | --- |

iii)

andre projekter på transportområdet end prioriterede projekter: højst 10 % af de støtteberettigede omkostninger

| c) | for det europæiske jernbanesignalsystem (ERTMS):






  i) | infrastruktur: højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger til undersøgelser og anlægsarbejder |
| --- | --- | --- |

c)

for det europæiske jernbanesignalsystem (ERTMS):

i)

infrastruktur: højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger til undersøgelser og anlægsarbejder

| ii) | udstyr indbygget i tog:






  — | højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger til udvikling og konstruktion af prototyper til indførelse af ERTMS på eksisterende rullende materiel, forudsat at prototypen er certificeret i mindst to medlemsstater |
| --- | --- | --- |

ii)

udstyr indbygget i tog:

—

højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger til udvikling og konstruktion af prototyper til indførelse af ERTMS på eksisterende rullende materiel, forudsat at prototypen er certificeret i mindst to medlemsstater

| — | højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger til indbygning af standardudstyr til indførelse af ERTMS på rullende materiel; i forbindelse med det flerårige program fastsætter Kommissionen dog et maksimalt støttebeløb pr. trækkende enhed |
| --- | --- |

—

højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger til indbygning af standardudstyr til indførelse af ERTMS på rullende materiel; i forbindelse med det flerårige program fastsætter Kommissionen dog et maksimalt støttebeløb pr. trækkende enhed

| d) | for trafikstyringssystemer til vej, luftfart, indre vandveje, søfart og kystnær skibsfart højst 20 % af de støtteberettigede omkostninger til anlægsarbejder. |
| --- | --- |

d)

for trafikstyringssystemer til vej, luftfart, indre vandveje, søfart og kystnær skibsfart højst 20 % af de støtteberettigede omkostninger til anlægsarbejder.

3.   Kommissionen vedtager efter proceduren i artikel 15, stk. 2, gennemførelsesforanstaltninger for de instrumenter, der er nævnt i stk. 1, litra c) og e), i nærværende artikel.

Artikel 7

Anden finansiel støtte og andre finansielle instrumenter

1.   EIB-interventioner er forenelige med ydelse af finansiel støtte i henhold til denne forordning.

2.   Kommissionen samordner og sikrer sammenhæng mellem projekter, der samfinansieres i henhold til denne forordning, og beslægtede projekter, der er omfattet af andre fællesskabsbidrag og finansielle instrumenter samt EIB-interventioner.

KAPITEL III

GENNEMFØRELSE, PLANLÆGNING OG KONTROL

Artikel 8

Flerårigt arbejdsprogram og årligt arbejdsprogram

1.   Kommissionen anvender i overensstemmelse med proceduren i artikel 15, stk. 2, kriterierne i artikel 5 samt de mål og prioriteter, der er fastsat i forbindelse med beslutning nr. 1692/96/EF og nr. 1364/2006/EF, når den udarbejder flerårige og årlige arbejdsprogrammer.

2.   Det flerårige arbejdsprogram på transportområdet finder anvendelse på prioriterede projekter og på trafikstyringssystemer til vej, luftfart, jernbaner, indre vandveje, kystnær skibsfart og søfart. Beløbet i finansieringsrammen skal udgøre mellem 80 % og 85 % af de i artikel 18 nævnte budgetmidler, der er afsat til transport.

3.   Det årlige arbejdsprogram på transportområdet anvender kriterierne for ydelse af finansiel støtte til projekter af fælles interesse, der ikke er omfattet af det flerårige program.

4.   Det årlig arbejdsprogram på energiområdet anvender kriterierne for ydelse af finansiel støtte til projekter af fælles interesse.

5.   Det flerårige arbejdsprogram tages op til fornyet overvejelse mindst midtvejs i forløbet og revideres om nødvendigt efter proceduren i artikel 15, stk. 2.

Artikel 9

Tildeling af finansiel støtte fra Fællesskabet

1.   Efter hver forslagsindkaldelse på grundlag af flerårige eller årlige arbejdsprogrammer, jf. artikel 8, stk. 1, træffer Kommissionen efter proceduren i artikel 15, stk. 2, afgørelse om størrelsen af støttebeløbet for de udvalgte projekter eller delprojekter. Kommissionen fastlægger de nærmere betingelser og metoder for deres gennemførelse.

2.   Kommissionen underretter de berørte støttemodtagere og medlemsstater om enhver tildeling af finansiel støtte.

Artikel 10

Finansielle bestemmelser

1.   Budgetforpligtelserne kan opdeles i årsrater. Kommissionen udbetaler hvert år årsraterne under hensyntagen til, hvordan de støttemodtagende projekter eller projektfaser forløber, de beregnede behov og de disponible budgetmidler.

Den vejledende tidsplan for udbetaling af de forskellige årsrater meddeles støttemodtagerne og de berørte medlemsstater.

2.   Fællesskabsstøtten kan kun dække projektrelaterede udgifter, der afholdes af de støttemodtagere eller tredjeparter, der er ansvarlige for gennemførelsen af et projekt.

Udgifter er støtteberettigede fra den dato, hvor en anmodning om finansiel støtte er indgivet. Udgifter til projekter under det flerårige program kan være støtteberettigede fra den 1. januar i det pågældende år, første gang den 1. januar 2007.

Moms er ikke en støtteberettiget omkostning, undtagen ikke-refusionsberettiget moms.

3.   Betalingerne består af en forfinansiering, mellemliggende betalinger og en afsluttende betaling.

Betalingsmetoderne fastlægges under hensyntagen til, at infrastrukturprojekter gennemføres over en periode på flere år.

Forfinansieringen, eller når det er relevant den første rate heraf, udbetales, når den finansielle støtte tildeles.

Eventuelle mellemliggende betalinger sker efter anmodning om udbetaling, jf. dog artikel 13.

Den afsluttende betaling sker efter godkendelse af den endelige rapport om projektet eller undersøgelsen, der forelægges af støttemodtageren og attesteres af de berørte medlemsstater. I den endelige rapport gøres der navnlig rede for de faktisk afholdte udgifter.

4.   Ved tilgængelighedsbetalingsordninger sker den første udbetaling af forfinansiering inden for en periode på tre år regnet fra tildelingen af finansiel fællesskabsstøtte, efter at medlemsstaterne har attesteret, at projektet er påbegyndt, og kontrakten vedrørende det pågældende offentlig-private partnerskab er forelagt. Der kan ske yderligere udbetalinger af forfinansiering, efter at medlemsstaterne har attesteret, at projektet skrider fremad.

Den afsluttende betaling sker, efter at projektets operationelle fase er påbegyndt, når det er kontrolleret, at infrastrukturen er leveret, og medlemsstaterne har attesteret, at de anførte udgifter rent faktisk har været afholdt, og der foreligger dokumentation for et samlet beløb i tilgængelighedsbetalinger, der modsvarer omfanget af Fællesskabets finansielle støtte.

Hvis der ikke skyldes nogen tilgængelighedsbetaling, fordi infrastrukturen ikke er leveret, kræver Kommissionen den udbetalte forfinansiering tilbagebetalt.

Artikel 11

Medlemsstaternes ansvar

1.   Medlemsstaterne træffer på deres ansvarsområde de nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen af projekter af fælles interesse, der modtager finansiel støtte fra Fællesskabet i medfør af denne forordning.

2.   Medlemsstaterne forestår i nært samarbejde med Kommissionen den tekniske overvågning og den finansielle kontrol af projekterne og attesterer rigtigheden og overensstemmelsen af de udgifter, der er afholdt i forbindelse med projekter eller dele af projekter. Medlemsstaterne kan anmode Kommissionen om at deltage ved kontrol på stedet.

3.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes i henhold til stk. 2, og meddeler den bl.a. en beskrivelse af de etablerede kontrol-, forvaltnings- og overvågningsordninger, der skal sikre projekternes vellykkede gennemførelse.

Artikel 12

Forenelighed med Fællesskabets lovgivning og politikker

Projekter, der finansieres i medfør af denne forordning, gennemføres i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning og tager hensyn til Fællesskabets politikker, navnlig på områderne konkurrence, miljøbeskyttelse, sundhed, bæredygtig udvikling, offentlige udbud og interoperabilitet.

Artikel 13

Annullering, nedsættelse, suspension og ophævelse af støtten

1.   Efter en passende undersøgelse og efter at have givet støttemodtagerne og de berørte medlemsstater mulighed for at fremsætte deres bemærkninger inden for en given frist:

| a) | annullerer Kommissionen støtten til projekter eller delprojekter, undtagen i behørigt begrundede tilfælde, i forbindelse med projekter eller dele af projekter, der ikke er påbegyndt inden to år efter den startdato for projektet, der er fastsat i betingelserne for støttetildelingen |
| --- | --- |

a)

annullerer Kommissionen støtten til projekter eller delprojekter, undtagen i behørigt begrundede tilfælde, i forbindelse med projekter eller dele af projekter, der ikke er påbegyndt inden to år efter den startdato for projektet, der er fastsat i betingelserne for støttetildelingen

| b) | kan Kommissionen suspendere, nedsætte eller ophæve støtten:






  i) | hvis der foreligger uregelmæssigheder i forbindelse med gennemførelsen af projektet eller en del heraf for så vidt angår fællesskabsbestemmelser, og |
| --- | --- | --- |

b)

kan Kommissionen suspendere, nedsætte eller ophæve støtten:

i)

hvis der foreligger uregelmæssigheder i forbindelse med gennemførelsen af projektet eller en del heraf for så vidt angår fællesskabsbestemmelser, og

| ii) | hvis der er tale om en overtrædelse af betingelserne for tildeling af fællesskabsstøtten, navnlig hvis der er sket en væsentlig ændring af et projekts art eller procedurerne for gennemførelsen uden tilladelse fra Kommissionen |
| --- | --- |

ii)

hvis der er tale om en overtrædelse af betingelserne for tildeling af fællesskabsstøtten, navnlig hvis der er sket en væsentlig ændring af et projekts art eller procedurerne for gennemførelsen uden tilladelse fra Kommissionen

| c) | kan Kommissionen under hensyntagen til alle relevante faktorer forlange den tildelte støtte tilbagebetalt, hvis projektet eller den del af projektet, som støtten var tiltænkt, ikke er gennemført inden fire år fra den slutdato, der er fastsat i betingelserne for støttetildelingen. |
| --- | --- |

c)

kan Kommissionen under hensyntagen til alle relevante faktorer forlange den tildelte støtte tilbagebetalt, hvis projektet eller den del af projektet, som støtten var tiltænkt, ikke er gennemført inden fire år fra den slutdato, der er fastsat i betingelserne for støttetildelingen.

2.   Kommissionen kan kræve allerede udbetalte beløb helt eller delvis tilbagebetalt:

| a) | når det er nødvendigt, navnlig som følge af annullering, ophævelse, nedsættelse eller krævet tilbagebetaling af støtten, eller |
| --- | --- |

a)

når det er nødvendigt, navnlig som følge af annullering, ophævelse, nedsættelse eller krævet tilbagebetaling af støtten, eller

| b) | i tilfælde af kumulation af fællesskabsstøtte til en del af projektet. |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af kumulation af fællesskabsstøtte til en del af projektet.

Artikel 14

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1.   Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan i henhold til Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) foretage kontrol og inspektion på stedet.

2.   Betingelserne for tildelingen af fællesskabsstøtten kan bl.a. bestemme, at Kommissionen — eller en repræsentant bemyndiget af denne — skal foretage overvågning og finansiel kontrol, og at Revisionsretten skal foretage revision, eventuelt på stedet.

3.   Den berørte medlemsstat og Kommissionen meddeler straks hinanden alle relevante oplysninger om resultaterne af den gennemførte kontrol.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 15

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.   Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

4.   EIB udpeger en ikke-stemmeberettiget repræsentant til dette udvalg.

Artikel 16

Evaluering

1.   Kommissionen og medlemsstaterne kan med bistand fra støttemodtagerne foretage en evaluering af, hvordan de pågældende projekter er blevet gennemført, og af virkningen af deres gennemførelse, således at det kan bedømmes, om de fastsatte mål, herunder med henblik på beskyttelse af miljøet, er blevet nået.

2.   Kommissionen kan anmode en medlemsstat, der modtager støtte, om at fremlægge en særlig evaluering af de projekter, der finansieres i medfør af denne forordning, eller hvis det er relevant, om at give den de oplysninger og den bistand, der er nødvendige til udførelsen af evalueringen af de pågældende projekter.

Artikel 17

Information og offentlig omtale

1.   Hvert andet år forelægger Kommissionen en rapport om aktiviteterne i henhold til denne forordning for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Rapporten skal indeholde en evaluering af de resultater, som Fællesskabets finansielle støtte har ført til inden for de forskellige anvendelsesområder, set i forhold til de oprindelige mål, samt et kapitel om indholdet og gennemførelsen af det aktuelle flerårige program. Rapporten skal ligeledes indeholde oplysninger om finansieringskilderne for hvert projekt.

2.   De berørte medlemsstater, og hvis det er relevant, støttemodtagerne, drager omsorg for, at støtteforanstaltninger i henhold til denne forordning offentliggøres på passende vis, således at offentligheden gøres opmærksom på Fællesskabets rolle i forbindelse med gennemførelsen af projekterne.

Artikel 18

Budgetmidler

1.   Finansieringsrammen til gennemførelse af denne forordning er for perioden 2007-2013 fastlagt til 8 168 000 000 EUR, heraf 8 013 000 000 EUR til TEN-T og 155 000 000 EUR til TEN-E.

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

Artikel 19

Revisionsklausul

Inden udgangen af 2010 forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en samlet rapport om erfaringerne med denne forordnings mekanismer for ydelse af finansiel støtte fra Fællesskabet.

Efter proceduren i traktatens artikel 156, stk. 1, vurderer Europa-Parlamentet og Rådet hvorvidt og på hvilke betingelser de mekanismer, der er fastsat i denne forordning, skal videreføres eller ændres ud over den i artikel 18 i denne forordning nævnte periode.

Artikel 20

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2007.

For projekter på transport- og energiområdet, der er under gennemførelse på denne forordnings ikrafttrædelsesdato, gælder reglerne i henhold til forordning (EF) nr. 2236/95 fortsat i den version, der er i kraft pr. 31. december 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles,

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 234 af 22.9.2005, s. 69.

1

(2)  Europa-Parlamentets udtalelse af 26.10.2005 (EUT C 272 E af 9.11.2006, s. 405), Rådets fælles holdning af 22. marts 2007 og Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  EFT L 228 af 9.9.1996. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1791/2006/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

3

(4)  EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 373.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1364/2006/EF af 6.9.2006 om retningslinjer for de transeuropæiske net på energiområdet (EUT L 262 af 29.9.2006, s. 1).

5

(6)  EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1159/2005 (EUT L 191 af 22.7.2005, s. 16).

6

(7)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1).

7

(8)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

8

(9)  EFT L 184 af 17.7.1999 s. 23. Senest ændret ved afgørelse nr. 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006 s. 11).

9

(10)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

10

---

BILAG

DE VÆSENTLIGSTE BESTEMMELSER, VILKÅR OG PROCEDURER FOR LÅNEGARANTIINSTRUMENTET, JF. ARTIKEL 6, STK. 1, LITRA d)

EIB bliver risikodelingspartner og forvalter Fællesskabets bidrag til lånegarantiinstrumentet. Mere detaljerede bestemmelser og vilkår for gennemførelsen af lånegarantiinstrumentet, herunder overvågning og kontrol, fastsættes i en samarbejdsaftale mellem Kommissionen og EIB under hensyntagen til bestemmelserne i dette bilag.

| LÅNEGARANTIINSTRUMENTET FOR TEN-TRANSPORTPROJEKTER |
| --- |
| Fællesskabets bidrag | 1. | Med forbehold for tilpasningsproceduren fra og med år 2010, jf. stk. 2, får EIB rådighed over bidraget fra Den Europæiske Unions almindelige budget til lånegarantiinstrumentet i henhold til følgende plan:






  2007 | 10 mio. EUR |
| 2008 | 35 mio. EUR |
| 2009 | 60 mio. EUR |
| 2010 | 80 mio. EUR |
| 2011 | 105 mio. EUR |
| 2012 | 110 mio. EUR |
| 2013 | 100 mio. EUR |

LÅNEGARANTIINSTRUMENTET FOR TEN-TRANSPORTPROJEKTER

Fællesskabets bidrag

1.

Med forbehold for tilpasningsproceduren fra og med år 2010, jf. stk. 2, får EIB rådighed over bidraget fra Den Europæiske Unions almindelige budget til lånegarantiinstrumentet i henhold til følgende plan:

2007

10 mio. EUR

2008

35 mio. EUR

2009

60 mio. EUR

2010

80 mio. EUR

2011

105 mio. EUR

2012

110 mio. EUR

2013

100 mio. EUR

| 2. | I perioden 2007 til 2009 udbetaler Kommissionen de årlige beløb til EIB i henhold til ovenstående plan. Fra og med 2010 skal EIB anmode om overførsel til forvaltningskontoen af beløb op til det kumulerede beløb som anført i planen. Anmodningen fremsættes senest den 31. december i det foregående år og underbygges af et skøn over behovet for det planlagte bidrag fra Fællesskabet. Dette skøn danner grundlag for en behovsbaseret tilpasning af de ovenfor anførte årlige betalinger, hvorom der træffes afgørelse efter artikel 15, stk. 2. |
| --- | --- |

2.

I perioden 2007 til 2009 udbetaler Kommissionen de årlige beløb til EIB i henhold til ovenstående plan. Fra og med 2010 skal EIB anmode om overførsel til forvaltningskontoen af beløb op til det kumulerede beløb som anført i planen. Anmodningen fremsættes senest den 31. december i det foregående år og underbygges af et skøn over behovet for det planlagte bidrag fra Fællesskabet. Dette skøn danner grundlag for en behovsbaseret tilpasning af de ovenfor anførte årlige betalinger, hvorom der træffes afgørelse efter artikel 15, stk. 2.

Forvaltningskonto

| 1. | EIB opretter en forvaltningskonto, hvorpå Fællesskabets bidrag og indtægter hidrørende fra Fællesskabets bidrag indsættes. |
| --- | --- |

1.

EIB opretter en forvaltningskonto, hvorpå Fællesskabets bidrag og indtægter hidrørende fra Fællesskabets bidrag indsættes.

| 2. | Renteindtægter fra forvaltningskontoen og andre indtægter hidrørende fra Fællesskabets bidrag — såsom garantipræmier, renter og risikomarginer i forbindelse med beløb udbetalt af EIB — lægges til forvaltningskontoens ressourcer, medmindre Kommissionen efter proceduren i artikel 15, stk. 2, beslutter, at de skal tilbageføres til budgetposten for TEN-T. |
| --- | --- |

2.

Renteindtægter fra forvaltningskontoen og andre indtægter hidrørende fra Fællesskabets bidrag — såsom garantipræmier, renter og risikomarginer i forbindelse med beløb udbetalt af EIB — lægges til forvaltningskontoens ressourcer, medmindre Kommissionen efter proceduren i artikel 15, stk. 2, beslutter, at de skal tilbageføres til budgetposten for TEN-T.

| 3. | Beløb, der er udnyttet til kapitaltildeling, tilbagebetales til forvaltningskontoen, når de beløb EIB har udbetalt under lånegarantiinstrumentet, er tilbagebetalt fuldt ud. |
| --- | --- |

3.

Beløb, der er udnyttet til kapitaltildeling, tilbagebetales til forvaltningskontoen, når de beløb EIB har udbetalt under lånegarantiinstrumentet, er tilbagebetalt fuldt ud.

Anvendelse af Fællesskabets bidrag

EIB anvender Fællesskabets bidrag til:

| — | for hvert støtteberettiget projekt at foretage hensættelse til forventet tab og kapitaltildeling i henhold til EIB's regler herfor og en risikovurdering, EIB har foretaget ud fra bankens gældende politik vedrørende dens facilitet for struktureret finansiering |
| --- | --- |

—

for hvert støtteberettiget projekt at foretage hensættelse til forventet tab og kapitaltildeling i henhold til EIB's regler herfor og en risikovurdering, EIB har foretaget ud fra bankens gældende politik vedrørende dens facilitet for struktureret finansiering

| — | at dække alle ikke projektrelaterede støtteberettigede omkostninger i forbindelse med oprettelsen og forvaltningen af lånegarantiinstrumentet. Disse omkostninger defineres nærmere i forvaltningsaftalen mellem Kommissionen og EIB. |
| --- | --- |

—

at dække alle ikke projektrelaterede støtteberettigede omkostninger i forbindelse med oprettelsen og forvaltningen af lånegarantiinstrumentet. Disse omkostninger defineres nærmere i forvaltningsaftalen mellem Kommissionen og EIB.

Risikodeling

| 1. | Fællesskabets bidrag anvendes af EIB til for hvert støtteberettiget projekt at foretage hensættelse til forventet tab og kapitaltildeling. |
| --- | --- |

1.

Fællesskabets bidrag anvendes af EIB til for hvert støtteberettiget projekt at foretage hensættelse til forventet tab og kapitaltildeling.

| 2. | Hensættelsen til forventet tab skal dække det forventede tab i forbindelse med et projekt. Den del af Fællesskabets bidrag, der dækker hensættelse til det statistisk set forventelige tab ved hvert støtteberettiget projekt, udbetales til EIB fra forvaltningskontoen og dækker en vis procentdel af risikoen. Denne procentdel varierer og afhænger af projektets risikoklassificering samt af dets modenhed. |
| --- | --- |

2.

Hensættelsen til forventet tab skal dække det forventede tab i forbindelse med et projekt. Den del af Fællesskabets bidrag, der dækker hensættelse til det statistisk set forventelige tab ved hvert støtteberettiget projekt, udbetales til EIB fra forvaltningskontoen og dækker en vis procentdel af risikoen. Denne procentdel varierer og afhænger af projektets risikoklassificering samt af dets modenhed.

| 3. | Kapitaltildelingen dækker det ikke-forventede tab i forbindelse med et projekt. Den del af Fællesskabets bidrag, der svarer til kapitaltildelingen, øremærkes på forvaltningskontoen til hver enkelt underliggende projekt. Dette beløb kan EIB gøre krav på, hvis der trækkes på den garanti, banken har udstedt under lånegarantiinstrumentet, hvorved EIB får dækket en yderligere procentdel af sin risiko. |
| --- | --- |

3.

Kapitaltildelingen dækker det ikke-forventede tab i forbindelse med et projekt. Den del af Fællesskabets bidrag, der svarer til kapitaltildelingen, øremærkes på forvaltningskontoen til hver enkelt underliggende projekt. Dette beløb kan EIB gøre krav på, hvis der trækkes på den garanti, banken har udstedt under lånegarantiinstrumentet, hvorved EIB får dækket en yderligere procentdel af sin risiko.

| 4. | Den model for risikodeling, der fremgår af ovennævnte mekanisme, skal afspejles i en hensigtsmæssig fordeling mellem forvaltningskontoen og EIB af den risikomargin, som EIB pålægger sin modpart i forbindelse med det underliggende projekt, der anvender lånegarantiinstrumentet. |
| --- | --- |

4.

Den model for risikodeling, der fremgår af ovennævnte mekanisme, skal afspejles i en hensigtsmæssig fordeling mellem forvaltningskontoen og EIB af den risikomargin, som EIB pålægger sin modpart i forbindelse med det underliggende projekt, der anvender lånegarantiinstrumentet.

EIB-garantien

| 1. | Lånegarantiinstrumentet består af en EIB-garanti med henblik på en standby-likviditetsfacilitet, der skal gives til et støtteberettiget projekt på vilkår, der er forenelige med lånegarantiinstrumentet. |
| --- | --- |

1.

Lånegarantiinstrumentet består af en EIB-garanti med henblik på en standby-likviditetsfacilitet, der skal gives til et støtteberettiget projekt på vilkår, der er forenelige med lånegarantiinstrumentet.

| 2. | Hvis yderen af standby-likviditetsfaciliteten er berettiget til at trække på EIB-garantien i henhold til vilkårene for lånegarantiinstrumentet, udbetaler EIB alle beløb, der tilkommer yderen af standby-likviditetsfaciliteten, og indtræder som kreditor for projektet. |
| --- | --- |

2.

Hvis yderen af standby-likviditetsfaciliteten er berettiget til at trække på EIB-garantien i henhold til vilkårene for lånegarantiinstrumentet, udbetaler EIB alle beløb, der tilkommer yderen af standby-likviditetsfaciliteten, og indtræder som kreditor for projektet.

| 3. | Når EIB er indtrådt som kreditor for projektet, er EIB's krav i forhold til lånegarantiinstrumentet efterstillet gældsbetjeningen af den foranstående kreditfacilitet, men har forrang for aktier og lignende finansiering. |
| --- | --- |

3.

Når EIB er indtrådt som kreditor for projektet, er EIB's krav i forhold til lånegarantiinstrumentet efterstillet gældsbetjeningen af den foranstående kreditfacilitet, men har forrang for aktier og lignende finansiering.

| 4. | Standby-likviditetsfaciliteten bør ikke overstige 20 % af den samlede privilegerede gæld, der er indgået forpligtelser for ved regnskabsafslutningen. |
| --- | --- |

4.

Standby-likviditetsfaciliteten bør ikke overstige 20 % af den samlede privilegerede gæld, der er indgået forpligtelser for ved regnskabsafslutningen.

Prisfastsættelse

Prisfastsættelsen af garantier under lånegarantiinstrumentet foretages på grundlag af risikomarginen og med dækning af alle garantiinstrumentets projektrelaterede administrationsomkostninger ud fra EIB's sædvanlige regler og kriterier herfor.

Ansøgningsprocedure

Ansøgninger om risikodækning under lånegarantiinstrumentet indgives til EIB i henhold til EIB's faste ansøgningsprocedure.

Godkendelsesprocedure

EIB vurderer risikoen med den nødvendige finansielle, tekniske og juridiske omhu og træffer afgørelse om udstedelse af en garanti under lånegarantiinstrumentet i henhold til bankens sædvanlige regler og kriterier, der bl.a. omfatter kvaliteten af de enkelte forslag, låntagernes kreditværdighed, acceptable vilkår og betingelser og markedsefterspørgslen.

Varigheden af lånegarantiinstrumentet

| 1. | Senest den 31. december 2013 skal der indgås forpligtelser for Fællesskabets bidrag til lånegarantiinstrumentet. Den egentlige godkendelse af garantier skal være færdigbehandlet senest den 31. december 2014. |
| --- | --- |

1.

Senest den 31. december 2013 skal der indgås forpligtelser for Fællesskabets bidrag til lånegarantiinstrumentet. Den egentlige godkendelse af garantier skal være færdigbehandlet senest den 31. december 2014.

| 2. | Hvis lånegarantiinstrumentet bringes til ophør, mens de nuværende finansielle overslag gælder, overføres indestående på forvaltningskontoen til budgetposten for TEN-transport, når bortses fra midler, som der er indgået forpligtelse om, og midler, der er nødvendige til dækning af andre støtteberettigede omkostninger og udgifter. Hvis lånegarantiinstrumentet ikke forlænges i den kommende finansielle ramme, overføres tilbageværende midler til EU's almindelige budgets indtægtsside. |
| --- | --- |

2.

Hvis lånegarantiinstrumentet bringes til ophør, mens de nuværende finansielle overslag gælder, overføres indestående på forvaltningskontoen til budgetposten for TEN-transport, når bortses fra midler, som der er indgået forpligtelse om, og midler, der er nødvendige til dækning af andre støtteberettigede omkostninger og udgifter. Hvis lånegarantiinstrumentet ikke forlænges i den kommende finansielle ramme, overføres tilbageværende midler til EU's almindelige budgets indtægtsside.

| 3. | Der kan trækkes på de midler, der er afsat til lånegarantiinstrumentet, indtil den sidste garanti udløber, eller indtil de sidste efterstillede lån er tilbagebetalt, alt efter hvad der indtræffer først. |
| --- | --- |

3.

Der kan trækkes på de midler, der er afsat til lånegarantiinstrumentet, indtil den sidste garanti udløber, eller indtil de sidste efterstillede lån er tilbagebetalt, alt efter hvad der indtræffer først.

Rapportering

Den nærmere fremgangsmåde for den årlige rapportering om gennemførelsen af lånegarantiinstrumentet aftales mellem Kommissionen og EIB.

---

RÅDETS BESLUTNING

I.   INDLEDNING

Kommissionen sendte den 20. juli 2004 Rådet et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske transport- og energinet og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95.

Europa-Parlamentet vedtog sin førstebehandlingsudtalelse den 26. oktober 2005.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 22. september 2005.

Da de budgetmæssige ressourcer, der er afsat i Kommissionens oprindelige forslag, overstiger de beløb, der er aftalt for transeuropæiske net i den finansielle ramme for 2007-2013, fremlagde Kommissionen et ændret forslag den 24. maj 2006 (KOM(2006) 245 endelig). Det ændrede forslag omfattede de vigtigste ændringer, som Europa-Parlamentet havde foreslået under førstebehandlingen.

Formandskabet har forhandlet uformelt med Europa-Parlamentets ordfører for at nå til enighed om en fælles holdning, der vil kunne accepteres af Europa-Parlamentet uden ændringer.

Den 6. december 2006 sendte formanden for Europa-Parlamentets Budgetudvalg, Janusz LEWANDOWSKI, en skrivelse (16218/06) til formanden for Coreper, hvori han underrettede denne om udvalgets godkendelse af formandskabets kompromis, som det forelå i dok. 12777/2/06 REV 2. Janusz LEWANDOWSKI oplyste, at han, hvis teksten til den fælles holdning blev vedtaget, havde til hensigt at anbefale Europa-Parlamentets plenarmøde at godkende teksten uden ændringer.

Den 11. december 2006 nåede Rådet til politisk enighed om formandskabets kompromis, som det foreligger i dok. 12777/2/06/ REV 2. Kommissionen fremsatte en erklæring til optagelse i protokollen for den samling i Rådet, hvor den fælles holdning vedtages.

II.   MÅL

Med denne forordning styrkes og tilpasses de eksisterende finansieringsinstrumenter gennem en forhøjelse af niveauet for Fællesskabets samfinansiering ved at give mulighed for at anvende en højere sats for Fællesskabets samfinansiering, især til projekter, der krydser grænser, som har betydning for transittrafikken, eller som vedrører passage af naturlige barrierer. Forordningen skulle føre til en bedre udnyttelse af de eksisterende net, fjernelse af flaskehalse og færdiggørelse af de manglende forbindelser, hvilket vil gøre det muligt at øge effektiviteten og konkurrenceevnen og sikre et passende kvalitetsniveau samt mindre overbelastning og dermed større levedygtighed på lang sigt.

III.   ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1.   Almindelige bemærkninger

Den fælles holdning blev vedtaget på grundlag af uformelle trepartsforhandlinger, efter at der havde været afholdt en række møder mellem formandskabet, ordføreren og repræsentanterne for Kommissionen.

IV.   KONKLUSIONER

Rådet mener, at den fælles holdning i det store og hele er i overensstemmelse med de grundlæggende mål i Kommissionens ændrede forslag, og at der er opnået et godt kompromis med Europa-Parlamentet i løbet af de uformelle forhandlinger.

---