# Europos Sąjungos C 135/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 135 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. birželio 19d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 135

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. birželio 19d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacija |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ INFORMACIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 135/01 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4648 — Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV) (
  1
  ) | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Informacija

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ INFORMACIJA

Komisija

2007/C 135/01

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4648 — Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Parlamentas |
| 2007/C 135/02 | Skelbimas dėl rengiamos atrankos PE/106/S | 2 |
| | Komisija |
| 2007/C 135/03 | Euro kursas | 3 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2007/C 135/04 | Remiantis Tarybos direktyva 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų pripažintų organizacijų sąrašas | 4 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Parlamentas

2007/C 135/02

Skelbimas dėl rengiamos atrankos PE/106/S

2

Komisija

2007/C 135/03

Euro kursas

3

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2007/C 135/04

Remiantis Tarybos direktyva 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų pripažintų organizacijų sąrašas

4

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Komisija |
| 2007/C 135/05 | Kvietimas teikti paraiškas pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos Bendradarbiavimo ir Pajėgumų darbo programas | 5 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2007/C 135/06 | Valstybės pagalba — Danija — Valstybės pagalba Nr. C 5/07 (ex N 469/05) — Jūrų transporto bendrovėms, kurioms taikoma Danijos tonažo mokesčio sistema, nustatytų reikalavimų teikti informaciją palengvinimas — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 6 |
| 2007/C 135/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 20 |
| 2007/C 135/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 21 |
| | KITI AKTAI |
| | Komisija |
| 2007/C 135/09 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 22 |
| 2007/C 135/10 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 25 |
| 2007/C 135/11 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 27 |
| 2007/C 135/12 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 29 |

V   Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

2007/C 135/05

Kvietimas teikti paraiškas pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos Bendradarbiavimo ir Pajėgumų darbo programas

5

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2007/C 135/06

Valstybės pagalba — Danija — Valstybės pagalba Nr. C 5/07 (ex N 469/05) — Jūrų transporto bendrovėms, kurioms taikoma Danijos tonažo mokesčio sistema, nustatytų reikalavimų teikti informaciją palengvinimas — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

6

2007/C 135/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

20

2007/C 135/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

21

KITI AKTAI

Komisija

2007/C 135/09

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

22

2007/C 135/10

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

25

2007/C 135/11

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

27

2007/C 135/12

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Informacija

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ INFORMACIJA

Komisija

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/1

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4648 — Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 135/01)

2007 m. birželio 7 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4648 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32007M4648 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Parlamentas

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/2

---

Skelbimas dėl rengiamos atrankos PE/106/S

(2007/C 135/02)

Europos Parlamentas organizuoja atrankos procedūrą:

PE/106/S, laikinasis darbuotojas, administratorius (AD5), informacijos ir komunikacijos technologijų specialistas.

Bus atrenkami darbuotojai, turintys su pareigomis susijusį diplomu patvirtintą išsilavinimą, atitinkantį užbaigtas trejų metų universitetines studijas.

Profesinės patirties nereikalaujama.

Šis darbo skelbimas teikiamas tik anglų ir prancūzų kalbomis. Visas tekstas šiomis kalbomis spausdinamas C 135 A serijos Oficialiajame leidinyje.

---

Komisija

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/3

---

Euro kursas (1)

2007 m. birželio 18 d.

(2007/C 135/03)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3404 |
| JPY | Japonijos jena | 165,46 |
| DKK | Danijos krona | 7,4440 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,67630 |
| SEK | Švedijos krona | 9,4345 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6620 |
| ISK | Islandijos krona | 83,41 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0750 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5836 |
| CZK | Čekijos krona | 28,599 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 250,20 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6963 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,8011 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,2140 |
| SKK | Slovakijos krona | 33,892 |
| TRY | Turkijos lira | 1,7478 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5931 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4373 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,4793 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7768 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0605 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 244,43 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,5350 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,2290 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3417 |
| IDR | Indijos rupija | 11 929,56 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,5875 |
| PHP | Filipinų pesas | 61,484 |
| RUB | Rusijos rublis | 34,7820 |
| THB | Tailando batas | 43,620 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3404

JPY

Japonijos jena

165,46

DKK

Danijos krona

7,4440

GBP

Svaras sterlingas

0,67630

SEK

Švedijos krona

9,4345

CHF

Šveicarijos frankas

1,6620

ISK

Islandijos krona

83,41

NOK

Norvegijos krona

8,0750

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5836

CZK

Čekijos krona

28,599

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

250,20

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6963

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,8011

RON

Rumunijos lėja

3,2140

SKK

Slovakijos krona

33,892

TRY

Turkijos lira

1,7478

AUD

Australijos doleris

1,5931

CAD

Kanados doleris

1,4373

HKD

Honkongo doleris

10,4793

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7768

SGD

Singapūro doleris

2,0605

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 244,43

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,5350

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,2290

HRK

Kroatijos kuna

7,3417

IDR

Indijos rupija

11 929,56

MYR

Malaizijos ringitas

4,5875

PHP

Filipinų pesas

61,484

RUB

Rusijos rublis

34,7820

THB

Tailando batas

43,620

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/4

---

Remiantis Tarybos direktyva 94/57/EB dėl laivų apžiūros ir tikrinimo organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų pripažintų organizacijų sąrašas

(2007/C 135/04)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas (BV)

| — | China Classification Society (CSS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CSS)

| — | Det Norske Veritas (DNV) |
| --- | --- |

—

Det Norske Veritas (DNV)

| — | Germanischer Lloyd (GL) |
| --- | --- |

—

Germanischer Lloyd (GL)

| — | Korean Register of Shipping (KR) |
| --- | --- |

—

Korean Register of Shipping (KR)

| — | Lloyd's Register of Shipping (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd's Register of Shipping (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai (NK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai (NK)

| — | Registro Italiano Navale (RINA) |
| --- | --- |

—

Registro Italiano Navale (RINA)

| — | Russian Maritime Register of Shipping (RS) |
| --- | --- |

—

Russian Maritime Register of Shipping (RS)

| — | Hellenic Register of Shipping (HRS) (1)
   (2) |
| --- | --- |

—

Hellenic Register of Shipping (HRS) (1)
   (2)

| — | Registro Internacional Naval, SA (RINAVE) (3) |
| --- | --- |

—

Registro Internacional Naval, SA (RINAVE) (3)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) (4) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS) (4)

---

(1)  Komisijos sprendimas 2005/623/EB (OL L 219, 2005 8 24, p. 43). Graikijai ir Kiprui taikomas Bendrijos pripažinimas, galiojantis trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo.

(2)  Komisijos sprendimas 2006/382/EB (OL L 151, 2006 6 6, p. 31). Maltai taikomas Bendrijos pripažinimas, galiojantis iki 2008 m. rugpjūčio 3 d.

(3)  Komisijos sprendimas 2005/311/EB (OL L 99, 2005 4 19, p. 15). Portugalijai taikomas Bendrijos pripažinimas, galiojantis trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo.

(4)  Komisijos sprendimas 2006/660/EB (OL L 272, 2006 10 3, p. 17). Čekijai, Kiprui, Lietuvai, Maltai ir Slovakijai taikomas Bendrijos pripažinimas, galiojantis trejus metus nuo šio sprendimo priėmimo.

---

V Skelbimai

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Komisija

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/5

---

Kvietimas teikti paraiškas pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos Bendradarbiavimo ir Pajėgumų darbo programas

(2007/C 135/05)

Skelbiami kvietimai teikti paraiškas pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) Bendradarbiavimo ir Pajėgumų darbo programas.

Paraiškos teikiamos pagal toliau nurodytus kvietimus. Kvietimų terminai ir biudžetai nurodyti kvietimų tekstuose, kurie skelbiami CORDIS tinklavietėje.

Specialioji programa „Bendradarbiavimas“:

Tema: Sveikata

Kvietimo kodas: FP7-HEALTH-2007-B

Specialioji programa „Pajėgumai“:

Dalis: Mokslinių tyrimų infrastruktūros

Kvietimo kodas: FP7-INFRASTRUCTURES-2007-2

Šie kvietimai teikti paraiškas susiję su darbo programomis, priimtomis 2007 m. birželio 11 d. Komisijos sprendimu C(2007) 2460 ir 2007 m. birželio 13 d. Komisijos sprendimu C(2007) 2464.

Informaciją apie kvietimų sąlygas, darbo programas ir rekomendacijas paraiškovams dėl paraiškų teikimo galima rasti CORDIS tinklavietėje:

http://cordis.europa.eu/fp7/calls/.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/6

---

VALSTYBĖS PAGALBA — DANIJA

Valstybės pagalba Nr. C 5/07 (ex N 469/05) — Jūrų transporto bendrovėms, kurioms taikoma Danijos tonažo mokesčio sistema, nustatytų reikalavimų teikti informaciją palengvinimas

Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 135/06)

2007 m. vasario 7 d. raštu, pateiktu autentiška kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Danijos Karalystei apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl minėtos pagalbos.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir toliau pateikto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti savo pastabas šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'Energie et des Transports |
| Direction A — Unité 4 |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32-2) 296 41 04 |

Commission européenne

Direction générale de l'Energie et des Transports

Direction A — Unité 4

B-1049 Bruxelles

Faksas (32-2) 296 41 04

Šios pastabos bus perduotos Danijos Karalystei. Pastabas pateikiančios suinteresuotosios šalys gali pateikti pagrįstą rašytinį prašymą neatskleisti jų tapatybės.

SANTRAUKA

1.   PROCEDŪRA

| 1. | 2005 m. rugsėjo 13 d. raštu (1) Danija pranešė Komisijai apie Danijos tonažo mokesčio sistemos pakeitimą. Šią sistemą pirmą kartą leista taikyti 2002 m. kovo 12 d. sprendimu (2) (byla N 563/01). |
| --- | --- |

1.

2005 m. rugsėjo 13 d. raštu (1) Danija pranešė Komisijai apie Danijos tonažo mokesčio sistemos pakeitimą. Šią sistemą pirmą kartą leista taikyti 2002 m. kovo 12 d. sprendimu (2) (byla N 563/01).

| 2. | Šis pakeitimas buvo įregistruotas kaip pagalba, apie kurią pranešta, ir jam suteiktas numeris 469/05. Pakeitimas, apie kurį pranešta, buvo įvestas 2005 m. birželio 1 d. įstatymu Nr. 408. |
| --- | --- |

2.

Šis pakeitimas buvo įregistruotas kaip pagalba, apie kurią pranešta, ir jam suteiktas numeris 469/05. Pakeitimas, apie kurį pranešta, buvo įvestas 2005 m. birželio 1 d. įstatymu Nr. 408.

| 3. | 2005 m. spalio 28 d., 2006 m. gegužės 19 d. ir rugpjūčio 29 d. raštais (3) Komisija paprašė Danijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos, kurią šios institucijos pateikė 2005 m. lapkričio 22 d. ir 2006 m. birželio 30 d. (4) atsakymuose. |
| --- | --- |

3.

2005 m. spalio 28 d., 2006 m. gegužės 19 d. ir rugpjūčio 29 d. raštais (3) Komisija paprašė Danijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos, kurią šios institucijos pateikė 2005 m. lapkričio 22 d. ir 2006 m. birželio 30 d. (4) atsakymuose.

2.   PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

2.1.   Pavadinimas

| 4. | Jūrų transporto bendrovėms, kurioms taikoma tonažo mokesčio sistema, nustatytų reikalavimų teikti informaciją palengvinimas |
| --- | --- |

4.

Jūrų transporto bendrovėms, kurioms taikoma tonažo mokesčio sistema, nustatytų reikalavimų teikti informaciją palengvinimas

2.2.   Priemonių, apie kurias pranešta, apibūdinimas

| 5. | Pagal 2005 m. birželio 1 d. įstatymą Nb 408 Danijos jūrų transporto bendrovėms, apmokestinamoms Danijos tonažo mokesčiu (5), netaikomas reikalavimas teikti mokesčių institucijoms visą reikiamą informaciją apie savo finansinius sandorius su tai pačiai grupei priklausančiomis užsienio bendrovėmis. |
| --- | --- |

5.

Pagal 2005 m. birželio 1 d. įstatymą Nb 408 Danijos jūrų transporto bendrovėms, apmokestinamoms Danijos tonažo mokesčiu (5), netaikomas reikalavimas teikti mokesčių institucijoms visą reikiamą informaciją apie savo finansinius sandorius su tai pačiai grupei priklausančiomis užsienio bendrovėmis.

| 6. | Tokiu atveju pagal laisvos konkurencijos principą yra atliekama dviejų tai pačiai grupei priklausančių bendrovių komercinių sandorių patikra. Šio principo esmė yra ta, kad atliekama dviejų tai pačiai grupei priklausančių įmonių tarpusavio sandorių kainų atitikties rinkos kainomis patikra. Ši patikra privaloma atsižvelgiant į:






  — | sandorių kainodaros metodą, kurį EBPO šalys yra raginamos taikyti, kad užkirstų kelią mokesčių vengimui sudarančioms tarpusavio komercinius sandorius įmonėms, kurios yra tos pačios grupės narės ir apmokestinamos skirtingose valstybėse (6); |
| --- | --- | --- |

6.

Tokiu atveju pagal laisvos konkurencijos principą yra atliekama dviejų tai pačiai grupei priklausančių bendrovių komercinių sandorių patikra. Šio principo esmė yra ta, kad atliekama dviejų tai pačiai grupei priklausančių įmonių tarpusavio sandorių kainų atitikties rinkos kainomis patikra. Ši patikra privaloma atsižvelgiant į:

—

sandorių kainodaros metodą, kurį EBPO šalys yra raginamos taikyti, kad užkirstų kelią mokesčių vengimui sudarančioms tarpusavio komercinius sandorius įmonėms, kurios yra tos pačios grupės narės ir apmokestinamos skirtingose valstybėse (6);

| — | vieną iš su sistema susijusių veiklos atskyrimo (angl. ring-fencing) priemonių (7). Minėta veiklos atskyrimo priemonė yra išsamiai apibūdinta pirmiau minėto 2002 m. kovo 12 d. sprendimo 2.11.1 skirsnyje, kur ji vadinama laisvos konkurencijos principu, ir yra skirta kontroliuoti tonažo mokesčiu apmokestinamos bendrovės ir su ja susijusių bendrovių tarpusavio komercinius sandorius. |
| --- | --- |

—

vieną iš su sistema susijusių veiklos atskyrimo (angl. ring-fencing) priemonių (7). Minėta veiklos atskyrimo priemonė yra išsamiai apibūdinta pirmiau minėto 2002 m. kovo 12 d. sprendimo 2.11.1 skirsnyje, kur ji vadinama laisvos konkurencijos principu, ir yra skirta kontroliuoti tonažo mokesčiu apmokestinamos bendrovės ir su ja susijusių bendrovių tarpusavio komercinius sandorius.

| 7. | 4 punkte minimas reikalavimas teikti informaciją, nuo kurio, įgyvendinus priemones, apie kurias pranešta, Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamos Danijos jūrų transporto bendrovės būtų atleistos, yra taikomas ne tik tonažo mokesčiu apmokestinamoms bendrovėms. Šiuo reikalavimu siekiama mokesčių institucijoms sudaryti galimybę kontroliuoti, kad esant dviem tai pačiai grupei priklausančioms, bet apmokestinamoms pagal skirtingas įmonių pelno mokesčio sistemas bendrovėms,, viena iš jų nepiktnaudžiauja sandorių kainodara ir perduodama didelę pelno dalį kitai bendrovei, kuriai taikomas palankiausia mokesčių sistema. Todėl ši informacija yra labai svarbi norint patikrinti, ar bendrovių grupėje sandorių kainos nustatomos laikantis sandorių kainodaros metodų (kai sandoriai yra tarptautiniai) ir privalomo veiklos atskyrimo (nesvarbu, ar sandoriai tarptautiniai, ar ne), ir šios informacijos teikimas yra išskirtinis tonažo mokesčio sistemos ypatumas. |
| --- | --- |

7.

4 punkte minimas reikalavimas teikti informaciją, nuo kurio, įgyvendinus priemones, apie kurias pranešta, Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamos Danijos jūrų transporto bendrovės būtų atleistos, yra taikomas ne tik tonažo mokesčiu apmokestinamoms bendrovėms. Šiuo reikalavimu siekiama mokesčių institucijoms sudaryti galimybę kontroliuoti, kad esant dviem tai pačiai grupei priklausančioms, bet apmokestinamoms pagal skirtingas įmonių pelno mokesčio sistemas bendrovėms,, viena iš jų nepiktnaudžiauja sandorių kainodara ir perduodama didelę pelno dalį kitai bendrovei, kuriai taikomas palankiausia mokesčių sistema. Todėl ši informacija yra labai svarbi norint patikrinti, ar bendrovių grupėje sandorių kainos nustatomos laikantis sandorių kainodaros metodų (kai sandoriai yra tarptautiniai) ir privalomo veiklos atskyrimo (nesvarbu, ar sandoriai tarptautiniai, ar ne), ir šios informacijos teikimas yra išskirtinis tonažo mokesčio sistemos ypatumas.

| 8. | Danijos valdžios institucijų nuomone, jei viena iš šių dviejų bendrovių yra Danijos tonažo mokesčiu apmokestinama Danijos jūrų transporto bendrovė, o kita — užsienyje įsisteigusi su ja susijusi bendrovė (to paties pavaldumo lygmens, pavaldžioji arba patronuojančioji bendrovė), šiai Danijos bendrovei nėra naudinga piktnaudžiaujant sandorių kainomis perduoti savo pelną su ja susijusioms užsienio įmonėms. Todėl, Danijos valdžios institucijų teigimu, jei vienas iš dviejų susijusių bendrovių yra apmokestinama pagal Danijos tonažo mokesčio sistemą, o kita apmokestinama kitoje valstybėje, Danijos mokesčių institucijų atliekama galimų piktnaudžiavimo sandorio kainomis atvejų patikra visiškai nenaudinga Danijos iždui. Danijos valdžios institucijų nuomone, šios patikros būtų naudingos tik kitoms valstybėms narėms arba trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

8.

Danijos valdžios institucijų nuomone, jei viena iš šių dviejų bendrovių yra Danijos tonažo mokesčiu apmokestinama Danijos jūrų transporto bendrovė, o kita — užsienyje įsisteigusi su ja susijusi bendrovė (to paties pavaldumo lygmens, pavaldžioji arba patronuojančioji bendrovė), šiai Danijos bendrovei nėra naudinga piktnaudžiaujant sandorių kainomis perduoti savo pelną su ja susijusioms užsienio įmonėms. Todėl, Danijos valdžios institucijų teigimu, jei vienas iš dviejų susijusių bendrovių yra apmokestinama pagal Danijos tonažo mokesčio sistemą, o kita apmokestinama kitoje valstybėje, Danijos mokesčių institucijų atliekama galimų piktnaudžiavimo sandorio kainomis atvejų patikra visiškai nenaudinga Danijos iždui. Danijos valdžios institucijų nuomone, šios patikros būtų naudingos tik kitoms valstybėms narėms arba trečiosioms šalims.

2.3.   Galiojančios sistemos apibūdinimas

| 9. | Tonažo mokesčio sistema yra apibūdinta minėtame 2002 m. kovo 12 d. Komisijos sprendime dėl bylos N 563/01. Šiame pranešime pateikiami pagrindiniai šios sistemos ypatumai. |
| --- | --- |

9.

Tonažo mokesčio sistema yra apibūdinta minėtame 2002 m. kovo 12 d. Komisijos sprendime dėl bylos N 563/01. Šiame pranešime pateikiami pagrindiniai šios sistemos ypatumai.

| 10. | Pajamos, gautos už pagalbos reikalavimus atitinkančias veiklos rūšis ir apmokestinamos pagal tonažo mokesčio sistemą, yra bendroji suma, lygi fiksuotų sumų, nustatytų kiekvienam laivui pagal jo tonažą, suma, skaičiuojama neatsižvelgiant į faktinį laivybos bendrovės pelną ir apmokestinama taip:






  iki 1 000 NT (grynųjų tonų) | – 7 DKK (~ 0,90 EUR) už 100 NT per dieną; |
| --- | --- | --- |
| 1 001–10 000 NT | – 5 DKK (~ 0,70 EUR) už 100 NT per dieną; |
| 10 001–25 000 NT | – 3 DKK (~ 0,40 EUR) už 100 NT per dieną; |
| > 25 000 NT | – 2 DKK (~ 0,30 EUR) už 100 NT per dieną. |

10.

Pajamos, gautos už pagalbos reikalavimus atitinkančias veiklos rūšis ir apmokestinamos pagal tonažo mokesčio sistemą, yra bendroji suma, lygi fiksuotų sumų, nustatytų kiekvienam laivui pagal jo tonažą, suma, skaičiuojama neatsižvelgiant į faktinį laivybos bendrovės pelną ir apmokestinama taip:

iki 1 000 NT (grynųjų tonų)

– 7 DKK (~ 0,90 EUR) už 100 NT per dieną;

1 001–10 000 NT

– 5 DKK (~ 0,70 EUR) už 100 NT per dieną;

10 001–25 000 NT

– 3 DKK (~ 0,40 EUR) už 100 NT per dieną;

> 25 000 NT

– 2 DKK (~ 0,30 EUR) už 100 NT per dieną.

| 11. | Šitaip apskaičiuotos pajamos apmokestinamos taikant įprastą įmonių pelno mokesčio tarifą. Kiekvienam tonažo mokesčiu apmokestinamam laivui apmokestinamosios pajamos apskaičiuojamos remiantis jo grynuoju tonažu už kiekvieną 100 grynųjų tonų (NT) ir kiekvieną prasidėjusį 24 valandų laikotarpį, nepaisant to, ar laivas naudojamas, ar ne. |
| --- | --- |

11.

Šitaip apskaičiuotos pajamos apmokestinamos taikant įprastą įmonių pelno mokesčio tarifą. Kiekvienam tonažo mokesčiu apmokestinamam laivui apmokestinamosios pajamos apskaičiuojamos remiantis jo grynuoju tonažu už kiekvieną 100 grynųjų tonų (NT) ir kiekvieną prasidėjusį 24 valandų laikotarpį, nepaisant to, ar laivas naudojamas, ar ne.

| 12. | Ši, 2002 m. sausio 1 d. įvesta, mokesčių sistemą gali būti taikoma Danijoje apmokestinamoms bendrovėms (kurios Danijoje turi nuolatinę veiklos vietą) ir kurios teikia jūrų transporto paslaugas. Ši sistema taip pat gali būti taikoma Danijoje įregistruotoms užsienio bendrovėms, į jos teritoriją perkėlusioms savo administracijos būstinę. Pagal šią sistemą apmokestinamos tik už laivų transporto veiklos rūšis gautos pajamos. |
| --- | --- |

12.

Ši, 2002 m. sausio 1 d. įvesta, mokesčių sistemą gali būti taikoma Danijoje apmokestinamoms bendrovėms (kurios Danijoje turi nuolatinę veiklos vietą) ir kurios teikia jūrų transporto paslaugas. Ši sistema taip pat gali būti taikoma Danijoje įregistruotoms užsienio bendrovėms, į jos teritoriją perkėlusioms savo administracijos būstinę. Pagal šią sistemą apmokestinamos tik už laivų transporto veiklos rūšis gautos pajamos.

| 13. | Laivybos bendrovės laisvai pasirenka, ar taikyti šią mokesčių sistemą. Apsispręsti būtina ne vėliau kaip iki pateikiant metų, kuriais pirmą kartą taikomas tonažo mokestis, pajamų deklaraciją. Sprendimo taikyti tonažo mokesčio sistemą arba jos netaikyti privalu laikytis 10 metų. Danijoje tai pačiai bendrovių grupei priklausančios laivybos bendrovės privalo priimti vienodą sprendimą dėl tonažo mokesčio sistemos taikymo. Jūrų transporto bendrovei pasirinkus tonažo mokesčio sistemą, ši mokesčių sistema taikoma visiems jos laivams ir visoms reikalavimus atitinkančioms jos veiklos rūšims. |
| --- | --- |

13.

Laivybos bendrovės laisvai pasirenka, ar taikyti šią mokesčių sistemą. Apsispręsti būtina ne vėliau kaip iki pateikiant metų, kuriais pirmą kartą taikomas tonažo mokestis, pajamų deklaraciją. Sprendimo taikyti tonažo mokesčio sistemą arba jos netaikyti privalu laikytis 10 metų. Danijoje tai pačiai bendrovių grupei priklausančios laivybos bendrovės privalo priimti vienodą sprendimą dėl tonažo mokesčio sistemos taikymo. Jūrų transporto bendrovei pasirinkus tonažo mokesčio sistemą, ši mokesčių sistema taikoma visiems jos laivams ir visoms reikalavimus atitinkančioms jos veiklos rūšims.

2.4.   Trukmė

| 14. | 2006 m. balandžio 5 d. raštu Danijos valdžios institucijos įsipareigojo per dešimt metų vėl pranešti apie Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamų laivybos bendrovėms nustatyto reikalavimo teikti informaciją palengvinimo priemonę, apie kurią pranešta. Vadinasi, priemonė, apie kurią pranešta, nustoja galioti 2015 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

14.

2006 m. balandžio 5 d. raštu Danijos valdžios institucijos įsipareigojo per dešimt metų vėl pranešti apie Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamų laivybos bendrovėms nustatyto reikalavimo teikti informaciją palengvinimo priemonę, apie kurią pranešta. Vadinasi, priemonė, apie kurią pranešta, nustoja galioti 2015 m. pabaigoje.

2.5.   Biudžetas

| 15. | Ši pakeista mokesčių sistema neturi įtakos biudžetui, palyginti su galiojančia sistema. Šis numatomas pakeitimas atskiroms pagalbos priemonėms įtakos neturės. |
| --- | --- |

15.

Ši pakeista mokesčių sistema neturi įtakos biudžetui, palyginti su galiojančia sistema. Šis numatomas pakeitimas atskiroms pagalbos priemonėms įtakos neturės.

2.6.   Kitos valstybės pagalbos schemos, taikomos Danijos laivų transporto sektoriuje

| 16. | Kiek Komisijai yra žinoma, be tonažo mokesčio sistemos, šiuo metu Danija taiko tik dar vieną jūrų transporto paslaugų teikėjams skirtą pagalbos schemą: tai laivų savininkų atleidimas nuo pajamų mokesčio ir socialinio draudimo įmokų mokėjimo už jūreivius, dirbančius pagalbos reikalavimus atitinkančiuose laivuose (8). |
| --- | --- |

16.

Kiek Komisijai yra žinoma, be tonažo mokesčio sistemos, šiuo metu Danija taiko tik dar vieną jūrų transporto paslaugų teikėjams skirtą pagalbos schemą: tai laivų savininkų atleidimas nuo pajamų mokesčio ir socialinio draudimo įmokų mokėjimo už jūreivius, dirbančius pagalbos reikalavimus atitinkančiuose laivuose (8).

2.7.   Danijos valdžios institucijų pozicija

| 17. | Danijos valdžios institucijų nuomone, jei tarptautinė bendrovė siektų išvengti įmonių pelno mokesčio sudarydama tonažo mokesčiu apmokestinamos Danijoje veiklą vykdančios susijusios įmonės ir vienos iš ne Danijoje įsteigtų susijusių įmonių tarpusavio sandorius, šis mokesčio vengimas būtų žalingas kitai susijusiai šaliai, bet ne Danijai. |
| --- | --- |

17.

Danijos valdžios institucijų nuomone, jei tarptautinė bendrovė siektų išvengti įmonių pelno mokesčio sudarydama tonažo mokesčiu apmokestinamos Danijoje veiklą vykdančios susijusios įmonės ir vienos iš ne Danijoje įsteigtų susijusių įmonių tarpusavio sandorius, šis mokesčio vengimas būtų žalingas kitai susijusiai šaliai, bet ne Danijai.

| 18. | Todėl Danijos mokesčių institucijos nėra suinteresuotos toliau nuolatos vykdyti Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamų bendrovių ir galimų užsienyje veiklą vykdančių su jomis susijusių įmonių tarpusavio sandorių priežiūrą, nes dėl šios priežiūros Danijos iždas nesusigrąžins jokių papildomų pajamų. Todėl Danija siūlo Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamas bendroves atleisti nuo, jos nuomone, nereikalingos administravimo naštos. |
| --- | --- |

18.

Todėl Danijos mokesčių institucijos nėra suinteresuotos toliau nuolatos vykdyti Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamų bendrovių ir galimų užsienyje veiklą vykdančių su jomis susijusių įmonių tarpusavio sandorių priežiūrą, nes dėl šios priežiūros Danijos iždas nesusigrąžins jokių papildomų pajamų. Todėl Danija siūlo Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamas bendroves atleisti nuo, jos nuomone, nereikalingos administravimo naštos.

| 19. | Atsižvelgiant į nurodytus argumentus galima daryti išvadą, jog Danijos valdžios institucijos tvirtai laikosi nuomonės, kad pareiga tikrinti galimus mokesčių vengimo atvejus, susijusius su kiekvienos užsienyje įsteigtos bendrovės mokėjimais Danijoje įsisteigusiai ir Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamai bendrovei, tenka atitinkamos užsienio valstybės mokesčių institucijoms. Vadinasi, tos užsienio valstybės — valstybės narės arba trečiosios šalies — mokesčių institucijos savo mokesčių teisėje turėtų turėti sandorių kainodaros taisykles ir jas veiksmingai taikyti, pirmiausia sandoriams su bendrovėmis, gaunančiomis naudos dėl Danijos tonažo mokesčio sistemos. |
| --- | --- |

19.

Atsižvelgiant į nurodytus argumentus galima daryti išvadą, jog Danijos valdžios institucijos tvirtai laikosi nuomonės, kad pareiga tikrinti galimus mokesčių vengimo atvejus, susijusius su kiekvienos užsienyje įsteigtos bendrovės mokėjimais Danijoje įsisteigusiai ir Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamai bendrovei, tenka atitinkamos užsienio valstybės mokesčių institucijoms. Vadinasi, tos užsienio valstybės — valstybės narės arba trečiosios šalies — mokesčių institucijos savo mokesčių teisėje turėtų turėti sandorių kainodaros taisykles ir jas veiksmingai taikyti, pirmiausia sandoriams su bendrovėmis, gaunančiomis naudos dėl Danijos tonažo mokesčio sistemos.

3.   PRELIMINARUS PAGALBOS BUVIMO FAKTO ĮVERTINIMAS

| 20. | Nėra prasmės mėginti nustatyti, ar atskirai paimtos priemonės, apie kurias pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, kadangi jas reikia nagrinėti atsižvelgiant į visą tonažo mokesčio sistemą. Todėl Komisija turėtų išnagrinėti visą tonažo mokesčio sistemą tokią, kokia ji būtų, jei priemonės, apie kurias pranešta, būtų įgyvendintos. |
| --- | --- |

20.

Nėra prasmės mėginti nustatyti, ar atskirai paimtos priemonės, apie kurias pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, kadangi jas reikia nagrinėti atsižvelgiant į visą tonažo mokesčio sistemą. Todėl Komisija turėtų išnagrinėti visą tonažo mokesčio sistemą tokią, kokia ji būtų, jei priemonės, apie kurias pranešta, būtų įgyvendintos.

| 21. | Šiame tyrimo etape Komisija mano, kad priemonės, apie kurias pranešta, nekeičia tonažo mokesčio sistemos, kaip pagalbos priemonės, pobūdžio. |
| --- | --- |

21.

Šiame tyrimo etape Komisija mano, kad priemonės, apie kurias pranešta, nekeičia tonažo mokesčio sistemos, kaip pagalbos priemonės, pobūdžio.

| 22. | Tuomet pagrindinė užduotis — nustatyti, ar dėl numatomų priemonių minėtame 2002 m. kovo 12 d. Komisijos sprendime pateiktas sistemos visapusiško suderinamumo su bendrąja rinka įvertinimas būtų kitoks. |
| --- | --- |

22.

Tuomet pagrindinė užduotis — nustatyti, ar dėl numatomų priemonių minėtame 2002 m. kovo 12 d. Komisijos sprendime pateiktas sistemos visapusiško suderinamumo su bendrąja rinka įvertinimas būtų kitoks.

4.   ABEJONĖS DĖL PRIEMONĖS SUDERINAMUMO SU BENDRĄJA RINKA

4.1.   Veiklos atskyrimo priemonė, susijusi su priemonėmis, apie kurias pranešta

| 23. | Viena svarbiausių tonažo mokesčio sistemų suderinamumo su bendrąja rinka sąlygų yra įvairių veiklos atskyrimo priemonių, skirtų užtikrinti, kad jokia kita aptariamoje valstybėje narėje, kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje vykdoma veikla, išskyrus jūrų transporto veiklą, negautų naudos dėl šios sistemos, taikymas. Iš tikrųjų galimybė leisti mokėti tonažo mokestį yra aiškiai numatyta jūrų transporto gairėse, skirtose (9) tam tikroms jūrų transporto veiklos rūšims, ir šios gairės iš tiesų taikomos tik jūrų transportui. Jei dėl pakeistos tonažo mokesčio sistemos naudos galėtų gauti šiuo mokesčiu apmokestinamos ne jūroje vykdomos veiklos rūšys, sistemos suderinamumas būtų aptariamas taip, kaip išsamiai išdėstyta toliau. |
| --- | --- |

23.

Viena svarbiausių tonažo mokesčio sistemų suderinamumo su bendrąja rinka sąlygų yra įvairių veiklos atskyrimo priemonių, skirtų užtikrinti, kad jokia kita aptariamoje valstybėje narėje, kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje vykdoma veikla, išskyrus jūrų transporto veiklą, negautų naudos dėl šios sistemos, taikymas. Iš tikrųjų galimybė leisti mokėti tonažo mokestį yra aiškiai numatyta jūrų transporto gairėse, skirtose (9) tam tikroms jūrų transporto veiklos rūšims, ir šios gairės iš tiesų taikomos tik jūrų transportui. Jei dėl pakeistos tonažo mokesčio sistemos naudos galėtų gauti šiuo mokesčiu apmokestinamos ne jūroje vykdomos veiklos rūšys, sistemos suderinamumas būtų aptariamas taip, kaip išsamiai išdėstyta toliau.

| 24. | Kartu su Danijos tonažo mokesčio sistema taikomos veiklos atskyrimo priemonės yra apibūdintos minėto 2002 m. kovo 12 d. Komisijos sprendimo 2.11 skirsnyje. |
| --- | --- |

24.

Kartu su Danijos tonažo mokesčio sistema taikomos veiklos atskyrimo priemonės yra apibūdintos minėto 2002 m. kovo 12 d. Komisijos sprendimo 2.11 skirsnyje.

| 25. | Viena svarbiausių veiklos atskyrimo priemonių — tonažo mokesčiu apmokestinamų bendrovių ir galimų su jomis susijusių, tiek nacionalinių, tiek — užsienio įmonių (arba aptariamų bendrovių padalinių, kuriems taikomas įprastas įmonių pelno mokestis) tarpusavio komercinių sandorių patikra pagal laisvos konkurencijos principą. Vertėtų prisiminti, kad esama ir kitų rūšių veiklos atskyrimo priemonių, susijusių su „kapitalizacijos didinimu“ (10) arba tokiu sąnaudų ir pajamų paskirstymu, kad viena bendrovės veiklos dalis būtų apmokestinama pagal tonažo mokesčio sistemą, o kita — įprastu įmonių pelno mokesčiu. |
| --- | --- |

25.

Viena svarbiausių veiklos atskyrimo priemonių — tonažo mokesčiu apmokestinamų bendrovių ir galimų su jomis susijusių, tiek nacionalinių, tiek — užsienio įmonių (arba aptariamų bendrovių padalinių, kuriems taikomas įprastas įmonių pelno mokestis) tarpusavio komercinių sandorių patikra pagal laisvos konkurencijos principą. Vertėtų prisiminti, kad esama ir kitų rūšių veiklos atskyrimo priemonių, susijusių su „kapitalizacijos didinimu“ (10) arba tokiu sąnaudų ir pajamų paskirstymu, kad viena bendrovės veiklos dalis būtų apmokestinama pagal tonažo mokesčio sistemą, o kita — įprastu įmonių pelno mokesčiu.

| 26. | Visos per paskutiniuosius penkerius metus Komisijos patvirtintos tonažo mokesčio sistemos (11), įskaitant susijusiąją su priemonėmis, apie kurias pranešta, numato veiklos atskyrimo priemones, t. y. tonažo mokesčiu apmokestinamų ir tonažo mokesčiu neapmokestinamų įmonių tarpusavio sandorių patikrą. |
| --- | --- |

26.

Visos per paskutiniuosius penkerius metus Komisijos patvirtintos tonažo mokesčio sistemos (11), įskaitant susijusiąją su priemonėmis, apie kurias pranešta, numato veiklos atskyrimo priemones, t. y. tonažo mokesčiu apmokestinamų ir tonažo mokesčiu neapmokestinamų įmonių tarpusavio sandorių patikrą.

| 27. | Tonažo mokesčio sistemos turi būti apsaugotos, kad būtų išvengta jų paplitimo tarp ekonominių veiklos rūšių, kurios nėra jūrų transporto veikla. Todėl Komisija paprastai reikalauja, kad valstybės narės imtųsi veiklos atskyrimo priemonių, pvz.:






  — | taikydamos laisvos konkurencijos principą, kontroliuotų komercinius sandorius, kurie sudaryti atskiriant sąskaitas; |
| --- | --- | --- |

27.

Tonažo mokesčio sistemos turi būti apsaugotos, kad būtų išvengta jų paplitimo tarp ekonominių veiklos rūšių, kurios nėra jūrų transporto veikla. Todėl Komisija paprastai reikalauja, kad valstybės narės imtųsi veiklos atskyrimo priemonių, pvz.:

—

taikydamos laisvos konkurencijos principą, kontroliuotų komercinius sandorius, kurie sudaryti atskiriant sąskaitas;

| — | taikytų teisingo kapitalo sąnaudų paskirstymo tarp pagalbos reikalavimus atitinkančių ir pagalbos reikalavimų neatitinkančių veiklos rūšių taisykles; |
| --- | --- |

—

taikytų teisingo kapitalo sąnaudų paskirstymo tarp pagalbos reikalavimus atitinkančių ir pagalbos reikalavimų neatitinkančių veiklos rūšių taisykles;

| — | taikytų teisingo pajamų paskirstymo tarp pagalbos reikalavimus atitinkančių ir pagalbos reikalavimų neatitinkančių veiklos rūšių taisykles; |
| --- | --- |

—

taikytų teisingo pajamų paskirstymo tarp pagalbos reikalavimus atitinkančių ir pagalbos reikalavimų neatitinkančių veiklos rūšių taisykles;

| — | jūrų transporto bendrovių grupėms taikytų principą „visos arba nė viena“ („bent vienai pagalbos reikalavimus atitinkančios grupei priklausančiai įmonei pasirinkus tonažo mokesčio sistemą, kitos tos grupės įmonės taip pat privalo pasirinkti šią sistemą“). |
| --- | --- |

—

jūrų transporto bendrovių grupėms taikytų principą „visos arba nė viena“ („bent vienai pagalbos reikalavimus atitinkančios grupei priklausančiai įmonei pasirinkus tonažo mokesčio sistemą, kitos tos grupės įmonės taip pat privalo pasirinkti šią sistemą“).

| 28. | Šiomis priemonėmis, kaip ir tam tikromis kitomis, siekiama užkirsti kelią vengti mokėti mokesčius, vykdant su jūrų transportu nesusijusią veiklą. Šių priemonių įgyvendinimas yra svarbus veiksnys vertinant tonažo mokesčio sistemos suderinamumą su bendrąja rinka, nes jos padeda užtikrinti, kad vykdant veiklą, kuriai netaikomos Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui, nebūtų netinkamai pasinaudota šia sistema. Šios veiklos atskyrimo priemonės laikomos sudedamąja tonažo mokesčio sistemos dalimi. |
| --- | --- |

28.

Šiomis priemonėmis, kaip ir tam tikromis kitomis, siekiama užkirsti kelią vengti mokėti mokesčius, vykdant su jūrų transportu nesusijusią veiklą. Šių priemonių įgyvendinimas yra svarbus veiksnys vertinant tonažo mokesčio sistemos suderinamumą su bendrąja rinka, nes jos padeda užtikrinti, kad vykdant veiklą, kuriai netaikomos Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui, nebūtų netinkamai pasinaudota šia sistema. Šios veiklos atskyrimo priemonės laikomos sudedamąja tonažo mokesčio sistemos dalimi.

| 29. | Visų pirma laisvos konkurencijos principu pagrįstos veiklos atskyrimo priemonės, įskaitant aptariamąją, yra numatytos tonažo mokesčio sistemas patvirtinančiuose Komisijos sprendimuose (žr. 26 konstatuojamąją dalį), ir jomis užtikrinama, kad Danijos tonažo mokesčio sistema būtų naudinga tik jūrų transporto veiklos rūšims, vykdomoms Danijos mokesčiais apmokestinamų bendrovių. |
| --- | --- |

29.

Visų pirma laisvos konkurencijos principu pagrįstos veiklos atskyrimo priemonės, įskaitant aptariamąją, yra numatytos tonažo mokesčio sistemas patvirtinančiuose Komisijos sprendimuose (žr. 26 konstatuojamąją dalį), ir jomis užtikrinama, kad Danijos tonažo mokesčio sistema būtų naudinga tik jūrų transporto veiklos rūšims, vykdomoms Danijos mokesčiais apmokestinamų bendrovių.

4.2.   Aptariamos veiklos atskyrimo priemonės veiksmingumo pokytis

| 30. | Reikėtų priminti, kad veiklos atskyrimo priemonės yra labai svarbios užtikrinant tonažo mokesčio sistemų patikimumą. Komisija tokias veiklos atskyrimo priemones reikalavo taikyti visose per pastaruosius penkerius metus patvirtintose mokesčių sistemose. |
| --- | --- |

30.

Reikėtų priminti, kad veiklos atskyrimo priemonės yra labai svarbios užtikrinant tonažo mokesčio sistemų patikimumą. Komisija tokias veiklos atskyrimo priemones reikalavo taikyti visose per pastaruosius penkerius metus patvirtintose mokesčių sistemose.

| 31. | Pavyzdžiui, veiksmingai neįgyvendinus komerciniams sandoriams taikomos veiklos atskyrimo priemonės, naudos dėl galimo įmonių pelno mokesčio vengimo sudarant komercinius sandorius su susijusiomis įmonėmis, apmokestinamomis pagal tos valstybės narės tonažo mokesčio sistemą, galėtų gauti ne tik tos valstybės narės ar kitų valstybių jūrų transporto sektorius, bet ir kiti šių valstybių ūkio sektoriai. |
| --- | --- |

31.

Pavyzdžiui, veiksmingai neįgyvendinus komerciniams sandoriams taikomos veiklos atskyrimo priemonės, naudos dėl galimo įmonių pelno mokesčio vengimo sudarant komercinius sandorius su susijusiomis įmonėmis, apmokestinamomis pagal tos valstybės narės tonažo mokesčio sistemą, galėtų gauti ne tik tos valstybės narės ar kitų valstybių jūrų transporto sektorius, bet ir kiti šių valstybių ūkio sektoriai.

| 32. | Komisija supranta, kad Danijos valdžios institucijos, taikydamos laisvos konkurencijos principu pagrįstą veiklos atskyrimo priemonę, ketina ir toliau tikrinti dviejų susijusių bendrovių, iš kurių viena gauna naudos dėl tonažo mokesčio sistemos, tarpusavio sandorius, tačiau tik tuo atveju, jei abi šios bendrovės yra apmokestinamos Danijos mokesčiais. |
| --- | --- |

32.

Komisija supranta, kad Danijos valdžios institucijos, taikydamos laisvos konkurencijos principu pagrįstą veiklos atskyrimo priemonę, ketina ir toliau tikrinti dviejų susijusių bendrovių, iš kurių viena gauna naudos dėl tonažo mokesčio sistemos, tarpusavio sandorius, tačiau tik tuo atveju, jei abi šios bendrovės yra apmokestinamos Danijos mokesčiais.

| 33. | Todėl, nors Danijos mokesčių institucijos ir toliau vykdytų vidaus sandorių su tonažo mokesčiu apmokestinama bendrove patikrą ir liktų už ją atsakingos, tonažo mokesčiu apmokestinamos Danijos bendrovės ir užsienyje įsteigtos su ja susijusios įmonės tarpusavio tarptautinių sandorių patikra būtų atitinkamos užsienio valstybės pareiga. |
| --- | --- |

33.

Todėl, nors Danijos mokesčių institucijos ir toliau vykdytų vidaus sandorių su tonažo mokesčiu apmokestinama bendrove patikrą ir liktų už ją atsakingos, tonažo mokesčiu apmokestinamos Danijos bendrovės ir užsienyje įsteigtos su ja susijusios įmonės tarpusavio tarptautinių sandorių patikra būtų atitinkamos užsienio valstybės pareiga.

| 34. | Tačiau šiame tyrimo etape Komisija abejoja, ar pradinė tonažo mokesčio sistema su pakeitimais, padarytais priemonėmis, apie kurias pranešta, ir toliau būtų suderinama su bendrąja rinka, kadangi priemonės, apie kurias pranešta, gali sumažinti minėtos veiklos atskyrimo priemonės veiksmingumą. Ši priemonė yra labai svarbi sistemos suderinamumo atžvilgiu (12). |
| --- | --- |

34.

Tačiau šiame tyrimo etape Komisija abejoja, ar pradinė tonažo mokesčio sistema su pakeitimais, padarytais priemonėmis, apie kurias pranešta, ir toliau būtų suderinama su bendrąja rinka, kadangi priemonės, apie kurias pranešta, gali sumažinti minėtos veiklos atskyrimo priemonės veiksmingumą. Ši priemonė yra labai svarbi sistemos suderinamumo atžvilgiu (12).

| 35. | Be to, Komisija baiminasi, kad jei Danijos mokesčių institucijoms daugiau nebus sistemingai pranešama apie Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamų ir su jomis susijusių užsienio įmonių tarpusavio sandorius, priemonės, apie kurias pranešta, paskatins vengti mokesčių kitose valstybėse narėse, kur tai darys šių valstybių mokesčiais apmokestinamos bendrovės, kadangi Danijos mokesčių institucijos turėtų mažiau galimybių atskleisti nesąžiningus šių bendrovių ir su jomis susijusių Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamų įmonių tarpusavio sandorius. |
| --- | --- |

35.

Be to, Komisija baiminasi, kad jei Danijos mokesčių institucijoms daugiau nebus sistemingai pranešama apie Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamų ir su jomis susijusių užsienio įmonių tarpusavio sandorius, priemonės, apie kurias pranešta, paskatins vengti mokesčių kitose valstybėse narėse, kur tai darys šių valstybių mokesčiais apmokestinamos bendrovės, kadangi Danijos mokesčių institucijos turėtų mažiau galimybių atskleisti nesąžiningus šių bendrovių ir su jomis susijusių Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamų įmonių tarpusavio sandorius.

| 36. | Kai veiklos atskyrimo priemonės pasirodo neveiksmingos arba kai yra pagrindo manyti, kad jos bus neveiksmingos, Komisija laikosi nuomonės, kad tonažo mokesčio sistemos teikiama nauda veiklos rūšims, kurios nėra jūrų transporto veikla, daro neigiamą poveikį prekybos sąlygoms, kuris neatitinka bendro intereso, ir ši sistema dėl minėtų priežasčių yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

36.

Kai veiklos atskyrimo priemonės pasirodo neveiksmingos arba kai yra pagrindo manyti, kad jos bus neveiksmingos, Komisija laikosi nuomonės, kad tonažo mokesčio sistemos teikiama nauda veiklos rūšims, kurios nėra jūrų transporto veikla, daro neigiamą poveikį prekybos sąlygoms, kuris neatitinka bendro intereso, ir ši sistema dėl minėtų priežasčių yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| 37. | Šiuo atveju Komisija baiminasi, kad dėl pranešime nurodytos veiklos atskyrimo priemonės pakeitimo kitose valstybėse apmokestinamos veiklos rūšys — taigi tos, kurioms netaikoma Danijos tonažo mokesčių sistema, — dėl šios sistemos gaus naudos, nesąžiningomis kainomis sudarydamos sandorius su Danijoje įsisteigusiomis Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamomis įmonėmis. |
| --- | --- |

37.

Šiuo atveju Komisija baiminasi, kad dėl pranešime nurodytos veiklos atskyrimo priemonės pakeitimo kitose valstybėse apmokestinamos veiklos rūšys — taigi tos, kurioms netaikoma Danijos tonažo mokesčių sistema, — dėl šios sistemos gaus naudos, nesąžiningomis kainomis sudarydamos sandorius su Danijoje įsisteigusiomis Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamomis įmonėmis.

| 38. | Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija norėtų sužinoti ir trečiųjų šalių iš visų valstybių narių nuomonę toliau išvardytais klausimais. |
| --- | --- |

38.

Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Komisija norėtų sužinoti ir trečiųjų šalių iš visų valstybių narių nuomonę toliau išvardytais klausimais.

| 39. | Pirma, reikėtų nustatyti, kaip Danija galėtų toliau užtikrinti, kad, įgyvendinus priemones, apie kurias pranešta, jos mokesčių institucijos ir toliau sugebėtų nustatyti visus su Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamomis jūrų bendrovėmis susijusių užsienyje veikiančių įmonių mėginimą išvengti mokesčių ir apie juos pranešti atitinkamai užsienio valstybei. Jei ji to padaryti negalėtų, Komisija norėtų žinoti, ar užsienio valstybės, įskaitant valstybes nares be Danijos, turėtų perimti pareigą tikrinti visus tarptautinius sandorius su Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamomis bendrovėmis (daugelis jų veikiausiai būtų Danijoje įsisteigusios bendrovės). |
| --- | --- |

39.

Pirma, reikėtų nustatyti, kaip Danija galėtų toliau užtikrinti, kad, įgyvendinus priemones, apie kurias pranešta, jos mokesčių institucijos ir toliau sugebėtų nustatyti visus su Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamomis jūrų bendrovėmis susijusių užsienyje veikiančių įmonių mėginimą išvengti mokesčių ir apie juos pranešti atitinkamai užsienio valstybei. Jei ji to padaryti negalėtų, Komisija norėtų žinoti, ar užsienio valstybės, įskaitant valstybes nares be Danijos, turėtų perimti pareigą tikrinti visus tarptautinius sandorius su Danijos tonažo mokesčiu apmokestinamomis bendrovėmis (daugelis jų veikiausiai būtų Danijoje įsisteigusios bendrovės).

| 40. | Antra, Komisija norėtų žinoti, ar būtų teisinga nustatyti nevienodus informavimo reikalavimus naudos gavėjams, kurie turi tik toje pačioje šalyje įsteigtų susijusių įmonių, neatitinkančių tonažo mokesčio mokėjimo reikalavimų, ir naudos gavėjams, turintiems tik užsienyje įsteigtų susijusių įmonių. Be to, atsižvelgiant į teismo sprendimą Matra byloje (13), toks nevienodų sąlygų sudarymas gali tikrai pakenkti sistemos suderinamumui. |
| --- | --- |

40.

Antra, Komisija norėtų žinoti, ar būtų teisinga nustatyti nevienodus informavimo reikalavimus naudos gavėjams, kurie turi tik toje pačioje šalyje įsteigtų susijusių įmonių, neatitinkančių tonažo mokesčio mokėjimo reikalavimų, ir naudos gavėjams, turintiems tik užsienyje įsteigtų susijusių įmonių. Be to, atsižvelgiant į teismo sprendimą Matra byloje (13), toks nevienodų sąlygų sudarymas gali tikrai pakenkti sistemos suderinamumui.

| 41. | Trečia, Komisija norėtų žinoti, ar toliau išvardytos valstybių narių bendradarbiavimo formos būtų tinkamos tiksliau atskirti galiojančias tonažo mokesčių sistemas:






  — | savitarpio pagalbos reikalavimas, nustatomas atsižvelgiant į EB sutarties 10 straipsnį (14), papildantis galimo dvišalio tarpusavio susitarimo dėl bendradarbiavimo mokesčių srityje reikalavimus ir EBPO gairių rekomendacijas dėl tarptautinių sandorių su tonažo mokesčiu apmokestinama bendrove ir nustatomas siekiant išvengti tonažo mokesčio sistemų paplitimo Bendrijoje tarp reikalavimų neatitinkančių veiklos rūšių; |
| --- | --- | --- |

41.

Trečia, Komisija norėtų žinoti, ar toliau išvardytos valstybių narių bendradarbiavimo formos būtų tinkamos tiksliau atskirti galiojančias tonažo mokesčių sistemas:

—

savitarpio pagalbos reikalavimas, nustatomas atsižvelgiant į EB sutarties 10 straipsnį (14), papildantis galimo dvišalio tarpusavio susitarimo dėl bendradarbiavimo mokesčių srityje reikalavimus ir EBPO gairių rekomendacijas dėl tarptautinių sandorių su tonažo mokesčiu apmokestinama bendrove ir nustatomas siekiant išvengti tonažo mokesčio sistemų paplitimo Bendrijoje tarp reikalavimų neatitinkančių veiklos rūšių;

| — | tonažo mokesčio sistemą įvedusios valstybės narės mokesčių institucijų reikalavimas, kilus įtarimui, kad sudaryti neteisėti sandoriai, mažinantys kitos valstybės narės mokestines pajamas ir didinantys vienoje iš šių valstybių narių įsisteigusios bei tos valstybės tonažo mokesčiu apmokestinamos bendrovės naudą, sistemingai įspėti savo kolegas kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

—

tonažo mokesčio sistemą įvedusios valstybės narės mokesčių institucijų reikalavimas, kilus įtarimui, kad sudaryti neteisėti sandoriai, mažinantys kitos valstybės narės mokestines pajamas ir didinantys vienoje iš šių valstybių narių įsisteigusios bei tos valstybės tonažo mokesčiu apmokestinamos bendrovės naudą, sistemingai įspėti savo kolegas kitoje valstybėje narėje.

| 42. | Komisija kviečia trečiąsias šalis iš visų valstybių narių pateikti savo nuomonę minėtais klausimais. |
| --- | --- |

42.

Komisija kviečia trečiąsias šalis iš visų valstybių narių pateikti savo nuomonę minėtais klausimais.

| 43. | Todėl prieš pareiškiant galutinę nuomonę dėl priemonių, apie kurias pranešta, suderinamumo su bendrąja rinka, remiantis valstybės pagalbos procedūrinio reglamento (15) 4 straipsnio 4 dalimi, reikia atlikti tyrimo procedūrą, padėsiančią Komisijai išsiaiškinti minėtus klausimus ir galimą jų poveikį sistemos suderinamumui. |
| --- | --- |

43.

Todėl prieš pareiškiant galutinę nuomonę dėl priemonių, apie kurias pranešta, suderinamumo su bendrąja rinka, remiantis valstybės pagalbos procedūrinio reglamento (15) 4 straipsnio 4 dalimi, reikia atlikti tyrimo procedūrą, padėsiančią Komisijai išsiaiškinti minėtus klausimus ir galimą jų poveikį sistemos suderinamumui.

RAŠTO TEKSTAS

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved brev af 13. september 2005 (16) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning, der oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (17) (sag nr. N 563/01). |
| --- | --- |

1.

Ved brev af 13. september 2005 (16) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning, der oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (17) (sag nr. N 563/01).

| 2. | Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. |
| --- | --- |

2.

Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005.

| 3. | Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (18) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005 og 30. juni 2006 (19). |
| --- | --- |

3.

Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (18) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005 og 30. juni 2006 (19).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Betegnelse

| 4. | Lempelse af oplysningspligten for rederier, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

4.

Lempelse af oplysningspligten for rederier, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

2.2.   Beskrivelse af den anmeldte ændring af foranstaltningerne

| 5. | Lov nr. 408 af 1. juni 2005 fritager danske rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (20), fra deres pligt til at forsyne skattemyndighederne med alle nødvendige oplysninger om deres finansielle transaktioner med koncernforbundne udenlandske virksomheder. |
| --- | --- |

5.

Lov nr. 408 af 1. juni 2005 fritager danske rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (20), fra deres pligt til at forsyne skattemyndighederne med alle nødvendige oplysninger om deres finansielle transaktioner med koncernforbundne udenlandske virksomheder.

| 6. | I sådanne tilfælde foretages kontrollen af kommercielle transaktioner mellem to koncernforbundne virksomheder på basis af armslængdeprincippet. Dette princip består i at kontrollere, at de priser, der benyttes i forbindelse med transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, er i overensstemmelse med markedspriserne. Denne kontrol er påkrævet i henhold til både:






  — | de regler for interne afregningspriser, som OECD-landene opfordres til anvende for at forhindre skatteunddragelse via kommercielle transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, der beskattes i to forskellige lande (21), og |
| --- | --- | --- |

6.

I sådanne tilfælde foretages kontrollen af kommercielle transaktioner mellem to koncernforbundne virksomheder på basis af armslængdeprincippet. Dette princip består i at kontrollere, at de priser, der benyttes i forbindelse med transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, er i overensstemmelse med markedspriserne. Denne kontrol er påkrævet i henhold til både:

—

de regler for interne afregningspriser, som OECD-landene opfordres til anvende for at forhindre skatteunddragelse via kommercielle transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, der beskattes i to forskellige lande (21), og

| — | en af de ring-fencing-foranstaltninger (22), der er knyttet til ordningen. Den pågældende foranstaltning er beskrevet i punkt 2.11.1 i førnævnte beslutning af 12. marts 2002 under overskriften »armslængdeprincippet« og består i kontrollere kommercielle transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab og dets koncernforbundne selskaber. |
| --- | --- |

—

en af de ring-fencing-foranstaltninger (22), der er knyttet til ordningen. Den pågældende foranstaltning er beskrevet i punkt 2.11.1 i førnævnte beslutning af 12. marts 2002 under overskriften »armslængdeprincippet« og består i kontrollere kommercielle transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab og dets koncernforbundne selskaber.

| 7. | Den oplysningspligt, der er nævnt i punkt 4 ovenfor, og som danske tonnagebeskattede rederier vil blive fritaget for, hvis den anmeldte foranstaltning gennemføres, er ikke kun specifik for selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen. I et skattesystem tjener den til at give skattemyndighederne mulighed for at tjekke, at et af to selskaber, der tilhører samme koncern, men som henhører under to forskellige selskabsskatteordninger, ikke benytter de interne afregningspriser til at overføre hovedparten af sit overskud til det andet selskab, der beskattes efter den mest fordelagtige ordning. Disse oplysninger er derfor meget vigtige for kontrollen med de interne afregningspriser i en koncern af virksomheder under såvel reglerne for interne afregningspriser (når transaktionerne er grænseoverskridende) som ring-fencing-forpligtelsen (hvad enten transaktionerne er grænseoverskridende eller ej), som er specifik for tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

7.

Den oplysningspligt, der er nævnt i punkt 4 ovenfor, og som danske tonnagebeskattede rederier vil blive fritaget for, hvis den anmeldte foranstaltning gennemføres, er ikke kun specifik for selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen. I et skattesystem tjener den til at give skattemyndighederne mulighed for at tjekke, at et af to selskaber, der tilhører samme koncern, men som henhører under to forskellige selskabsskatteordninger, ikke benytter de interne afregningspriser til at overføre hovedparten af sit overskud til det andet selskab, der beskattes efter den mest fordelagtige ordning. Disse oplysninger er derfor meget vigtige for kontrollen med de interne afregningspriser i en koncern af virksomheder under såvel reglerne for interne afregningspriser (når transaktionerne er grænseoverskridende) som ring-fencing-forpligtelsen (hvad enten transaktionerne er grænseoverskridende eller ej), som er specifik for tonnageskatteordningen.

| 8. | De danske myndigheder mener, at når et af disse to selskaber er et dansk tonnagebeskattet rederi, og det andet selskab er et i udlandet baseret koncernforbundet selskab (søster-, datter- eller moderselskab), har dette danske selskab ingen interesse i at eksportere sit overskud til sine koncernforbundne selskaber i udlandet ved at manipulere med de interne afregningspriser. Når et af de to koncernforbundne selskaber beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og det andet beskattes i et andet land, tjener de danske skattemyndigheders undersøgelse af eventuelle misbrug via de interne afregningspriser derfor ikke, ifølge de danske myndigheder, statskassens sag. Denne kontrol er efter de danske myndigheders opfattelse kun i andre medlemsstaters og i tredjelandes interesse. |
| --- | --- |

8.

De danske myndigheder mener, at når et af disse to selskaber er et dansk tonnagebeskattet rederi, og det andet selskab er et i udlandet baseret koncernforbundet selskab (søster-, datter- eller moderselskab), har dette danske selskab ingen interesse i at eksportere sit overskud til sine koncernforbundne selskaber i udlandet ved at manipulere med de interne afregningspriser. Når et af de to koncernforbundne selskaber beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og det andet beskattes i et andet land, tjener de danske skattemyndigheders undersøgelse af eventuelle misbrug via de interne afregningspriser derfor ikke, ifølge de danske myndigheder, statskassens sag. Denne kontrol er efter de danske myndigheders opfattelse kun i andre medlemsstaters og i tredjelandes interesse.

2.3.   Beskrivelse af den eksisterende ordning

| 9. | Tonnageskatteordningen er beskrevet i førnævnte beslutning vedtaget af Kommissionen den 12. marts 2002 i sag nr. N 563/01. Her følger en kort beskrivelse af ordningens hovedtræk. |
| --- | --- |

9.

Tonnageskatteordningen er beskrevet i førnævnte beslutning vedtaget af Kommissionen den 12. marts 2002 i sag nr. N 563/01. Her følger en kort beskrivelse af ordningens hovedtræk.

| 10. | Den skattepligtige indkomst af virksomhed omfattet af tonnageskatteordningen fastsættes for hvert skib som et fast beløb i forhold til skibets tonnage uanset rederiets faktiske driftsresultat. Den beregnes således:






  Til og med 1 000 NT | 7 DKK (ca. 0,90 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| --- | --- | --- |
| 1 001-10 000 NT | 5 DKK (ca. 0,70 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| 10 001-25 000 NT | 3 DKK (ca. 0,40 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| Over 25 000 NT | 2 DKK (ca. 0,30 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |

10.

Den skattepligtige indkomst af virksomhed omfattet af tonnageskatteordningen fastsættes for hvert skib som et fast beløb i forhold til skibets tonnage uanset rederiets faktiske driftsresultat. Den beregnes således:

Til og med 1 000 NT

7 DKK (ca. 0,90 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

1 001-10 000 NT

5 DKK (ca. 0,70 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

10 001-25 000 NT

3 DKK (ca. 0,40 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

Over 25 000 NT

2 DKK (ca. 0,30 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

| 11. | Den således beregnede skattepligtige indkomst beskattes efter den almindelige selskabsskattesats. For hvert skib, der tonnagebeskattes, beregnes den skattepligtige indkomst i forhold til skibets nettotonnage, pr. 100 nettoton (NT) og pr. påbegyndt døgn, uanset om skibet er i drift eller ej. |
| --- | --- |

11.

Den således beregnede skattepligtige indkomst beskattes efter den almindelige selskabsskattesats. For hvert skib, der tonnagebeskattes, beregnes den skattepligtige indkomst i forhold til skibets nettotonnage, pr. 100 nettoton (NT) og pr. påbegyndt døgn, uanset om skibet er i drift eller ej.

| 12. | Ordningen, der har været anvendt siden 1. januar 2002, er åben for selskaber, der er skattepligtige i Danmark (dvs. som har fast driftssted i Danmark), og som leverer søtransportydelser. Ordningen kan også anvendes af udenlandske selskaber, som bliver hjemmehørende i Danmark ved flytning af ledelsens sæde til landet. Kun indkomst fra rederivirksomhed kan omfattes af ordningen. |
| --- | --- |

12.

Ordningen, der har været anvendt siden 1. januar 2002, er åben for selskaber, der er skattepligtige i Danmark (dvs. som har fast driftssted i Danmark), og som leverer søtransportydelser. Ordningen kan også anvendes af udenlandske selskaber, som bliver hjemmehørende i Danmark ved flytning af ledelsens sæde til landet. Kun indkomst fra rederivirksomhed kan omfattes af ordningen.

| 13. | Deltagelse i ordningen er frivillig. Valget skal træffes senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for det indkomstår, hvor tonnagebeskatning første gang vil kunne vælges. Valg eller fravalg af tonnagebeskatning er bindende for rederiet i en periode på ti år. Inden for Danmarks grænser skal koncernforbundne rederier træffe samme valg, for så vidt angår anvendelse af tonnageskatteordningen. Når tonnageskatteordningen vælges, skal samtlige skibe og andre aktiviteter, som opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, indgå i tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

13.

Deltagelse i ordningen er frivillig. Valget skal træffes senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for det indkomstår, hvor tonnagebeskatning første gang vil kunne vælges. Valg eller fravalg af tonnagebeskatning er bindende for rederiet i en periode på ti år. Inden for Danmarks grænser skal koncernforbundne rederier træffe samme valg, for så vidt angår anvendelse af tonnageskatteordningen. Når tonnageskatteordningen vælges, skal samtlige skibe og andre aktiviteter, som opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, indgå i tonnageskatteordningen.

2.4.   Varighed

| 14. | Ved brev af 5. april 2006 forpligtede de danske myndigheder sig til at genanmelde foranstaltningen vedrørende lempelse af oplysningspligten for rederier omfattet af den danske tonnageskatteordning inden for ti år. Den anmeldte foranstaltning anses derfor at udløbe ved udgangen af 2015. |
| --- | --- |

14.

Ved brev af 5. april 2006 forpligtede de danske myndigheder sig til at genanmelde foranstaltningen vedrørende lempelse af oplysningspligten for rederier omfattet af den danske tonnageskatteordning inden for ti år. Den anmeldte foranstaltning anses derfor at udløbe ved udgangen af 2015.

2.5.   Budget

| 15. | Denne ændring af ordningen får ingen budgetmæssige følger for den eksisterende ordning. Individuelle støtteforanstaltninger vil ikke blive påvirket af den påtænkte ændring. |
| --- | --- |

15.

Denne ændring af ordningen får ingen budgetmæssige følger for den eksisterende ordning. Individuelle støtteforanstaltninger vil ikke blive påvirket af den påtænkte ændring.

2.6.   Andre statsstøtteordninger inden for søtransportsektoren i Danmark

| 16. | Ud over tonnageskatteordningen anvender Danmark, så vidt Kommissionen ved, på nuværende tidspunkt kun én anden ordning til fordel for virksomheder inden for søtransportsektoren, nemlig den, der fritager rederierne for betaling af skat og socialsikringsafgifter for søfolk, der arbejder om bord på skibe, der opfylder de relevante regler (23). |
| --- | --- |

16.

Ud over tonnageskatteordningen anvender Danmark, så vidt Kommissionen ved, på nuværende tidspunkt kun én anden ordning til fordel for virksomheder inden for søtransportsektoren, nemlig den, der fritager rederierne for betaling af skat og socialsikringsafgifter for søfolk, der arbejder om bord på skibe, der opfylder de relevante regler (23).

2.7.   De danske myndigheders holdning

| 17. | De danske myndigheder har den opfattelse, at hvis et multinationalt selskab skulle fristes til at unddrage sig selskabsskat via kommercielle transaktioner mellem et koncernforbundet dansk selskab, der er omfattet af tonnageskatteordningen, og et koncernforbundet udenlandsk selskab, vil en sådan skatteunddragelse være til skade for det andet land og ikke for Danmark. |
| --- | --- |

17.

De danske myndigheder har den opfattelse, at hvis et multinationalt selskab skulle fristes til at unddrage sig selskabsskat via kommercielle transaktioner mellem et koncernforbundet dansk selskab, der er omfattet af tonnageskatteordningen, og et koncernforbundet udenlandsk selskab, vil en sådan skatteunddragelse være til skade for det andet land og ikke for Danmark.

| 18. | Det er derfor ikke i de danske skattemyndigheders interesse at foretage en systematisk overvågning af transaktioner mellem selskaber, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, og deres koncernforbundne udenlandske selskaber, eftersom en sådan overvågning ikke vil resultere i ekstraindtægter for den danske statskasse. Det er grunden til, at Danmark foreslog at befri virksomheder, der er omfattet af tonnageskatteordningen, fra administrative byrder, som de set ud fra deres eget perspektiv finder unødvendige. |
| --- | --- |

18.

Det er derfor ikke i de danske skattemyndigheders interesse at foretage en systematisk overvågning af transaktioner mellem selskaber, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, og deres koncernforbundne udenlandske selskaber, eftersom en sådan overvågning ikke vil resultere i ekstraindtægter for den danske statskasse. Det er grunden til, at Danmark foreslog at befri virksomheder, der er omfattet af tonnageskatteordningen, fra administrative byrder, som de set ud fra deres eget perspektiv finder unødvendige.

| 19. | De danske myndigheder synes således implicit at mene, at ansvaret for at kontrollere en mulig skatteflugt fra et selskab, der er etableret i et andet land, til et selskab i Danmark, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, påhviler skattemyndighederne i det andet land. Denne formodning implicerer, at det andet land, uanset om det er en medlemsstat eller et tredjeland, har regler om interne afregningspriser i sin skattelovgivning, og at skattemyndighederne i det andet land anvender reglerne på en effektiv måde, navnlig på transaktioner med selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen i Danmark. Ved brev af 13. september 2005 (24) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning. Ordningen blev oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (25) (sag nr. N 563/01). |
| --- | --- |

19.

De danske myndigheder synes således implicit at mene, at ansvaret for at kontrollere en mulig skatteflugt fra et selskab, der er etableret i et andet land, til et selskab i Danmark, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, påhviler skattemyndighederne i det andet land. Denne formodning implicerer, at det andet land, uanset om det er en medlemsstat eller et tredjeland, har regler om interne afregningspriser i sin skattelovgivning, og at skattemyndighederne i det andet land anvender reglerne på en effektiv måde, navnlig på transaktioner med selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen i Danmark. Ved brev af 13. september 2005 (24) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning. Ordningen blev oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (25) (sag nr. N 563/01).

| 20. | Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. |
| --- | --- |

20.

Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005.

| 21. | Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (26) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005, 30. juni 2006 og 13. september 2006 (27). |
| --- | --- |

21.

Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (26) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005, 30. juni 2006 og 13. september 2006 (27).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER OPTRÆDER STØTTE

| 22. | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

22.

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 23. | Det giver ingen mening at undersøge, om de anmeldte foranstaltninger i sig selv udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de er en del af den eksisterende tonnageskatteordning og derfor ikke kan betragtes isoleret, men må undersøges i sammenhæng med hele den tonnageskatteordning, som de medfører en ændring af. Kommissionen bør derfor undersøge hele tonnageskatteordningen i den form, den ville have haft, hvis de anmeldte foranstaltninger allerede var blevet gennemført. |
| --- | --- |

23.

Det giver ingen mening at undersøge, om de anmeldte foranstaltninger i sig selv udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de er en del af den eksisterende tonnageskatteordning og derfor ikke kan betragtes isoleret, men må undersøges i sammenhæng med hele den tonnageskatteordning, som de medfører en ændring af. Kommissionen bør derfor undersøge hele tonnageskatteordningen i den form, den ville have haft, hvis de anmeldte foranstaltninger allerede var blevet gennemført.

| 24. | På nuværende stadium af undersøgelsen mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning ikke ændrer ved det forhold, at tonnageskatteordningen har karakter af støtte. |
| --- | --- |

24.

På nuværende stadium af undersøgelsen mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning ikke ændrer ved det forhold, at tonnageskatteordningen har karakter af støtte.

| 25. | Det vigtigste spørgsmål drejer sig således om at afgøre, om de påtænkte foranstaltninger vil ændre vurderingen i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 med hensyn til den samlede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

25.

Det vigtigste spørgsmål drejer sig således om at afgøre, om de påtænkte foranstaltninger vil ændre vurderingen i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 med hensyn til den samlede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL MED HENSYN TIL FORANSTALTNINGENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Ring-fencing-foranstaltning berørt af de anmeldte foranstaltninger

| 26. | En af hovedbetingelserne knyttet til erklæringen om, at tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, er, at der skal træffes en række ring-fencing-foranstaltninger for at sikre, at ingen andre aktiviteter end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat eller et tredjeland — kan blive indirekte tilgodeset af ordningen. Retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren giver rent faktisk mulighed for at indføre en tonnageafgift (28), men disse retningslinjer gælder kun for søtransport. Hvis tonnageskatteordningen i sin ændrede form kan resultere i, at ikke-maritime aktiviteter bliver tilgodeset af tonnageafgiften, kan der opstå tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med fællesmarkedet, jf. beskrivelsen nedenfor. |
| --- | --- |

26.

En af hovedbetingelserne knyttet til erklæringen om, at tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, er, at der skal træffes en række ring-fencing-foranstaltninger for at sikre, at ingen andre aktiviteter end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat eller et tredjeland — kan blive indirekte tilgodeset af ordningen. Retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren giver rent faktisk mulighed for at indføre en tonnageafgift (28), men disse retningslinjer gælder kun for søtransport. Hvis tonnageskatteordningen i sin ændrede form kan resultere i, at ikke-maritime aktiviteter bliver tilgodeset af tonnageafgiften, kan der opstå tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med fællesmarkedet, jf. beskrivelsen nedenfor.

| 27. | Ring-fencing-foranstaltningerne knyttet til den danske tonnageskatteordning er beskrevet i punkt 2.11 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002. |
| --- | --- |

27.

Ring-fencing-foranstaltningerne knyttet til den danske tonnageskatteordning er beskrevet i punkt 2.11 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002.

| 28. | En af disse foranstaltninger består i, at der på basis af armslængdeprincippet skal føres kontrol med kommercielle transaktioner mellem tonnagebeskattede selskaber og deres eventuelle koncernforbundne selskaber (eller de af de pågældende selskaber, der selskabsbeskattes efter de normale regler), det være sig indenlandske eller udenlandske selskaber. Det er værd at erindre om, at der findes andre ring-fencing-foranstaltninger mod »thick capitalization« (29) eller en fordeling af omkostninger og udgifter, hvor en del af rederiets virksomhed beskattes efter tonnageskatteordningen, mens resten beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

28.

En af disse foranstaltninger består i, at der på basis af armslængdeprincippet skal føres kontrol med kommercielle transaktioner mellem tonnagebeskattede selskaber og deres eventuelle koncernforbundne selskaber (eller de af de pågældende selskaber, der selskabsbeskattes efter de normale regler), det være sig indenlandske eller udenlandske selskaber. Det er værd at erindre om, at der findes andre ring-fencing-foranstaltninger mod »thick capitalization« (29) eller en fordeling af omkostninger og udgifter, hvor en del af rederiets virksomhed beskattes efter tonnageskatteordningen, mens resten beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 29. | Alle de tonnageskatteordninger, som Kommissionen har godkendt de sidste fem år (30), herunder den her omhandlede, omfatter ring-fencing-foranstaltninger, der indebærer kontrol med transaktioner mellem tonnagebeskattede virksomheder og virksomheder, der beskattes efter de almindelige regler. |
| --- | --- |

29.

Alle de tonnageskatteordninger, som Kommissionen har godkendt de sidste fem år (30), herunder den her omhandlede, omfatter ring-fencing-foranstaltninger, der indebærer kontrol med transaktioner mellem tonnagebeskattede virksomheder og virksomheder, der beskattes efter de almindelige regler.

| 30. | Tonnageskatteordninger skal være afskærmede for at undgå, at deres virkninger smitter af på økonomiske aktiviteter, der ikke har med søtransport at gøre. Til dette formål anmoder Kommissionen normalt medlemsstaterne om at træffe en række ring fencing-foranstaltninger, f.eks.:






  — | kontrollere kommercielle transaktioner på tværs af afskærmningen på basis af på armslængde-princippet, |
| --- | --- | --- |

30.

Tonnageskatteordninger skal være afskærmede for at undgå, at deres virkninger smitter af på økonomiske aktiviteter, der ikke har med søtransport at gøre. Til dette formål anmoder Kommissionen normalt medlemsstaterne om at træffe en række ring fencing-foranstaltninger, f.eks.:

—

kontrollere kommercielle transaktioner på tværs af afskærmningen på basis af på armslængde-princippet,

| — | indføre regler om fair fordeling af kapitaludgifter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, |
| --- | --- |

—

indføre regler om fair fordeling af kapitaludgifter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter,

| — | indføre regler om fair fordeling af indtægter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, |
| --- | --- |

—

indføre regler om fair fordeling af indtægter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter,

| — | benytte alt-eller-intet-løsningen for rederikoncerner (alle dele af koncernen, der opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, skal vælge denne ordning, når mindst en af dem opfylder betingelserne). |
| --- | --- |

—

benytte alt-eller-intet-løsningen for rederikoncerner (alle dele af koncernen, der opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, skal vælge denne ordning, når mindst en af dem opfylder betingelserne).

| 31. | Sådanne foranstaltninger tjener til bl.a. at forhindre skatteunddragelse til fordel for aktiviteter, der ikke har forbindelse til søtransport. Gennemførelsen af disse foranstaltninger er vigtig for vurderingen af, om tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, da de bidrager til at sikre, at aktiviteter, der ikke er omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, ikke får uretmæssig fordel af ordningen. Ring-fencing-foranstaltninger skal betragtes som en integrerende del af en tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

31.

Sådanne foranstaltninger tjener til bl.a. at forhindre skatteunddragelse til fordel for aktiviteter, der ikke har forbindelse til søtransport. Gennemførelsen af disse foranstaltninger er vigtig for vurderingen af, om tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, da de bidrager til at sikre, at aktiviteter, der ikke er omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, ikke får uretmæssig fordel af ordningen. Ring-fencing-foranstaltninger skal betragtes som en integrerende del af en tonnageskatteordning.

| 32. | Ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet indgår i Kommissionens beslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger (se punkt 26), inkl. den her omhandlede, og sikrer, at kun søtransportydelser, der leveres af selskaber, der er skattepligtige i Danmark, kan henføres under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

32.

Ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet indgår i Kommissionens beslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger (se punkt 26), inkl. den her omhandlede, og sikrer, at kun søtransportydelser, der leveres af selskaber, der er skattepligtige i Danmark, kan henføres under den danske tonnageskatteordning.

4.2.   Ændret virkning af den pågældende ring-fencing-foranstaltning

| 33. | Der erindres om, at ring-fencing-foranstaltninger er meget vigtige for at sikre, at tonnageskatteordninger er vandtætte. Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger. |
| --- | --- |

33.

Der erindres om, at ring-fencing-foranstaltninger er meget vigtige for at sikre, at tonnageskatteordninger er vandtætte. Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger.

| 34. | Uden en effektiv gennemførelse af ring-fencing-foranstaltningen vedrørende kommercielle transaktioner kan andre former for virksomhed end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat selv eller i andre lande — nemlig får mulighed for at unddrage sig selskabsskat gennem kommercielle transaktioner med et koncernforbundet selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

34.

Uden en effektiv gennemførelse af ring-fencing-foranstaltningen vedrørende kommercielle transaktioner kan andre former for virksomhed end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat selv eller i andre lande — nemlig får mulighed for at unddrage sig selskabsskat gennem kommercielle transaktioner med et koncernforbundet selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen i den pågældende medlemsstat.

| 35. | Kommissionen har forstået det således, at de danske myndigheder fortsat agter at verificere transaktioner mellem to koncernforbundne selskaber med udgangspunkt i ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet, når et af dem beskattes efter tonnageskatteordningen, men kun når de begge er skattepligtige i Danmark. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen har forstået det således, at de danske myndigheder fortsat agter at verificere transaktioner mellem to koncernforbundne selskaber med udgangspunkt i ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet, når et af dem beskattes efter tonnageskatteordningen, men kun når de begge er skattepligtige i Danmark.

| 36. | Det betyder, at verifikationen af indenlandske transaktioner med et selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen, vil forblive under de danske myndigheders tilsyn og ansvar, mens det andet land vil være ansvarlig for kontrollen med grænseoverskridende transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab i Danmark og et udenlandsk koncernforbundet selskab. |
| --- | --- |

36.

Det betyder, at verifikationen af indenlandske transaktioner med et selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen, vil forblive under de danske myndigheders tilsyn og ansvar, mens det andet land vil være ansvarlig for kontrollen med grænseoverskridende transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab i Danmark og et udenlandsk koncernforbundet selskab.

| 37. | Imidlertid nærer Kommissionen på nuværende stadium af undersøgelsen tvivl med hensyn til, om den oprindelige tonnageskatteordning som ændret ved de anmeldte foranstaltninger fortsat vil være forenelig med fællesmarkedet, eftersom de anmeldte foranstaltninger kan svække førnævnte ring-fencing-foranstaltning. Sidstnævnte er afgørende for ordningens forenelighed med fællesmarkedet (31). |
| --- | --- |

37.

Imidlertid nærer Kommissionen på nuværende stadium af undersøgelsen tvivl med hensyn til, om den oprindelige tonnageskatteordning som ændret ved de anmeldte foranstaltninger fortsat vil være forenelig med fællesmarkedet, eftersom de anmeldte foranstaltninger kan svække førnævnte ring-fencing-foranstaltning. Sidstnævnte er afgørende for ordningens forenelighed med fællesmarkedet (31).

| 38. | Kommissionen frygter også, at de anmeldte foranstaltninger kan gøre det lettere for selskaber, der er skattepligtige i andre medlemsstater, at unddrage sig beskatning i de pågældende medlemsstater, eftersom det vil være vanskeligere for de danske skattemyndigheder at afsløre svigagtige transaktioner mellem disse selskaber og et tonnagebeskattet koncernforbundet selskab i Danmark, hvis de danske myndigheder ikke længere får regelmæssige oplysninger om transaktioner mellem danske tonnagebeskattede og deres udenlandske koncernforbundne selskaber. |
| --- | --- |

38.

Kommissionen frygter også, at de anmeldte foranstaltninger kan gøre det lettere for selskaber, der er skattepligtige i andre medlemsstater, at unddrage sig beskatning i de pågældende medlemsstater, eftersom det vil være vanskeligere for de danske skattemyndigheder at afsløre svigagtige transaktioner mellem disse selskaber og et tonnagebeskattet koncernforbundet selskab i Danmark, hvis de danske myndigheder ikke længere får regelmæssige oplysninger om transaktioner mellem danske tonnagebeskattede og deres udenlandske koncernforbundne selskaber.

| 39. | Når ring-fencing-foranstaltninger viser sig at være virkningsløse eller kan forventes at være virkningsløse, finder Kommissionen, at tonnageskatteordningen — ved at tilgodese anden virksomhed end søtransportvirksomhed — kan fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, og at en sådan ordning under de omstændigheder er uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

39.

Når ring-fencing-foranstaltninger viser sig at være virkningsløse eller kan forventes at være virkningsløse, finder Kommissionen, at tonnageskatteordningen — ved at tilgodese anden virksomhed end søtransportvirksomhed — kan fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, og at en sådan ordning under de omstændigheder er uforenelig med fællesmarkedet.

| 40. | I denne sag frygter Kommissionen, at ændringen af den ring-fencing-foranstaltning, som anmeldelsen vedrører, vil føre til en situation, hvor virksomhed, der er skattepligtig i andre lande og således ikke omfattet at tonnageskatteordningen i Danmark, vil blive uretmæssigt tilgodeset af ordningen via en urimelig prissætning af transaktioner med koncernforbundne selskaber i Danmark, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

I denne sag frygter Kommissionen, at ændringen af den ring-fencing-foranstaltning, som anmeldelsen vedrører, vil føre til en situation, hvor virksomhed, der er skattepligtig i andre lande og således ikke omfattet at tonnageskatteordningen i Danmark, vil blive uretmæssigt tilgodeset af ordningen via en urimelig prissætning af transaktioner med koncernforbundne selskaber i Danmark, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning.

| 41. | Hvad dette angår, ønsker Kommissionen at modtage samtlige medlemsstaters kommentarer til følgende punkter. |
| --- | --- |

41.

Hvad dette angår, ønsker Kommissionen at modtage samtlige medlemsstaters kommentarer til følgende punkter.

| 42. | For det første er det nødvendigt at få fastslået, hvordan Danmark efter gennemførelsen af de anmeldte foranstaltninger fortsat vil kunne sikre, at landets skattemyndigheder vil være i stand til at afsløre eventuelle forsøg på skatteunddragelse begået af udenlandske selskaber, der er koncernforbundne med rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og underrette det berørte land om dette forsøg. Hvis det ikke er tilfældet, spørger Kommissionen sig selv, om andre medlemsstater og tredjelande bør bebyrdes med at kontrollere alle grænseoverskridende transaktioner med selskaber, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (hvoraf de fleste sandsynligvis er selskaber registreret i Danmark). |
| --- | --- |

42.

For det første er det nødvendigt at få fastslået, hvordan Danmark efter gennemførelsen af de anmeldte foranstaltninger fortsat vil kunne sikre, at landets skattemyndigheder vil være i stand til at afsløre eventuelle forsøg på skatteunddragelse begået af udenlandske selskaber, der er koncernforbundne med rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og underrette det berørte land om dette forsøg. Hvis det ikke er tilfældet, spørger Kommissionen sig selv, om andre medlemsstater og tredjelande bør bebyrdes med at kontrollere alle grænseoverskridende transaktioner med selskaber, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (hvoraf de fleste sandsynligvis er selskaber registreret i Danmark).

| 43. | For det andet spørger Kommissionen sig selv, om den uensartede behandling (med hensyn til oplysningspligt) af henholdsvis tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er indenlandske selskaber, der ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, og tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er udenlandske selskaber, kan betragtes som rimelig. Når henses til dommen i Matra-sagen (32), kan en sådan uensartet behandling meget vel få indflydelse på ordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

43.

For det andet spørger Kommissionen sig selv, om den uensartede behandling (med hensyn til oplysningspligt) af henholdsvis tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er indenlandske selskaber, der ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, og tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er udenlandske selskaber, kan betragtes som rimelig. Når henses til dommen i Matra-sagen (32), kan en sådan uensartet behandling meget vel få indflydelse på ordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 44. | For det tredje spørger Kommissionen sig selv, om f.eks. følgende samarbejdsmekanismer aftalt mellem medlemsstater vil være bedre egnet som ring-fencing-foranstaltning i forbindelse med eksisterende tonnageskatteordninger:






  — | en forpligtelse til, i lyset af EF-traktatens artikel 10 (33), at yde gensidig bistand, der går videre end kravene i en eventuel bilateral skattesamarbejdsaftale og videre end henstillingerne i OECD-retningslinjerne, i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner med et tonnagebeskattet selskab med henblik på at forhindre en spillover-effekt på Fællesskabsplan fra tonnageskatteordninger til aktiviteter, der ikke kan henføres under en sådan ordning, |
| --- | --- | --- |

44.

For det tredje spørger Kommissionen sig selv, om f.eks. følgende samarbejdsmekanismer aftalt mellem medlemsstater vil være bedre egnet som ring-fencing-foranstaltning i forbindelse med eksisterende tonnageskatteordninger:

—

en forpligtelse til, i lyset af EF-traktatens artikel 10 (33), at yde gensidig bistand, der går videre end kravene i en eventuel bilateral skattesamarbejdsaftale og videre end henstillingerne i OECD-retningslinjerne, i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner med et tonnagebeskattet selskab med henblik på at forhindre en spillover-effekt på Fællesskabsplan fra tonnageskatteordninger til aktiviteter, der ikke kan henføres under en sådan ordning,

| — | en forpligtelse for skattemyndighederne i en medlemsstat, der har indført en tonnageskatteordning, til systematisk at underrette deres kolleger i en anden medlemsstat, hvis de får mistanke om uregelmæssige transaktioner, der er til skade for den anden medlemsstats skatteindtægter og til fordel for et tonnagebeskattet selskab i de to medlemsstater. |
| --- | --- |

—

en forpligtelse for skattemyndighederne i en medlemsstat, der har indført en tonnageskatteordning, til systematisk at underrette deres kolleger i en anden medlemsstat, hvis de får mistanke om uregelmæssige transaktioner, der er til skade for den anden medlemsstats skatteindtægter og til fordel for et tonnagebeskattet selskab i de to medlemsstater.

5.   KONKLUSION

| 45. | Der er med henvisning til ovenstående behov for at indlede en undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4, i procedureforordningen vedrørende statsstøtte (34), således at Kommissionen kan få afklaret disse punkter og deres mulige indflydelse på den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet, før den tager endelig stilling til, om de anmeldte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

45.

Der er med henvisning til ovenstående behov for at indlede en undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4, i procedureforordningen vedrørende statsstøtte (34), således at Kommissionen kan få afklaret disse punkter og deres mulige indflydelse på den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet, før den tager endelig stilling til, om de anmeldte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet.

| 46. | På basis af vurderingen i det foregående beslutter Kommissionen hermed at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4 (35), i ovennævnte forordning med hensyn til den foreslåede ændring. |
| --- | --- |

46.

På basis af vurderingen i det foregående beslutter Kommissionen hermed at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4 (35), i ovennævnte forordning med hensyn til den foreslåede ændring.

| 47. | I lyset af betragtningerne ovenfor anmoder Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 (36), i ovennævnte forordning Danmark om at fremsætte bemærkninger til ovenstående punkter og til at indsende alle sådanne oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger senest en måned efter modtagelsen af dette brev. Den anmoder de danske myndigheder om straks at fremsende en kopi af dette brev til alle potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

47.

I lyset af betragtningerne ovenfor anmoder Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 (36), i ovennævnte forordning Danmark om at fremsætte bemærkninger til ovenstående punkter og til at indsende alle sådanne oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger senest en måned efter modtagelsen af dette brev. Den anmoder de danske myndigheder om straks at fremsende en kopi af dette brev til alle potentielle støttemodtagere.

| 48. | Kommissionen ønsker at erindre de danske myndigheder om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen ønsker at erindre de danske myndigheder om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 49. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev og et resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved at indrykke en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende og underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af dette brev.“ |
| --- | --- |

49.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev og et resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved at indrykke en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende og underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af dette brev.“

---

(1)  Įregistruota kaip dokumentas TREN(2005) A/23228.

1

(2)  Sprendimo tekstas oficialia kalba pateiktas šiuo interneto adresu:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf.

2004 m. gruodžio 1 d. sprendimu (byla Nr. 171/2004) Komisija patvirtino pagalbos reikalavimus atitinkančių papildomų veiklos rūšių (glaudžiai ir tiesiogiai susijusių su transporto paslaugų teikimu) sąrašo priedą, į kurį įtraukė laivuose įrengtų komercinių patalpų, pvz., parduotuvių arba kioskų, nuomą trečiosioms bendrovėms arba nepriklausomiems jūrų transporto bendrovės padaliniams, šiuose kioskuose vykdantiems pagalbos reikalavimus atitinkančias arba jų neatitinkančias veiklos rūšis. Šio antrojo sprendimo tekstas oficialia kalba pateiktas šiuo interneto adresu:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf.

(3)  Dokumentai TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 ir D/ 217824.

3

(4)  Įregistruota kaip dokumentas TREN(2005) A/29975.

4

(5)  Aprašyta toliau 2.3 skirsnyje.

5

(6)  Visose išsivysčiusiose šalyse sandorių kainodaros taisyklės paprastai nustatomos įmonių pelno mokesčių įstatymuose. EBPO sandorių kainodaros gairėse, skirtose tarptautinėms bendrovėms ir mokesčių institucijoms, EPBO šalys yra raginamos kontroliuoti tarptautinėms bendrovėms priklausančių įmonių komercinius sandorius su užsienyje veikiančiomis su jomis susijusiomis įmonėmis. Šios taisyklės gali būti numatytos ir dvišaliuose susitarimuose dėl bendradarbiavimo mokesčių srityje. Sandorių kainodaros taisyklėse nustatoma dviejų įmonių, susijusių taip, kaip apibrėžta minėtose EBPO gairėse, tarpusavio sandorių kainų pagrįstumo patikros tvarka. Įtardamos, kad bandoma išvengti mokesčių, mokesčių institucijos gali nustatyti tokias kainas, kurios labiau atitiktų rinkos kainas, ir atitinkamai perskaičiuoti atitinkamos įmonės pelną.

6

(7)  Komisija tokias veiklos atskyrimo priemones reikalavo taikyti visose per pastaruosius penkerius metus patvirtintose mokesčių sistemose.

7

(8)  Byla NN 116/98, Komisijos patvirtinta 2002 m. lapkričio 13 d. sprendimu. Sprendimo tekstas oficialia kalba pateiktas šiuo interneto adresu:

8

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf .

(9)  Komisijos komunikatas C(2004) 43 — Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos jūrų transportui, OL C 13, 2004 1 17, p. 3, žr. 3.1 punktą. Taip pat žr. ankstesnes gaires šiuo klausimu, OL C 205, 1997 7 5, p. 5.

9

(10)  „Kapitalizacijos didinimo“ strategiją sudaro didžiosios turto dalies perkėlimas į tonažo mokesčiu apmokestinamą bendrovės veiklą ir įsiskolinimų perkėlimas į įprastu įmonių pelno mokesčiu apmokestinamą bendrovės veiklą, taip padidinant kapitalo sąnaudas, kad reikėtų mokėti mažesnius mokesčius.

10

(11)  Žr. šiuos labiausiai susijusius Komisijos sprendimus:

11

| (1) | dėl Didžiosios Britanijos sistemos, patvirtintos 2000 m. rugpjūčio 2 d. (byla N 790/99); |
| --- | --- |

(1)

dėl Didžiosios Britanijos sistemos, patvirtintos 2000 m. rugpjūčio 2 d. (byla N 790/99);

| (2) | dėl Ispanijos sistemos, patvirtintos 2002 m. vasario 27 d. (byla N 736/01); |
| --- | --- |

(2)

dėl Ispanijos sistemos, patvirtintos 2002 m. vasario 27 d. (byla N 736/01);

| (3) | dėl Danijos sistemos, patvirtintos 2002 m. kovo 12 d. (byla N 563/01); |
| --- | --- |

(3)

dėl Danijos sistemos, patvirtintos 2002 m. kovo 12 d. (byla N 563/01);

| (4) | dėl Suomijos sistemos, patvirtintos 2002 m. spalio 16 d. (byla N 195/02); |
| --- | --- |

(4)

dėl Suomijos sistemos, patvirtintos 2002 m. spalio 16 d. (byla N 195/02);

| (5) | dėl Airijos sistemos, patvirtintos 2002 m. gruodžio 11 d. (byla N 504/02); |
| --- | --- |

(5)

dėl Airijos sistemos, patvirtintos 2002 m. gruodžio 11 d. (byla N 504/02);

| (6) | dėl Ispanijos sistemos, taikomos Biskajos provincijai, patvirtintos 2003 m. vasario 5 d. (byla N 572/02); |
| --- | --- |

(6)

dėl Ispanijos sistemos, taikomos Biskajos provincijai, patvirtintos 2003 m. vasario 5 d. (byla N 572/02);

| (7) | dėl Prancūzijos sistemos, patvirtintos 2003 m. gegužės 13 d. (byla N 737/02); |
| --- | --- |

(7)

dėl Prancūzijos sistemos, patvirtintos 2003 m. gegužės 13 d. (byla N 737/02);

| (8) | dėl Belgijos sistemos, patvirtintos 2003 m. kovo 19 d. (byla C 20/03, ex N 433/02); |
| --- | --- |

(8)

dėl Belgijos sistemos, patvirtintos 2003 m. kovo 19 d. (byla C 20/03, ex N 433/02);

| (9) | dėl Italijos sistemos, patvirtintos 2004 m. spalio 20 d. (byla N 114/04). |
| --- | --- |

(9)

dėl Italijos sistemos, patvirtintos 2004 m. spalio 20 d. (byla N 114/04).

(12)  Žr. susijusį 2002 m. kovo 12 d. Komisijos sprendimo 3.3.5 skirsnio punktą: „Be to, laisvos konkurencijos principas, „finansinių pajamų ir (arba) išlaidų taisyklės“, „kapitalizacijos didinimo taisyklės“, su atskiriamosiomis priemonėmis susijusios taisyklės ir bendrovių grupės tarpusavio sandorių taisyklės aiškiai rodo, kokioms veiklos rūšims tonažo mokestis yra taikomas ir kokioms — ne, taigi šiose taisyklėse pateikiamos aiškios ir skaidrios apskaitos rekomendacijos, kaip reikalaujama „gairėse“.“

12

„Be to

laisvos konkurencijos principas, „finansinių pajamų ir (arba) išlaidų taisyklės“, „kapitalizacijos didinimo taisyklės“, su atskiriamosiomis priemonėmis susijusios taisyklės ir bendrovių grupės tarpusavio sandorių taisyklės aiškiai rodo, kokioms veiklos rūšims tonažo mokestis yra taikomas ir kokioms

ne, taigi šiose taisyklėse pateikiamos aiškios ir skaidrios apskaitos rekomendacijos, kaip reikalaujama „gairėse“.“

(13)  Žr. 1993 m. birželio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-225/91, „Matra“ prieš Komisiją, ir visų pirma jo 41 punktą: „41. Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad nors 92 ir 93 straipsniuose numatyta procedūra palieka Komisijai, o tam tikrais atvejais — ir Tarybai, gana didelę sprendimo laisvę, priimant sprendimą dėl valstybės pagalbos suderinamumo su bendrosios rinkos reikalavimais iš bendros Sutarties struktūros aiškiai matyti, kad dėl procedūros vykdymo jokiu būdu neturėti kilti pasekmių, kurios prieštarautų konkrečioms Sutarties nuostatoms (1980 m. gegužės 21 d. sprendimas byloje 73/79, Komisija prieš Italiją, Rink. p. 1533, 11 punktas). Be to, Teisingumo Teismas mano, kad konkrečioms Sutarties nuostatoms, išskyrus 92 ir 93 straipsnių nuostatas, prieštaraujantys pagalbos aspektai gali būti taip stipriai susiję su pagalbos objektu, kad gali būti neįmanoma jų įvertinti atskirai (1977 m. kovo 22 d. sprendimas byloje 74/76, Iannelli prieš Meroni, Rink. p. 557).“

13

Matra“ prieš Komisiją

„41. Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad nors 92 ir 93 straipsniuose numatyta procedūra palieka Komisijai, o tam tikrais atvejais

ir Tarybai, gana didelę sprendimo laisvę, priimant sprendimą dėl valstybės pagalbos suderinamumo su bendrosios rinkos reikalavimais iš bendros Sutarties struktūros aiškiai matyti, kad dėl procedūros vykdymo jokiu būdu neturėti kilti pasekmių, kurios prieštarautų konkrečioms Sutarties nuostatoms (1980 m. gegužės 21 d. sprendimas byloje 73/79, Komisija prieš Italiją, Rink. p. 1533, 11 punktas). Be to, Teisingumo Teismas mano, kad konkrečioms Sutarties nuostatoms, išskyrus 92 ir 93 straipsnių nuostatas, prieštaraujantys pagalbos aspektai gali būti taip stipriai susiję su pagalbos objektu, kad gali būti neįmanoma jų įvertinti atskirai (1977 m. kovo 22 d. sprendimas byloje 74/76, Iannelli prieš Meroni, Rink. p. 557).“

(14)

14

10 straipsnis

10 straipsnis

Kad užtikrintų šios Sutarties ir Bendrijos institucijų nustatytų pareigų vykdymą, valstybės narės imasi visų atitinkamų bendrų ar specialių priemonių. Jos padeda atlikti Bendrijos uždavinius.

Kad užtikrintų šios Sutarties ir Bendrijos institucijų nustatytų pareigų vykdymą, valstybės narės imasi visų atitinkamų bendrų ar specialių priemonių. Jos padeda atlikti Bendrijos uždavinius.

Jos nesiima jokių priemonių, kurios gali trukdyti siekti šios Sutarties tikslų.

Jos nesiima jokių priemonių, kurios gali trukdyti siekti šios Sutarties tikslų.

(15)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles. OL L 83, 1999 3 22, p. 1.

15

(16)  Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

16

(17)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

17

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(18)  Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/ 217824.

18

(19)  Registeret under ref. TREN (2005) A/29975.

19

(20)  Beskrevet i afsnit 2.3 nedenfor.

20

(21)  Skattelovgivningen i alle udviklede lande indeholder normalt regler om interne afregningspriser. I OECD's »Transfer Pricing Guidelines for Multinational Enterprises and for Tax Administrations« opfordres OECD-landene til at føre kontrol med kommercielle transaktioner mellem virksomheder tilhørende multinationale selskaber og deres udenlandske koncernbundne virksomheder. Sådanne regler kan også være påkrævet i bilaterale skattesamarbejdsaftaler. Ifølge reglerne om interne afregningspriser skal det kontrolleres, om der benyttes en korrekt prissætning ved transaktioner mellem to virksomheder, der er koncernforbundne som omhandlet i OECD-retningslinjerne. Skattemyndighederne har mulighed for at fastsætte priserne på et niveau, der er mere på linje med markedspriserne, hvis de nærer mistanke om skatteunddragelse, og de kan derefter genberegne den pågældende virksomheds overskud.

21

(22)  Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger.

22

(23)  Sag nr. NN 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

23

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(24)  Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

24

(25)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

25

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(26)  Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/217824.

26

(27)  Ref. TREN(2005) A/29975 og TREN(2006) A/33708.

27

(28)  Meddelelse C(2004) 43 fra Kommissionen — EU-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3), punkt 3.1. Se også de forrige retningslinjer herfor (EFT C 205 af 5.7.1997, s. 5).

28

(29)  Strategien med »thick capitalization« består i at placere det meste af egenkapitalen i den tonnagebeskattede del af selskabet og det meste af gælden i den del af selskabet, der beskattes efter de normale regler, hvorved de fradragsberettigede renteudgifter forøges.

29

(30)  Se navnlig Kommissionens beslutninger vedrørende:

30

| 1. | den britiske ordning, der blev godkendt den 2. august 2000 (sag nr. N 790/99) |
| --- | --- |

1.

den britiske ordning, der blev godkendt den 2. august 2000 (sag nr. N 790/99)

| 2. | den spanske ordning, der blev godkendt den 27. februar 2002 (sag nr. N 736/01) |
| --- | --- |

2.

den spanske ordning, der blev godkendt den 27. februar 2002 (sag nr. N 736/01)

| 3. | den danske ordning, der blev godkendt den 12. marts 2002 (sag nr. N 563/01) |
| --- | --- |

3.

den danske ordning, der blev godkendt den 12. marts 2002 (sag nr. N 563/01)

| 4. | den finske ordning, der blev godkendt den 16. oktober 2002 (sag nr. N 195/02) |
| --- | --- |

4.

den finske ordning, der blev godkendt den 16. oktober 2002 (sag nr. N 195/02)

| 5. | den irske ordning, der blev godkendt den 11. december 2002 (sag nr. N 504/02) |
| --- | --- |

5.

den irske ordning, der blev godkendt den 11. december 2002 (sag nr. N 504/02)

| 6. | den spanske ordning gældende for Biscayen-området, der blev godkendt den 5. februar 2003 (sag nr. N 572/02) |
| --- | --- |

6.

den spanske ordning gældende for Biscayen-området, der blev godkendt den 5. februar 2003 (sag nr. N 572/02)

| 7. | den franske ordning, der blev godkendt den 13. maj 2003 (sag nr. N 737/02) |
| --- | --- |

7.

den franske ordning, der blev godkendt den 13. maj 2003 (sag nr. N 737/02)

| 8. | den belgiske ordning, der blev godkendt den 19. marts 2003 (sag nr. N 433/02) |
| --- | --- |

8.

den belgiske ordning, der blev godkendt den 19. marts 2003 (sag nr. N 433/02)

| 9. | den italienske ordning, der blev godkendt den 20. oktober 2004 (sag nr. N 114/04). |
| --- | --- |

9.

den italienske ordning, der blev godkendt den 20. oktober 2004 (sag nr. N 114/04).

(31)  Se især afsnit 3.3.5 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002: »Desuden fremgår det klart af arms længde -princippet, bestemmelserne om finansielle indtægter og udgifter, bestemmelserne om værn mod overkapitalisering, bestemmelserne om aktiviteter, der går på tværs af afgrænsningen, og bestemmelserne om transaktioner, der udføres af koncernforbundne selskaber, hvilke aktiviteter der kan blive omfattet af tonnageskatteordningen, og ordningen indeholder dermed en klar reference til kravene i retningslinjerne til dokumentation og bogføring«.

31

(32)  Se Domstolens dom af 15. juni 1993, sag 225/91, Matra mod Kommissionen, særlig præmis 41: »I denne henseende bemærkes, at selv om den i artikel 92 og 93 fastsatte procedure overlader et betydeligt skøn til Kommissionen og under visse betingelser til Rådet med henblik på vurderingen af, om en statsstøtteordning kan forenes med fællesmarkedets krav, følger det dog af traktatens almindelige opbygning, at denne procedure aldrig må føre til resultater, der er i strid med traktatens særlige bestemmelser (dom af 21.5.1980, sag 73/79, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 1533, præmis 11). Domstolen har desuden fastslået, at gennemførelsesforanstaltninger til en støtte, som er i strid med andre særlige traktatbestemmelser end artikel 92 og 93, kan være så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (dom af 22.3.1977, sag 74/76, Iannelli, Sml. s. 557).«

32

I denne henseende bemærkes, at selv om den i artikel 92 og 93 fastsatte procedure overlader et betydeligt skøn til Kommissionen og under visse betingelser til Rådet med henblik på vurderingen af, om en statsstøtteordning kan forenes med fællesmarkedets krav, følger det dog af traktatens almindelige opbygning, at denne procedure aldrig må føre til resultater, der er i strid med traktatens særlige bestemmelser (dom af 21.5.1980, sag 73/79, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 1533, præmis 11). Domstolen har desuden fastslået, at gennemførelsesforanstaltninger til en støtte, som er i strid med andre særlige traktatbestemmelser end artikel 92 og 93, kan være så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (dom af 22.3.1977, sag 74/76, Iannelli, Sml. s. 557).«

(33)

33

Artikel 10

Medlemsstaterne træffer alle almindelige eller særlige foranstaltninger, som er egnede til at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af denne traktat, eller af retsakter foretaget af Fællesskabets institutioner. De letter Fællesskabets gennemførelse af dets opgaver. De afholder sig fra at træffe foranstaltninger, der er egnede til at bringe virkeliggørelsen af denne traktats målsætning i fare.

(34)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

34

(35)  Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

35

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(36)  Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

36

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

---

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/20

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 135/07)

| 1. | 2007 m. birželio 11 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „AXA S.A.“ (toliau — AXA, Prancūzija), pirkdama akcijas, įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 4 dalyje ir 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonių „Monte Paschi Vita S.p.A.“ (toliau — „MPS Vita“, Italija) ir „Monte Paschi Assicurazioni Danni S.p.A.“ (toliau — „MPS Danni“, Italija) kontrolę.„MPS Vita“ ir „MPS Danni“ šiuo metu kontroliuojamos vien tik įmonės „Banca Monte Paschi di Siena S.p.A.“ (toliau — BMPS, Italija). BMPS ir AXA įgis bendrą įmonių „MPS Vita“ ir „MPS Danni“ kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2007 m. birželio 11 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „AXA S.A.“ (toliau — AXA, Prancūzija), pirkdama akcijas, įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 4 dalyje ir 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonių „Monte Paschi Vita S.p.A.“ (toliau — „MPS Vita“, Italija) ir „Monte Paschi Assicurazioni Danni S.p.A.“ (toliau — „MPS Danni“, Italija) kontrolę.„MPS Vita“ ir „MPS Danni“ šiuo metu kontroliuojamos vien tik įmonės „Banca Monte Paschi di Siena S.p.A.“ (toliau — BMPS, Italija). BMPS ir AXA įgis bendrą įmonių „MPS Vita“ ir „MPS Danni“ kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:






  — | AXA: draudimas ir susijusios finansinės paslaugos; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:

—

AXA: draudimas ir susijusios finansinės paslaugos;

| — | BMPS: bankininkystė ir susijusios finansinės paslaugos; |
| --- | --- |

—

BMPS: bankininkystė ir susijusios finansinės paslaugos;

| — | „MPS Vita“: gyvybės draudimas ir susijusios finansinės paslaugos; |
| --- | --- |

—

„MPS Vita“: gyvybės draudimas ir susijusios finansinės paslaugos;

| — | „MPS Danni“: ne gyvybės draudimas. |
| --- | --- |

—

„MPS Danni“: ne gyvybės draudimas.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV šiuo adresu:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la Concurrence, |
| Greffe Fusions |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV šiuo adresu:

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence,

Greffe Fusions

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/21

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2007/C 135/08)

| 1. | 2007 m. birželio 12 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „AIG Capital Partners Inc.“ (toliau — AIG, JAV) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Bulgarian Telecommunications Company“ (toliau — BTC, Bulgarija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2007 m. birželio 12 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „AIG Capital Partners Inc.“ (toliau — AIG, JAV) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Bulgarian Telecommunications Company“ (toliau — BTC, Bulgarija) kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:






  — | AIG: investicinių patarimų ir turto valdymo produktai ir paslaugos; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra ši:

—

AIG: investicinių patarimų ir turto valdymo produktai ir paslaugos;

| — | BTC: fiksuoto ir mobilaus nuotolinio ryšio paslaugos Bulgarijoje. |
| --- | --- |

—

BTC: fiksuoto ir mobilaus nuotolinio ryšio paslaugos Bulgarijoje.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotąsias trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32 2) 296 4301 arba 296 7244 arba paštu su nuoroda COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company adresu:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe Fusions |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Komisija kviečia suinteresuotąsias trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32 2) 296 4301 arba 296 7244 arba paštu su nuoroda COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company adresu:

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe Fusions

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

KITI AKTAI

Komisija

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/22

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2007/C 135/09)

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (1) (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį. Užprotestavimas turi būti pateiktas Komisijai per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„SALATE VON DER INSEL REICHENAU“

EB-Nr. DE/PGI/005/0317/27.10.2003

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami pagrindiniai duomenys apie produkto specifikaciją.

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresas: | D-11015 Berlin |
| Telefonas: | (49-30) 20 25 70 |
| Faksas: | (49-30) 20 25 95 25 |
| El. paštas: | poststelle@bmj.bund.de |

Pavadinimas:

Bundesministerium der Justiz

Adresas:

D-11015 Berlin

Telefonas:

(49-30) 20 25 70

Faksas:

(49-30) 20 25 95 25

El. paštas:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Grupė:

| Pavadinimas: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adresas: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Pavadinimas:

Reichenau-Gemüse eG

Adresas:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Telefonas:

(49-7534) 920 00

Faksas:

(49-7534) 92 0020

El. paštas:

info@reichenaugemuese.de

Sudėtis:

Gamintojas ir (arba) perdirbėjas ( X ) Kiti: ( )

3.   Produkto rūšis:

Klasė 1.6: Neperdirbti ir perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai.

4.   Specifikacija

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1   Pavadinimas: „Salate von der Insel Reichenau“

4.2   Aprašymas: „Salate von der Insel Reichenau“ yra salotos, kurių kilmės vieta — Reichenau, Bodeno ežero sala. Salotų asortimentą sudaro Lactuca sativa (L) var. capitata (gūžinės salotos, Batavia, Iceberg, Novita) ir Lactuca sativa (L.) var. Crispa (Lollo rosso, Lollo Bionda, ąžuolalapės) atmainos. Salotos auginamos išimtinai pagal Reichenau auginimo būdus. Jų savybės priklauso ne tik nuo geografinių sąlygų ypatybių, bet ir nuo žmogaus poveikio.

4.3   Geografinė vietovė: Bodeno ežero sala Reichenau, Vokietija

4.4   Kilmės įrodymas: Laikantis IMS Reichenau Gemüse e.G. sertifikavimo reikalavimų, visos pakuotės numeruojamos partijų numeriais. Pagal šiuos partijų numerius galima atsekti įmonę-augintoją. Visos įmonės yra įsikūrę Reichenau saloje ir apdirba laukus tik Reichenau saloje. Laukų apdirbimas dokumentuotas hidrografiniu žemėlapiu. Ši atsekimo sistema tiksliai susieja produktą su geografine vietove.

4.5.   Gamybos būdas: Salotos iš Reichenau salos auginamos pagal integruoto ir kontroliuojamo daržovių auginimo Badene-Viurtemberge rekomendacijas, taikomas naudojant Badeno-Viurtembergo kokybės ir kilmės ženklą („Richtlinien für den integrierten und kontrollierten Anbau von Gemüse in Baden-Württemberg zur Verwendung des Qualitätszeichens Baden-Württemberg Gesicherte Qualität mit Herkunftsangabe“). Tai reiškia, kad trąšų ir augalų apsaugos medžiagų naudojama minimaliai. Kruopščiai rūpinamasi dirvožemiu ir jo sveikata. Piktžolės naikinamos apkaupiant, veikiant garais ar išdeginant, t.y. piktžolės naikinamos mechaniškai. Siekiant, kad trąšos būtų naudojamos kuo optimaliau, dirvožemis tiriamas kiekvienais metais. Vabzdžius-kenkėjus šiltnamiuose naikina naudingieji vabzdžiai. Reichenau saloje nuo vasario iki gegužės mėnesio renkamas salotų, auginamų po (stiklo ar plėvelės) danga, derlius. Kitas salotų, auginamų po danga, derliaus laikotarpis — spalio, lapkričio ir gruodžio mėnesiai. Pirmosios salotos, auginamos lauke po plėvele ar neaustiniu audiniu, renkamos pradedant nuo balandžio ar gegužės. Sezonas baigiasi su pirmosiomis naktinėmis šalnomis rudenį (rugsėjis ar spalis). Salotų derlius paprastai renkamas anksti rytą. Visas salotų derlius, iki pat sukrovimo ant palečių, tvarkomas rankomis. Šviežios salotos paprastai pateikiamos į didmeninę rinką nesupakuotos į maišelius; tik klientų pageidavimu, atskiros salotų galvos supakuojamos į maišelius. Ši darbo dalis taip pat atliekama rankomis salotų lauke. Prieš pateikiant į didmeninę rinką, visos salotos yra nuplaunamos.

4.6   Ryšys:

| — | Ryšys su gamta: Reichenau sala — ideali vieta daržovių auginimui. Savo padėtimi Bodeno ežere ir ypatingomis geografinėmis ir klimato sąlygomis (drėgmė, šiluma, šviesa) sala išsiskiria iš kitų daržovių auginimo vietovių, ir puikiai patenkina lapinių salotų, kurioms reikia palyginus daug šilumos, natūralaus augimo sąlygas. Bodeno ežeras — didelis vandens telkinys, teikiantis pakankamai drėgmės. Šviesai atsispindint nuo vandens paviršiaus, produktams tenka daugiau spindulių. Be to, Bodeno ežeras kaupia šilumą. Drėgmė, šiluma ir šviesos atspindėjimas teigiamai veikia klimatą, sukuria palankias sąlygas augimui. Augintojai naudojasi palankiomis klimato sąlygomis ir savo specialiomis žiniomis, augindami salotas šiltnamiuose ar plastiko tuneliuose arba atvirame lauke po plastiko plėvele. Specialiai ir išimtinai auginama tik dirvožemyje, apdorotame termiškai, nenaudojant cheminių medžiagų. |
| --- | --- |

—

Ryšys su gamta: Reichenau sala — ideali vieta daržovių auginimui. Savo padėtimi Bodeno ežere ir ypatingomis geografinėmis ir klimato sąlygomis (drėgmė, šiluma, šviesa) sala išsiskiria iš kitų daržovių auginimo vietovių, ir puikiai patenkina lapinių salotų, kurioms reikia palyginus daug šilumos, natūralaus augimo sąlygas. Bodeno ežeras — didelis vandens telkinys, teikiantis pakankamai drėgmės. Šviesai atsispindint nuo vandens paviršiaus, produktams tenka daugiau spindulių. Be to, Bodeno ežeras kaupia šilumą. Drėgmė, šiluma ir šviesos atspindėjimas teigiamai veikia klimatą, sukuria palankias sąlygas augimui. Augintojai naudojasi palankiomis klimato sąlygomis ir savo specialiomis žiniomis, augindami salotas šiltnamiuose ar plastiko tuneliuose arba atvirame lauke po plastiko plėvele. Specialiai ir išimtinai auginama tik dirvožemyje, apdorotame termiškai, nenaudojant cheminių medžiagų.

| — | Reputacija: įvardyta gamtos ir žmogaus įtaka taip teigiamai veikia augimą, ankstyvą derlių ir produktų natūralią kokybę, kad salotos iš Reichenau salos yra gerai žinomos ir už regiono ribų. Viena 2000 metais atlikta prekybininkų ir vartotojų apklausa parodė, kad vartotojai Reichenau salą pirmiausiai sieja su daržovių auginimu (sala dar vadinama „daržovių sala“) ir ypač palankiai vertina produktų šviežumą, išvaizdą ir kilmę. Salotos iš Reichenau salos yra tradicinės daržininkystės, kurios ištakos siekia vienuolyno kultūros Reichenau saloje laikus, produktas. Walahfriedas Strabo, abatas, 840 m. aprašęs savo sodą veikale „De cultura hortorum“ (trumpai vad. „Hortulus“), pradėjo Reichenau salos daržininkystės tradiciją. Salotų auginimas Reichenau saloje pirmą kartą paminėtas dokumentuose 1895 m. (1 ha) (žr. H. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“, 1991, psl. 60), o iki 1932 m. auginimo plotas išsiplėtė iki 20 ha (žr. ten pat, psl. 20). Dabar čia auginama apie 30 ha lapinių salotų po danga ir 50 ha lapinių salotų atvirame plote. |
| --- | --- |

—

Reputacija: įvardyta gamtos ir žmogaus įtaka taip teigiamai veikia augimą, ankstyvą derlių ir produktų natūralią kokybę, kad salotos iš Reichenau salos yra gerai žinomos ir už regiono ribų. Viena 2000 metais atlikta prekybininkų ir vartotojų apklausa parodė, kad vartotojai Reichenau salą pirmiausiai sieja su daržovių auginimu (sala dar vadinama „daržovių sala“) ir ypač palankiai vertina produktų šviežumą, išvaizdą ir kilmę. Salotos iš Reichenau salos yra tradicinės daržininkystės, kurios ištakos siekia vienuolyno kultūros Reichenau saloje laikus, produktas. Walahfriedas Strabo, abatas, 840 m. aprašęs savo sodą veikale „De cultura hortorum“ (trumpai vad. „Hortulus“), pradėjo Reichenau salos daržininkystės tradiciją. Salotų auginimas Reichenau saloje pirmą kartą paminėtas dokumentuose 1895 m. (1 ha) (žr. H. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“, 1991, psl. 60), o iki 1932 m. auginimo plotas išsiplėtė iki 20 ha (žr. ten pat, psl. 20). Dabar čia auginama apie 30 ha lapinių salotų po danga ir 50 ha lapinių salotų atvirame plote.

4.7.   Kontrolės institucija:

| Pavadinimas: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adresas: | D-76247 Karlsruhe |
| Telefonas: | (49-721) 926 37 06 |
| Faksas: | (49-721) 37 05 46 |
| El. paštas: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Pavadinimas:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adresas:

D-76247 Karlsruhe

Telefonas:

(49-721) 926 37 06

Faksas:

(49-721) 37 05 46

El. paštas:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Ženklinimas etiketėmis: „Salate von der Insel Reichenau g.g.A.“ (salotos iš Reichenau salos, SGN)

---

(1)  OL L L 93, 2006 3 31, p.12.

---

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/25

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2007/C 135/10)

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Užprotestavimas turi būti pateiktas Komisijai per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo.

SANTRAUKA

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 510/2006

„GURKEN VON DER INSEL REICHENAU“

EB Nr. DE/PGI/005/0317/27.10.2003

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami pagrindiniai duomenys apie produkto specifikaciją.

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresas: | D-11015 Berlin |
| Telefonas: | (49-30) 20 25 70 |
| Faksas: | (49-30) 20 25 95 25 |
| El. paštas: | poststelle@bmj.bund.de |

Pavadinimas:

Bundesministerium der Justiz

Adresas:

D-11015 Berlin

Telefonas:

(49-30) 20 25 70

Faksas:

(49-30) 20 25 95 25

El. paštas:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Grupė:

| Pavadinimas: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adresas: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Pavadinimas:

Reichenau-Gemüse eG

Adresas:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Telefonas:

(49-7534) 920 00

Faksas:

(49-7534) 92 0020

El. paštas:

info@reichenaugemuese.de

Sudėtis:

Gamintojas ir (arba) perdirbėjas ( X ) Kiti: ( )

3.   Produkto grupė:

Klasė 1.6: Neperdirbti ir perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai.

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1   Pavadinimas: „Gurken von der Insel Reichenau“

4.2   Aprašymas: Ilgavaisiai agurkai — Cucumis sativus; svoris nuo 300 iki 900 g; agurkai yra ilgi ir tiesūs, tamsiai žalios spalvos, tvirti.

4.3   Geografinė vietovė: Bodeno ežero Reichenau sala, Vokietija

4.4   Kilmės įrodymas: Laikantis įmonės Reichenau Gemüse e.G. IFS (International Food Standard) sertifikavimo reikalavimų, visos pakuotės numeruojamos partijų numeriais. Pagal šiuos partijų numerius galima atsekti įmonę-augintoją. Visos įmonės yra įsikūrusios Reichenau saloje ir kultivuoja laukus tik Reichenau saloje. Laukų apdirbimas dokumentuotas hidrografiniu žemėlapiu. Ši atsekimo sistema tiksliai susieja produktą su geografiniu rajonu.

4.5.   Gamybos būdas: Agurkai iš Reichenau salos auginami tik organiniame substrate, laikantis integruoto ir kontroliuojamo auginimo Badene-Viurtemberge rekomendacijų, taikomų naudojant Badeno-Viurtembergo kokybės ženklą („Richtlinien für den integrierten und kontrollierten Anbau zur Verwendung des Qualitätszeichens Baden-Württemberg“„Gesicherte Qualität mit Herkunftsangabe“). Piktžolės naikinamos apkaupiant, veikiant garais ar išdeginant, t.y. piktžolės naikinamos mechaniškai. Siekiant nustatyti optimalią trąšų normą, dirvožemis tiriamas kiekvienais metais. Vabzdžius-kenkėjus šiltnamiuose naikina naudingieji vabzdžiai. Agurkų derlius Reichenau saloje renkamas ištisus metus. Derlius renkamas tik rankomis anksti ryte. Surinkus derlių, agurkai nedelsiant supakuojami į dėžes ir nuvežami į rūšiavimo aikštelę, kurią turi kiekviena įmonė-augintoja. Kadangi agurkai surenkami anksti ryte ir rūšiuojami pavėsyje, jų beveik neveikia dienos karštis, todėl žymiai pagerėja produkto kokybė. Prieš rūšiuojant, kiekvienas agurkas yra nuplaunamas atskirai. Agurkai rūšiuojami pagal svorį: 300–400 g; 400–500 g; 500–600 g; 600–750 g; daugiau nei 750 g. Pagal dydį išrūšiuoti agurkai yra pirmosios prekybinės rūšies. Per daug sulinkę agurkai, neatitinkantys pirmosios prekybinės rūšies reikalavimų, priskiriami antrajai prekybinei rūšiai ir supakuojami atskirai. Įmonė-augintoja supakuoja skirtingų svorio kategorijų agurkus į skirtingomis spalvomis pažymėtas, dažniausiai dviejų dalių dėžes. Dar drėgni agurkai supakuojami į sandarias dėžes. Taip pasiekiamas tam tikras vėsinamasis poveikis, gerinantis produkto kokybę.

4.6   Ryšys: Ryšys su gamta: Reichenau sala — ideali vieta daržovių auginimui. Savo padėtimi Bodeno ežere ir ypatingomis geografinėmis ir klimato sąlygomis (drėgmė, šiluma, šviesa) sala išsiskiria iš kitų daržovių auginimo vietovių. Reichenau saloje yra visos pagrindinės sąlygos (aukšta temperatūra, labai drėgnas oras ir nuolatinis vandens tiekimas) auginti agurkus po danga. Optimalias augimo sąlygas užtikrina salą supantis, šviesą ir šilumą kaupiantis ežeras, drėgmė stiklo šiltnamiuose gali būti nustatyta tiksliai, o vandens tiekimas visiškai pritaikomas augalų poreikiams. Padeda ir augintojų specialios žinios apie auginimą stiklo šiltnamiuose ar plastiko tuneliuose. Agurkai auginami tik organiniame substrate.

Reputacija: įvardyta gamtos ir žmogaus įtaka taip teigiamai veikia agurkų iš Reichenau salos kokybę, kad jie yra gerai žinomi ir už regiono ribų. Viena 2000 metais atlikta prekybininkų ir vartotojų apklausa parodė, kad vartotojai Reichenau salą pirmiausiai sieja su daržovių auginimu (sala dar vadinama „daržovių sala“) ir ypač palankiai vertina produktų šviežumą, išvaizdą ir kilmę. Agurkai iš Reichenau salos yra tradicinės daržininkystės, kurios ištakos siekia vienuolyno kultūros Reichenau saloje laikus, produktas. Abatas Walahfriedas Strabo, 840 m. aprašęs savo sodą veikale „De cultura hortorum“ (trumpai vad. „Hortulus“), pradėjo Reichenau salos daržininkystės tradiciją. Pirmą kartą agurkų auginimas Reichenau saloje dokumentuose paminėtas 1900 m., 1932 m. agurkų auginimo plotas padidėjo iki 300 arų (žr. H. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“, 1991, 61 ir 70 psl.). Dabar čia po danga auginami 32 ha agurkų.

4.7   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adresas: | D-76247 Karlsruhe |
| Telefonas: | (49-721) 926 37 06 |
| Faksas: | (49-721) 37 05 46 |
| El. paštas: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Pavadinimas:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adresas:

D-76247 Karlsruhe

Telefonas:

(49-721) 926 37 06

Faksas:

(49-721) 37 05 46

El. paštas:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Ženklinimas etiketėmis: Gurken von der Insel Reichenau g.g.A. (agurkai iš Reichenau salos, SGN)

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/27

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2007/C 135/11)

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Užprotestavimas turi būti pateiktas Komisijai per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo.

SANTRAUKA

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 510/2006

„FELDSALAT VON DER INSEL REICHENAU“

EB Nr. DE/PGI/005/0318/27.10.2003

SKVN ( ) SGN (X)

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami svarbiausi produkto specifikacijos duomenys.

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresas: | D-11015 Berlin |
| Telefonas: | (49-30) 20 25 70 |
| Faksas: | (49-30) 20 25 95 25 |
| El. paštas: | poststelle@bmj.bund.de |

Pavadinimas:

Bundesministerium der Justiz

Adresas:

D-11015 Berlin

Telefonas:

(49-30) 20 25 70

Faksas:

(49-30) 20 25 95 25

El. paštas:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Grupė:

| Pavadinimas: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adresas: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Pavadinimas:

Reichenau-Gemüse eG

Adresas:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Telefonas:

(49-7534) 920 00

Faksas:

(49-7534) 92 0020

El. paštas:

info@reichenaugemuese.de

Sudėtis:

Gamintojas ir (arba) perdirbėjas ( X ) Kiti: ( )

3.   Produkto grupė:

Klasė 1.6: Neperdirbti ir perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai.

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1   Pavadinimas: „Feldsalat von der Insel Reichenau“

4.2   Aprašymas: „Feldsalat von der Insel Reichenau“ yra sultenės, kurių kilmės vieta — Reichenau, Bodeno ežero sala.

Smulkių lapų sultenės auga kelmeliais, jos neturi geltonų skilčialapių, yra atsparios šalčiui, sodriai žalios spalvos, riešutų skonio, traškios.

4.3   Geografinė vietovė: Bodeno ežero sala Reichenau, Vokietija

4.4   Kilmės įrodymas: Laikantis įmonės Reichenau Gemüse e.G. IFS (International Food Standard) sertifikavimo reikalavimų, visos pakuotės numeruojamos partijų numeriais. Pagal šiuos partijų numerius galima atsekti įmonę-augintoją. Visos įmonės yra įsikūrę Reichenau saloje ir kultivuoja laukus tik Reichenau saloje. Laukų apdirbimas dokumentuotas hidrografiniu žemėlapiu. Ši atsekimo sistema tiksliai susieja produktą su geografine vietove.

4.5.   Gamybos būdas: Sultenės iš Reichenau salos auginamos pagal integruoto ir kontroliuojamo daržovių auginimo Badene-Viurtemberge rekomendacijas, taikomas naudojant Badeno-Viurtembergo kokybės ir kilmės ženklą („Richtlinien für den integrierten und kontrollierten Anbau von Gemüse in Baden-Württemberg zur Verwendung des Qualitätszeichens Baden-Württemberg“„Gesicherte Qualität mit Herkunftsangabe“). Kruopščiai rūpinamasi dirvožemiu ir jo sveikata. Piktžolės naikinamos apkaupiant, veikiant garais ar išdeginant, t.y. piktžolės naikinamos mechaniškai. Siekiant, kad trąšos būtų naudojamos kuo optimaliau, dirvožemis tiriamas kiekvienais metais. Vabzdžius-kenkėjus šiltnamiuose naikina naudingieji vabzdžiai. Laikantis auginimo metodų Reichenau saloje, nuo spalio iki kovo renkamas sultenių, užaugintų po danga, derlius, o nuo balandžio iki birželio renkamas sultenių, užaugintų atvirame lauke, derlius. Sultenės arba sėjamos, arba sodinami jų daigai. Reichenau saloje sultenių derlius renkamas tik rankomis. Tuo sala aiškiai skiriasi nuo kitų sultenių auginimo vietovių, kur derlius surenkamas mašinomis. Galiausiai sultenės surišamos laisvai 1 kg ryšuliukais ir nuplaunamos. Jos ir parduodamos laisvais 1 kg ryšuliukais.

4.6   Ryšys:

| — | Ryšys su gamta: Reichenau sala — ideali vieta daržovių auginimui. Iš prigimties sultenės yra laukiniai ir šalčiui atsparūs augalai, galintys augti beveik pavėsyje, nereiklūs dirvožemiui, maitinamosioms medžiagoms ir vandeniui, todėl jos puikiai tinka auginti Reichenau saloje žiemą, kai yra mažiau šviesos ir šilumos. Dėl tokių sultenių augimo savybių jas galima auginti ūkanotais laikotarpiais, kurie žiemos mėnesiais šioje vietovėje gali trukti ištisas savaites. |
| --- | --- |

—

Ryšys su gamta: Reichenau sala — ideali vieta daržovių auginimui. Iš prigimties sultenės yra laukiniai ir šalčiui atsparūs augalai, galintys augti beveik pavėsyje, nereiklūs dirvožemiui, maitinamosioms medžiagoms ir vandeniui, todėl jos puikiai tinka auginti Reichenau saloje žiemą, kai yra mažiau šviesos ir šilumos. Dėl tokių sultenių augimo savybių jas galima auginti ūkanotais laikotarpiais, kurie žiemos mėnesiais šioje vietovėje gali trukti ištisas savaites.

| — | Reputacija: klimato sąlygos, dirvožemio ypatybės ir specialios augintojų žinios užtikrina sultenių kokybę ir garsina jas už regiono ribų. Viena 2000 metais atlikta prekybininkų ir vartotojų apklausa parodė, kad vartotojai Reichenau salą pirmiausiai sieja su daržovių auginimu (sala dar vadinama „daržovių sala“) ir ypač palankiai vertina produktų šviežumą, išvaizdą ir kilmę. Sultenės iš Reichenau salos yra tradicinės daržininkystės, kurios ištakos siekia vienuolyno kultūros Reichenau saloje laikus, produktas. Walahfriedas Strabo, abatas, 840 m. aprašęs savo sodą veikale „De cultura hortorum“ (trumpai vad. „Hortulus“), pradėjo Reichenau salos daržininkystės tradiciją. Seniausios žinios apie sultenių auginimą siekia 1901 m, 1938 m. sultenės net buvo viena svarbiausių daržovių rūšių Reichenau saloje (žr. H. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“, 1991, 61 ir 122 psl.). Šiandien čia auginama apie 30 hektarų sultenių, kurių didžioji dalis auga po stiklo danga. |
| --- | --- |

—

Reputacija: klimato sąlygos, dirvožemio ypatybės ir specialios augintojų žinios užtikrina sultenių kokybę ir garsina jas už regiono ribų. Viena 2000 metais atlikta prekybininkų ir vartotojų apklausa parodė, kad vartotojai Reichenau salą pirmiausiai sieja su daržovių auginimu (sala dar vadinama „daržovių sala“) ir ypač palankiai vertina produktų šviežumą, išvaizdą ir kilmę. Sultenės iš Reichenau salos yra tradicinės daržininkystės, kurios ištakos siekia vienuolyno kultūros Reichenau saloje laikus, produktas. Walahfriedas Strabo, abatas, 840 m. aprašęs savo sodą veikale „De cultura hortorum“ (trumpai vad. „Hortulus“), pradėjo Reichenau salos daržininkystės tradiciją. Seniausios žinios apie sultenių auginimą siekia 1901 m, 1938 m. sultenės net buvo viena svarbiausių daržovių rūšių Reichenau saloje (žr. H. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“, 1991, 61 ir 122 psl.). Šiandien čia auginama apie 30 hektarų sultenių, kurių didžioji dalis auga po stiklo danga.

4.7   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adresas: | D-76247 Karlsruhe |
| Telefonas: | (49-721) 926 37 06 |
| Faksas: | (49-721) 37 05 46 |
| El. paštas: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Pavadinimas:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adresas:

D-76247 Karlsruhe

Telefonas:

(49-721) 926 37 06

Faksas:

(49-721) 37 05 46

El. paštas:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Ženklinimas etiketėmis: „Feldsalat von der Insel Reichenau g.g.A.“ (Sultenės iš Reichenau salos, SGN)

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 19.6.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 135/29

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2007/C 135/12)

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Užprotestavimas turi būti pateiktas Komisijai per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) NR. 510/2006

„TOMATEN VON DER INSEL REICHENAU“

EB Nr. DE/PGI/005/0319/27.10.2003

SKVN ( ) SGN (X)

Šioje santraukoje yra produkto specifikacijos pagrindiniai duomenys.

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Adresas: | D-11015 Berlin |
| Telefonas: | (49-30) 20 25 70 |
| Faksas: | (49-30) 20 25 95 25 |
| El. paštas: | poststelle@bmj.bund.de |

Pavadinimas:

Bundesministerium der Justiz

Adresas:

D-11015 Berlin

Telefonas:

(49-30) 20 25 70

Faksas:

(49-30) 20 25 95 25

El. paštas:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Grupė:

| Pavadinimas: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Adresas: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Pavadinimas:

Reichenau-Gemüse eG

Adresas:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Telefonas:

(49-7534) 920 00

Faksas:

(49-7534) 92 00 20

El. paštas:

info@reichenaugemuese.de

Sudėtis:

Gamintojas ir (arba) perdirbėjas ( X ) Kiti: ( )

3.   Produkto grupė:

Klasė 1.6: Neperdirbti ir perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai.

2.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1   Pavadinimas: „Tomaten von der Insel Reichenau“

4.2   Aprašymas: „Tomaten von der Insel Reichenau“ yra pomidorai, kurių kilmės vieta — Bodeno ežero Reichenau sala. Pomidorai (Lycopersicon lycopersicum) yra apvalūs, tvirti, vidutinio raudonumo, tipiško šiai rūšiai skonio.

4.3   Geografinė vietovė: Bodeno ežero Reichenau sala, Vokietija

4.4   Kilmės įrodymas: Laikantis įmonės Reichenau Gemüse e.G. IFS (International Food Standard) sertifikavimo reikalavimų, visos pakuotės numeruojamos partijų numeriais. Pagal šiuos partijų numerius galima atsekti įmonę augintoją. Visos įmonės yra įsikūrusios Reichenau saloje ir kultivuoja laukus tik Reichenau saloje. Laukų apdirbimas dokumentuotas hidrografiniame žemėlapyje. Ši atsekimo sistema tiksliai susieja produktą su geografine vietove.

4.5.   Gamybos būdas: Pomidorai iš Reichenau salos auginami tik ant organinio substrato, laikantis integruoto ir kontroliuojamo auginimo Badene-Viurtemberge rekomendacijų, taikomų naudojant Badeno-Viurtembergo kokybės ženklą („Richtlinien für den integrierten und kontrollierten Anbau zur Verwendung des Qualitätszeichens Baden-Württemberg“„Gesicherte Qualität mit Herkunftsangabe“). Piktžolės naikinamos apkaupiant, veikiant garais ar išdeginant, t.y. piktžolės naikinamos mechaniškai. Siekiant nustatyti optimalią trąšų normą, dirvožemis tiriamas kiekvienais metais. Reichenau saloje po danga auginamų pomidorų derlius renkamas nuo gegužės iki spalio. Atvirame lauke auginamų pomidorų derlius renkamas nuo liepos pabaigos iki rugsėjo. Derlius renkamas rankomis iš ryto. Po danga auginami pomidorai dažniausiai skinami su taurelėmis ir koteliais. Rūšiuojama pagal dydį ir pakuojama rankomis, kadangi, rūšiuojant mašina, nepašalinti koteliai sužalotų pomidorus. Kekinių pomidorų auginama ir, atitinkamai, surenkama mažai. Lauke išauginti pomidorai paprastai rūšiuojami ir pakuojami mašinomis. Pomidorai rūšiuojami taip: 40–47 mm, 47–57 mm, 57–67 mm, 67–82 mm, 82–105 mm ir kekiniai pomidorai.

4.6   Ryšys:

| — | Ryšys su gamta: Reichenau sala — ideali vieta daržovių auginimui. Savo padėtimi Bodeno ežere ir ypatingomis geografinėmis ir klimato sąlygomis (drėgmė, šiluma, šviesa) sala išsiskiria iš kitų daržovių auginimo vietovių, ir puikiai atitinka pomidorų, kuriems reikia palyginus daug šilumos, natūralaus augimo sąlygas. Bodeno ežeras kaupia šilumą. Drėgmė, šiluma ir atspindėta šviesa teigiamai veikia klimatą ir skatina augimą.
  Kadangi pomidorai yra kilę iš Pietų Amerikos, jiems reikia aukštos oro temperatūros ir nuolat drėkinamo, bet nepažliugusio dirvožemio. Taigi Reichenau salos moreninis dirvožemis, kuris vietomis yra gana rupus, puikiai tinka pomidorų auginimui — galima reguliariai tiekti vandenį, tačiau Reichenau saloje vyraujantys dirvožemiai jo sulaiko nedaug, todėl kyla tik menkas pažliugimo pavojus. Dėl šių gamtinių sąlygų (dirvožemio tipas, šviesa ir šiluma) ir susivienijimo nuosavos drėkinimo sistemos (daugiau nei 60 000 m vamzdžių, nutiestų saloje), tiekiančios optimalų Bodeno ežero vandens kiekį po vegetacinio laikotarpio, Reichenau sala yra ideali vieta pomidorų auginimui. Tikslinis maitinamųjų medžiagų tiekimas ir klimato valdymas, naudojamas auginant po danga, dar labiau suderina augimo sąlygas. Augintojai naudojasi šiomis palankiomis klimato sąlygomis ir specialiomis žiniomis, augindami pomidorus po danga ir atvirame lauke. |
| --- | --- |

—

Ryšys su gamta: Reichenau sala — ideali vieta daržovių auginimui. Savo padėtimi Bodeno ežere ir ypatingomis geografinėmis ir klimato sąlygomis (drėgmė, šiluma, šviesa) sala išsiskiria iš kitų daržovių auginimo vietovių, ir puikiai atitinka pomidorų, kuriems reikia palyginus daug šilumos, natūralaus augimo sąlygas. Bodeno ežeras kaupia šilumą. Drėgmė, šiluma ir atspindėta šviesa teigiamai veikia klimatą ir skatina augimą.

Kadangi pomidorai yra kilę iš Pietų Amerikos, jiems reikia aukštos oro temperatūros ir nuolat drėkinamo, bet nepažliugusio dirvožemio. Taigi Reichenau salos moreninis dirvožemis, kuris vietomis yra gana rupus, puikiai tinka pomidorų auginimui — galima reguliariai tiekti vandenį, tačiau Reichenau saloje vyraujantys dirvožemiai jo sulaiko nedaug, todėl kyla tik menkas pažliugimo pavojus. Dėl šių gamtinių sąlygų (dirvožemio tipas, šviesa ir šiluma) ir susivienijimo nuosavos drėkinimo sistemos (daugiau nei 60 000 m vamzdžių, nutiestų saloje), tiekiančios optimalų Bodeno ežero vandens kiekį po vegetacinio laikotarpio, Reichenau sala yra ideali vieta pomidorų auginimui. Tikslinis maitinamųjų medžiagų tiekimas ir klimato valdymas, naudojamas auginant po danga, dar labiau suderina augimo sąlygas. Augintojai naudojasi šiomis palankiomis klimato sąlygomis ir specialiomis žiniomis, augindami pomidorus po danga ir atvirame lauke.

| — | Reputacija: pirmiau minėta gamtos ir žmogaus įtaka taip teigiamai veikia pomidorų iš Reichenau salos kokybę, kad jie yra gerai žinomi ir už regiono ribų. Viena 2000 metais atlikta prekybininkų ir vartotojų apklausa parodė, kad vartotojai Reichenau salą pirmiausiai sieja su daržovių auginimu (sala dar vadinama „daržovių sala“) ir ypač palankiai vertina produktų šviežumą, išvaizdą ir kilmę. Pomidorai iš Reichenau salos yra tradicinės daržininkystės, kurios ištakos siekia vienuolyno kultūros Reichenau saloje laikus, produktas. Abatas Walahfriedas Strabo, 840 m. aprašęs savo sodą veikale „De cultura hortorum“ (trumpai vad. „Hortulus“), pradėjo Reichenau salos daržininkystės tradiciją. Pirmą kartą pomidorų auginimas Reichenau saloje dokumentuose paminėtas 1900 m., 1932 m. pomidorų auginimo plotas padidėjo iki 500 arų (žr. H. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“, 1991, 61 ir 70 psl.). Dabar čia po danga auginami 5 ha pomidorų. |
| --- | --- |

—

Reputacija: pirmiau minėta gamtos ir žmogaus įtaka taip teigiamai veikia pomidorų iš Reichenau salos kokybę, kad jie yra gerai žinomi ir už regiono ribų. Viena 2000 metais atlikta prekybininkų ir vartotojų apklausa parodė, kad vartotojai Reichenau salą pirmiausiai sieja su daržovių auginimu (sala dar vadinama „daržovių sala“) ir ypač palankiai vertina produktų šviežumą, išvaizdą ir kilmę. Pomidorai iš Reichenau salos yra tradicinės daržininkystės, kurios ištakos siekia vienuolyno kultūros Reichenau saloje laikus, produktas. Abatas Walahfriedas Strabo, 840 m. aprašęs savo sodą veikale „De cultura hortorum“ (trumpai vad. „Hortulus“), pradėjo Reichenau salos daržininkystės tradiciją. Pirmą kartą pomidorų auginimas Reichenau saloje dokumentuose paminėtas 1900 m., 1932 m. pomidorų auginimo plotas padidėjo iki 500 arų (žr. H. Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau“, 1991, 61 ir 70 psl.). Dabar čia po danga auginami 5 ha pomidorų.

4.7   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Adresas: | D-76247 Karlsruhe |
| Telefonas: | (49-721) 926 37 06 |
| Faksas: | (49-721) 37 05 46 |
| El. paštas: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Pavadinimas:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Adresas:

D-76247 Karlsruhe

Telefonas:

(49-721) 926 37 06

Faksas:

(49-721) 37 05 46

El. paštas:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8   Ženklinimas etiketėmis: Tomaten von der Insel Reichenau g.g.A. (pomidorai iš Reichenau salos, SGN)

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---