# Eiropas Savienības C 136/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 136 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 20. jūnijs |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 136

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 20. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2007/C 136/01 | Rezolūcija Padome — 2007. gada 21. maijā — Par eiropas kosmosa politiku | 1 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2007/C 136/02 | Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2007. gada 31. maijs), ar ko groza Ieteikumu ECB/2004/16 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (ECB/2007/4) | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2007/C 136/01

Rezolūcija Padome — 2007. gada 21. maijā — Par eiropas kosmosa politiku

1

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

2007/C 136/02

Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2007. gada 31. maijs), ar ko groza Ieteikumu ECB/2004/16 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (ECB/2007/4)

6

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 136/03 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 21 |
| 2007/C 136/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia) (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 136/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4593 — Voestalpine/Dancke) (
  1
  ) | 24 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 136/03

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

21

2007/C 136/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia) (
  1
  )

1

24

2007/C 136/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4593 — Voestalpine/Dancke) (
  1
  )

1

24

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 136/06 | Euro maiņas kurss | 25 |
| | DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI |
| 2007/C 136/07 | Dalībvalstu noteiktās centrālās iestādes, kas nodarbojas ar nelikumīgi no dalībvalsts teritorijas izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu saskaņā ar Direktīvas 93/7/EEK 3. pantu | 26 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 136/06

Euro maiņas kurss

25

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

2007/C 136/07

Dalībvalstu noteiktās centrālās iestādes, kas nodarbojas ar nelikumīgi no dalībvalsts teritorijas izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu saskaņā ar Direktīvas 93/7/EEK 3. pantu

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi, nostādnes un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/1

---

REZOLŪCIJA PADOME

2007. gada 21. maijā

Par eiropas kosmosa politiku

(2007/C 136/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras pamatlīgumu, kas stājies spēkā 2004. gada maijā, un to, ka abas puses sadarbojas aizvien ciešāk,

PATUROT PRĀTĀ “Kosmosa padomes”2004. gada 25. novembra, 2005. gada 7. jūnija un 2005. gada 28. novembra sanāksmē pieņemtās norādes,

PATUROT PRĀTĀ ministru līmenī sanākušās ESA Padomes 2005. gada lēmumus un 2006. gadā pieņemto Eiropas Kopienas septīto pamatprogrammu, kurā paredzētas ilgtermiņa saistības, atbalstot GMES kosmosa aspektu izvēršanu un uzlabotu piekļuvi GMES datiem,

ŅEMOT VĒRĀ ANO līgumu sistēmu, kura attiecas uz visuma telpu,

I.   EIROPAS NĀKOTNES IECERES UN VISPĀRĒJA STRATĒĢIJA

ĪPAŠI IZCEĻOT TO, KA kosmosa nozare pieder pie stratēģiskiem aktīviem, kas Eiropai palīdz nodrošināt neatkarību, drošību un pārticību, kā arī vietu pasaulē, un APZINOTIES, KA ar kosmiskās telpas izpēti saistītas darbības dod reālu un potenciālu ieguldījumu Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā, nodrošinot progresīvas tehnoloģijas un pakalpojumus pašlaik topošai Eiropas zinību sabiedrībai un palīdz Eiropu saliedēt,

UZSVEROT TO, KA unikālais kosmosa sistēmu devums var dot lielu ieguldījumu visā zinātnes pētniecībā un rast lietojumu, kas atbilst Eiropas politikai un mērķiem, APZINOTIES, KA visuma telpas izpēte palīdz atbildēt uz sarežģītiem jautājumiem par visuma izcelsmi un dzīvības evolūciju tajā, kā arī par fundamentāliem fizikas likumiem,

ĪPAŠI UZSVEROT, ka visuma telpa ir būtisks elements Eiropas noturīgas attīstības stratēģijā, un tā ir ārkārtīgi svarīga Kopējā ārpolitikā un drošības politikā, jo palīdz uzturēt spēkā to mērķus, sniedzot vitāli svarīgu informāciju par sasāpējušiem pasaules mēroga jautājumiem, piemēram, par klimata pārmaiņām (1) un humāno palīdzību,

APZINOTIES, KA minēto iemeslu dēļ Eiropa savu pilsoņu un dažādo politikas jomu interesēs nevar atteikties no kosmosa doto labumu piesaistes, un ka Eiropas kosmosa politika ļaus Eiropai arī turpmāk izvērst un pēc iespējas labāk izmantot pasaules līmeņa kosmosa infrastruktūras un tehnoloģijas, lai tā joprojām būtu nozīmīgs attiecīgās jomas dalībnieks, risinātu pasaules mēroga problēmas un uzlabotu dzīves kvalitāti,

UZSVEROT TO, KA visas Eiropas kosmosā veiktās darbības palīdz tuvināt ANO “Visuma telpas līgumā” izklāstīto mērķu sasniegšanu un pilnībā tajā respektē ietvertos principus, jo īpaši:

| — | visuma telpa jāpēta un jāizmanto tā, lai visas valstis varētu gūt labumu, kā arī visu valstu interesēs, un atzīstot visuma telpu par piederīgu visai cilvēcei, |
| --- | --- |

—

visuma telpa jāpēta un jāizmanto tā, lai visas valstis varētu gūt labumu, kā arī visu valstu interesēs, un atzīstot visuma telpu par piederīgu visai cilvēcei,

| — | visuma telpa jāizmanto tikai miera mērķiem, |
| --- | --- |

—

visuma telpa jāizmanto tikai miera mērķiem,

| — | visuma telpas pētniecībā un izmantojumā jāveicina starptautiska sadarbība, |
| --- | --- |

—

visuma telpas pētniecībā un izmantojumā jāveicina starptautiska sadarbība,

un ka Eiropa atbalsta nerimtīgos ANO miera mērķiem paredzēta visuma telpas izmantojuma komitejas (Committee on the Peaceful Uses of Outer Space — COPUOS) pūliņus mazināt un novērst kosmisku atkritumu rašanos,

APZINOTIES, KA visuma telpā veiktas darbības var mudināt jaunus cilvēkus pievērsties zinātnei un inženierzinībām,

ĪPAŠI IZCEĻOT TO, KA satelītnavigācijas un tālsakaru tirgi strauji aug,

UZSVEROT TO, KA Eiropa pieder pie galveniem spēkiem pasaulē, kas veic darbības kosmosā, un tā ir apņēmības pilna uzturēt savas pozīcijas, stiprinot sadarbību gan Eiropā, gan starptautiskā mērogā,

| 1. | ATZINĪGI VĒRTĒ UN ATBALSTA dokumentu par Eiropas Kosmosa politiku, kas ir iesniegts kā ESA ģenerāldirektora priekšlikums un Eiropas Komisijas paziņojums, un reizē tas arī ir nākamais solis saskaņotos un efektīvos Eiropas centienos kosmosa jomā, kuri kalpos Eiropas pilsoņiem, |
| --- | --- |

1.

ATZINĪGI VĒRTĒ UN ATBALSTA dokumentu par Eiropas Kosmosa politiku, kas ir iesniegts kā ESA ģenerāldirektora priekšlikums un Eiropas Komisijas paziņojums, un reizē tas arī ir nākamais solis saskaņotos un efektīvos Eiropas centienos kosmosa jomā, kuri kalpos Eiropas pilsoņiem,

| 2. | ŅEM VĒRĀ Eiropas Kosmosa programmas “provizoriskos elementus”, kas ir saistīti ar ESP kā stratēģisku plānošanas instrumentu un aptver visas galvenās darbības, ko Eiropa veic kosmosā, un tādējādi palīdz optimizēt publiskos resursus un prasmes, pieņemot lēmumus par kosmosa politiku un īstenojot to, |
| --- | --- |

2.

ŅEM VĒRĀ Eiropas Kosmosa programmas “provizoriskos elementus”, kas ir saistīti ar ESP kā stratēģisku plānošanas instrumentu un aptver visas galvenās darbības, ko Eiropa veic kosmosā, un tādējādi palīdz optimizēt publiskos resursus un prasmes, pieņemot lēmumus par kosmosa politiku un īstenojot to,

| 3. | AICINA dalībvalstis arī turpmāk atbalstīt Eiropas mērķus un Eiropas mēroga programmas, vajadzības gadījumā iekļaujot attiecīgu valstu programmas un darbības, tādējādi nodrošinot Eiropas centienu efektivitāti un papildināmību, |
| --- | --- |

3.

AICINA dalībvalstis arī turpmāk atbalstīt Eiropas mērķus un Eiropas mēroga programmas, vajadzības gadījumā iekļaujot attiecīgu valstu programmas un darbības, tādējādi nodrošinot Eiropas centienu efektivitāti un papildināmību,

| 4. | AICINA Eiropas Komisiju, ESA ģenerāldirektoru un dalībvalstis saskaņā ar pamatlīgumu pārraudzīt un izvērtēt Eiropas kosmosa politikas īstenošanu, |
| --- | --- |

4.

AICINA Eiropas Komisiju, ESA ģenerāldirektoru un dalībvalstis saskaņā ar pamatlīgumu pārraudzīt un izvērtēt Eiropas kosmosa politikas īstenošanu,

II.   TURPMĀKI PASĀKUMI — PROGRAMMAS UN TO ĪSTENOŠANA

A.   IZMANTOJUMS

| 5. | SVEIC apvienotos ESA un Eiropas Savienības centienus lietotāju interesēs īstenot plašas ierosmes, piemēram, GMES un GALILEO, kā arī sākt centienus, lai vērstu plašumā ar visuma telpu saistītu sistēmu attīstīšanu un izmantošanu, un pie tām konkrēti pieder tālsakari, kuros izmanto arī satelītu sistēmas,
  SVEIC Eiropas Komisijas veikumu, Eiropā veidojot vienotāku, lietotāju nosacīta organizatoriska pieprasījuma sistēmu, kas izriet no Eiropas Savienības politikas,
  IEROSINA ieviest regulārus, neatkarīgus plašu, lietotāju nosacītu, ar kosmosa telpu saistītu ierosmju kvalitātes un rentabilitātes izvērtējumus, kuros būtu iesaistīti lietotāji un dalībvalstis, lai operatīvas darbības fāzē apstiprinātu visu sistēmu un to sniegto pakalpojumu kvalitāti, nozīmību un darbības rentabilitāti, un vēl vairāk nostiprinātu lietotāju nosacītu pieeju, |
| --- | --- |

5.

SVEIC apvienotos ESA un Eiropas Savienības centienus lietotāju interesēs īstenot plašas ierosmes, piemēram, GMES un GALILEO, kā arī sākt centienus, lai vērstu plašumā ar visuma telpu saistītu sistēmu attīstīšanu un izmantošanu, un pie tām konkrēti pieder tālsakari, kuros izmanto arī satelītu sistēmas,

SVEIC Eiropas Komisijas veikumu, Eiropā veidojot vienotāku, lietotāju nosacīta organizatoriska pieprasījuma sistēmu, kas izriet no Eiropas Savienības politikas,

IEROSINA ieviest regulārus, neatkarīgus plašu, lietotāju nosacītu, ar kosmosa telpu saistītu ierosmju kvalitātes un rentabilitātes izvērtējumus, kuros būtu iesaistīti lietotāji un dalībvalstis, lai operatīvas darbības fāzē apstiprinātu visu sistēmu un to sniegto pakalpojumu kvalitāti, nozīmību un darbības rentabilitāti, un vēl vairāk nostiprinātu lietotāju nosacītu pieeju,

| 6. | LABI APZINĀS, ka GMES stabilitātei ir stratēģiska vērtība, un ATKĀRTOTI APLIECINA mērķi panākt, lai GMES operatīvi un autonomi darbotos, pirms beidzies 2008. gads, un UZSVER, ka Eiropas Komisijai laikus un pilnībā konsultējoties ar dalībvalstīm GMES vajadzībām ir jāierosina mehānismi:






  i) | finansējumam — arī lietotājiem atvieglinot līdzekļu piešķiršanu; |
| --- | --- | --- |

6.

LABI APZINĀS, ka GMES stabilitātei ir stratēģiska vērtība, un ATKĀRTOTI APLIECINA mērķi panākt, lai GMES operatīvi un autonomi darbotos, pirms beidzies 2008. gads, un UZSVER, ka Eiropas Komisijai laikus un pilnībā konsultējoties ar dalībvalstīm GMES vajadzībām ir jāierosina mehānismi:

i)

finansējumam — arī lietotājiem atvieglinot līdzekļu piešķiršanu;

| ii) | operatīvām infrastruktūrām un |
| --- | --- |

ii)

operatīvām infrastruktūrām un

| iii) | efektīvai vadībai — lai tas varētu pilnībā darboties un nodrošināt stabilus pakalpojumus, reaģējot uz apzinātām lietotāju vajadzībām, |
| --- | --- |

iii)

efektīvai vadībai — lai tas varētu pilnībā darboties un nodrošināt stabilus pakalpojumus, reaģējot uz apzinātām lietotāju vajadzībām,

SVEIC ierosmes, ar ko nākušas klajā ES prezidentvalstis Austrija un Vācija, lai izveidotu Eiropas zemeslodes novērojumu pakalpojumu GMES (t.i., ar Grācas Dialogu (Graz Dialogue) un Minhenes Ceļvedi (Munich Roadmap)),

SVEIC Eiropas Komisijas ieceri sākt GMES operatīvās fāzes sagatavošanas darbības,

ATKĀRTOTI APLIECINA, ka GMES pēc iespējas izmantos esošās visas Eiropas un attiecīgo valstu jaudas, kas cita citu papildinās.

| 7. | ATBALSTA Eiropas iestāžu, ESA un Eiropas rūpniecības apvienotos pūliņus tuvākos gados izveidot komerciāli stabilu pasaules mēroga civilās navigācijas satelītu sistēmu, ko kontrolētu Eiropas civilās struktūras, |
| --- | --- |

7.

ATBALSTA Eiropas iestāžu, ESA un Eiropas rūpniecības apvienotos pūliņus tuvākos gados izveidot komerciāli stabilu pasaules mēroga civilās navigācijas satelītu sistēmu, ko kontrolētu Eiropas civilās struktūras,

B.   DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA

| 8. | LABI APZINĀS, ka kosmosa tehnoloģijas, ko izmanto civilām un aizsardzības vajadzībām, bieži vien ir vienas un tās pašas, un Eiropa var no lietotāju vajadzību viedokļa uzlabot aizsardzības un civilām vajadzībām paredzētu kosmosa programmu koordināciju, konkrēti tiecoties nodrošināt sinerģijas drošības jomā, reizē respektējot konkrētas abu nozaru prasības un kompetences lēmumus pieņemt neatkarīgi, kā arī neatkarīgas finansēšanas sistēmas,
  APLIECINA vajadzību sākt strukturētu dialogu ar kompetentām dalībvalstu struktūrām, kā arī ES otrajā un trešajā pīlārā un Eiropas Aizsardzības aģentūrā, lai pastāvošajā kompetenču sadales sistēmā optimizētu visu Eiropas Kosmosa politikas aspektu sinerģijas,
  LABI APZINĀS, ka GALILEO vai GMES izmantojumam militārām vajadzībām jābūt saskaņā ar principu, ka GALILEO un GMES ir civilas sistēmas, kas ir civilā kontrolē — un visus minēto principu grozījumus likumsakarīgi vajadzētu izskatīt LES V sadaļas, un jo īpaši 17. un 23. panta, kā arī ESA konvencijas sistēmā, |
| --- | --- |

8.

LABI APZINĀS, ka kosmosa tehnoloģijas, ko izmanto civilām un aizsardzības vajadzībām, bieži vien ir vienas un tās pašas, un Eiropa var no lietotāju vajadzību viedokļa uzlabot aizsardzības un civilām vajadzībām paredzētu kosmosa programmu koordināciju, konkrēti tiecoties nodrošināt sinerģijas drošības jomā, reizē respektējot konkrētas abu nozaru prasības un kompetences lēmumus pieņemt neatkarīgi, kā arī neatkarīgas finansēšanas sistēmas,

APLIECINA vajadzību sākt strukturētu dialogu ar kompetentām dalībvalstu struktūrām, kā arī ES otrajā un trešajā pīlārā un Eiropas Aizsardzības aģentūrā, lai pastāvošajā kompetenču sadales sistēmā optimizētu visu Eiropas Kosmosa politikas aspektu sinerģijas,

LABI APZINĀS, ka GALILEO vai GMES izmantojumam militārām vajadzībām jābūt saskaņā ar principu, ka GALILEO un GMES ir civilas sistēmas, kas ir civilā kontrolē — un visus minēto principu grozījumus likumsakarīgi vajadzētu izskatīt LES V sadaļas, un jo īpaši 17. un 23. panta, kā arī ESA konvencijas sistēmā,

C.   PIEKĻUVE KOSMOSAM

| 9. | UZSVER to, cik vitāli svarīgi ir Eiropai ar pieņemamiem nosacījumiem uzturēt neatkarīgu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam, kā uzsvērts EK un ESA pamatnolīgumā un ministru līmenī sanākušās 2005. gada ESA padomes pieņemtajā rezolūcijā par Eiropas kosmosa raķešu palaišanas nozares attīstību, paturot prātā, ka minētās nozares dzīvotspējas priekšnoteikums ir palaistu kosmosa raķešu “kritiskā masa”,
  LABI APZINĀS, ka Eiropai saskaņoti jāliek lietā tās rīcībā esošās kosmosa raķešu palaišanas iekārtas,
  AICINA ESA ģenerāldirektoru nodrošināt konsekventu Eiropas tehnoloģisko jaudu attīstību un koordināciju, tiecoties Eiropas kosmosa raķešu palaišanas nozarei nodrošināt ilgtermiņa konkurētspēju, lai uzturētu un pastiprinātu tās klātbūtni tirgū, |
| --- | --- |

9.

UZSVER to, cik vitāli svarīgi ir Eiropai ar pieņemamiem nosacījumiem uzturēt neatkarīgu, uzticamu un rentablu piekļuvi kosmosam, kā uzsvērts EK un ESA pamatnolīgumā un ministru līmenī sanākušās 2005. gada ESA padomes pieņemtajā rezolūcijā par Eiropas kosmosa raķešu palaišanas nozares attīstību, paturot prātā, ka minētās nozares dzīvotspējas priekšnoteikums ir palaistu kosmosa raķešu “kritiskā masa”,

LABI APZINĀS, ka Eiropai saskaņoti jāliek lietā tās rīcībā esošās kosmosa raķešu palaišanas iekārtas,

AICINA ESA ģenerāldirektoru nodrošināt konsekventu Eiropas tehnoloģisko jaudu attīstību un koordināciju, tiecoties Eiropas kosmosa raķešu palaišanas nozarei nodrošināt ilgtermiņa konkurētspēju, lai uzturētu un pastiprinātu tās klātbūtni tirgū,

D.   STARPTAUTISKĀ KOSMISKĀ STACIJA UN PĒTNIECĪBA

| 10. | UZSVER to, cik liela politiska un zinātniska nozīme ir starptautiskai kosmiskai stacijai (International Space Station — ISS) un pētniecībai, un ATKĀRTOTI APLIECINA Eiropas konsekvento stipro un vienoto apņēmību saistībā ar līdzekļiem, ko tā atvēl ISS ar ESA un tās dalībvalstu starpniecību,
  AICINA starptautiskos ISS partnerus turpināt atbalstu, pilnībā nodrošinot ISS partnerības mērķu uzturēšanu spēkā, un UZSVER, ka partnerattiecību pārmantojamība ir līdzeklis turpmākiem pētījumiem,
  MUDINA izmantot ISS Eiropas Kopienas pētniecības pamatprogrammā paredzētajā zinātnes pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā,
  UZSVER to, cik svarīgi ir izvērst aktīvu ESA līdzdalību, nākotnē gatavojot starptautiskas pētniecības programmas, Eiropai nodrošinot nozīmīgus, precīzus un koordinētus uzdevumus, |
| --- | --- |

10.

UZSVER to, cik liela politiska un zinātniska nozīme ir starptautiskai kosmiskai stacijai (International Space Station — ISS) un pētniecībai, un ATKĀRTOTI APLIECINA Eiropas konsekvento stipro un vienoto apņēmību saistībā ar līdzekļiem, ko tā atvēl ISS ar ESA un tās dalībvalstu starpniecību,

AICINA starptautiskos ISS partnerus turpināt atbalstu, pilnībā nodrošinot ISS partnerības mērķu uzturēšanu spēkā, un UZSVER, ka partnerattiecību pārmantojamība ir līdzeklis turpmākiem pētījumiem,

MUDINA izmantot ISS Eiropas Kopienas pētniecības pamatprogrammā paredzētajā zinātnes pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā,

UZSVER to, cik svarīgi ir izvērst aktīvu ESA līdzdalību, nākotnē gatavojot starptautiskas pētniecības programmas, Eiropai nodrošinot nozīmīgus, precīzus un koordinētus uzdevumus,

E.   ZINĀTNE UN TEHNIKA

| 11. | UZSVER mērķi — Eiropai uzturēt pasaules līmeņa zinātnes programmas un skaidru vietu konkrētās jomās, palīdzot veidot Eiropas pētniecības zonu,
  APZINĀS, ka pašreizējās, apvienotās Eiropas prasmes un pūliņi, jo īpaši ESA jomā, ļauj Eiropai gūt panākumus pašos sarežģītākajos pasākumos un pasaules mērogā nodrošināt izcilus atklājums un novatorismu,
  AICINA Eiropas Komisiju, ESA un dalībvalstis Eiropā stimulēt izglītības programmas,
  UZSVER to, cik ļoti svarīgs novatorisms un tehnoloģiju attīstība ir arī rūpniecības konkurētspējai un komerciāliem ražojumu un pakalpojumu panākumiem,
  UZSVER vajadzību pēc mērķtiecīgas pieejas, lai attīstītu stratēģiskus elementus, īpaši pievēršoties konkrētiem būtiski svarīgiem elementiem, kuru gadījumā būtu jāvairās, lai Eiropas rūpniecība paliktu atkarīga no starptautiskiem piegādātājiem, panākot optimālu tehnoloģiskas neatkarības, stratēģiskas starptautiskas sadarbības un tirgus spēku respektēšanas līdzsvaru, |
| --- | --- |

11.

UZSVER mērķi — Eiropai uzturēt pasaules līmeņa zinātnes programmas un skaidru vietu konkrētās jomās, palīdzot veidot Eiropas pētniecības zonu,

APZINĀS, ka pašreizējās, apvienotās Eiropas prasmes un pūliņi, jo īpaši ESA jomā, ļauj Eiropai gūt panākumus pašos sarežģītākajos pasākumos un pasaules mērogā nodrošināt izcilus atklājums un novatorismu,

AICINA Eiropas Komisiju, ESA un dalībvalstis Eiropā stimulēt izglītības programmas,

UZSVER to, cik ļoti svarīgs novatorisms un tehnoloģiju attīstība ir arī rūpniecības konkurētspējai un komerciāliem ražojumu un pakalpojumu panākumiem,

UZSVER vajadzību pēc mērķtiecīgas pieejas, lai attīstītu stratēģiskus elementus, īpaši pievēršoties konkrētiem būtiski svarīgiem elementiem, kuru gadījumā būtu jāvairās, lai Eiropas rūpniecība paliktu atkarīga no starptautiskiem piegādātājiem, panākot optimālu tehnoloģiskas neatkarības, stratēģiskas starptautiskas sadarbības un tirgus spēku respektēšanas līdzsvaru,

F.   VADĪBA

| 12. | ATZINĪGI VĒRTĒ to, ka ESA ilgāk nekā 30 gadus ir nodrošinājusi efektīvu struktūru Eiropas sadarbībai kopīgos kosmosa projektos, kas varētu prasīt turpmāku elastību un nelielu evolūciju, un NORĀDA, ka ESA neatkarība un uzticamība, pateicoties augošam dalībvalstu atbalstam, palīdz celt Eiropas nozīmi, sekmīgi attīstot Eiropas kosmosa nozari un Eiropas kosmosa nozares stiprās pozīcijas pasaules tirgos,
  ATKĀRTOTI APLIECINA Eiropas Savienības, ESA un dalībvalstu uzdevumus un pienākumus, kas apzināti “Kosmosa padomes” otrās sanāksmes ievirzēs. Par pamatu ņemot minētos uzdevumus, kā arī, lai izmantotu ESA pieredzi un organizatorisko struktūru, AICINA Eiropas Komisiju likt lietā ESA gūto vadības un tehnisko pieredzi, lai par Eiropas Kopienas līdzekļiem īstenotu zinātnes pētniecības un kosmosa infrastruktūras programmas, un ESA koordinētu attiecīgu Eiropas aģentūru un struktūru darbu,
  Pie tādiem ESA uzdevumiem būtu jāpieder arī:






  — | atbalstīt Eiropas Komisiju kā tehniskam ekspertam, izstrādājot Eiropas Kopienas ierosmes, kas paredz ar visumu saistītas darbības un attiecīgas darba programmas, kā arī atlasīt attiecīgus darbuzņēmējus un pārraudzīt viņu veiktās darbības, |
| --- | --- | --- |

12.

ATZINĪGI VĒRTĒ to, ka ESA ilgāk nekā 30 gadus ir nodrošinājusi efektīvu struktūru Eiropas sadarbībai kopīgos kosmosa projektos, kas varētu prasīt turpmāku elastību un nelielu evolūciju, un NORĀDA, ka ESA neatkarība un uzticamība, pateicoties augošam dalībvalstu atbalstam, palīdz celt Eiropas nozīmi, sekmīgi attīstot Eiropas kosmosa nozari un Eiropas kosmosa nozares stiprās pozīcijas pasaules tirgos,

ATKĀRTOTI APLIECINA Eiropas Savienības, ESA un dalībvalstu uzdevumus un pienākumus, kas apzināti “Kosmosa padomes” otrās sanāksmes ievirzēs. Par pamatu ņemot minētos uzdevumus, kā arī, lai izmantotu ESA pieredzi un organizatorisko struktūru, AICINA Eiropas Komisiju likt lietā ESA gūto vadības un tehnisko pieredzi, lai par Eiropas Kopienas līdzekļiem īstenotu zinātnes pētniecības un kosmosa infrastruktūras programmas, un ESA koordinētu attiecīgu Eiropas aģentūru un struktūru darbu,

Pie tādiem ESA uzdevumiem būtu jāpieder arī:

—

atbalstīt Eiropas Komisiju kā tehniskam ekspertam, izstrādājot Eiropas Kopienas ierosmes, kas paredz ar visumu saistītas darbības un attiecīgas darba programmas, kā arī atlasīt attiecīgus darbuzņēmējus un pārraudzīt viņu veiktās darbības,

| — | lai ESA vadītu Eiropas Kopienas darbības saistībā ar visuma telpu, ievērojot Eiropas Kopienas likumus, |
| --- | --- |

—

lai ESA vadītu Eiropas Kopienas darbības saistībā ar visuma telpu, ievērojot Eiropas Kopienas likumus,

AICINA dalībvalstis — ESA nodrošinot koordināciju — nozīmīgu Eiropas Kopienas darbību gadījumā, cieši sadarbojoties ar Eiropas Komisiju:

| — | Eiropas Kosmosa programmām (piemēram, GMES visuma komponentam, pētniecības programmām un nākotnē iecerētām palaišanas programmām) nodrošināt labāko pieredzi, |
| --- | --- |

—

Eiropas Kosmosa programmām (piemēram, GMES visuma komponentam, pētniecības programmām un nākotnē iecerētām palaišanas programmām) nodrošināt labāko pieredzi,

| — | palielināt sinerģijas attiecīgu valstu, ESA un EK ieguldījumam minētajās programmās, pakāpeniski veidojot integrētu programmatisku pieeju, reizē respektējot valstu suverenitāti, |
| --- | --- |

—

palielināt sinerģijas attiecīgu valstu, ESA un EK ieguldījumam minētajās programmās, pakāpeniski veidojot integrētu programmatisku pieeju, reizē respektējot valstu suverenitāti,

ATBALSTA to, ka pamatlīguma darbība turpināsies pēc 2008. gada maija, un tas būs pamats Eiropas Kopienas un ESA sadarbībai, vienojoties, ka pamatlīgumu un tā īstenojumu regulāri izvērtēs un vajadzības gadījumā uzlabos, un PATUROT PRĀTĀ to, ka kosmosa padomes otrās sanāksmes ievirzēs paustais uzaicinājums plaši izvērtēt iespējamus rentablus scenārijus, kā pēc iespējas uzlabot Eiropas veikto visuma darbību organizāciju, AICINA dalībvalstis, Eiropas Komisiju un ESA ģenerāldirektoru meklēt iespējas, kā uzlabot minēto sadarbību, lai turpinātu attīstīt kosmosa padomes otrās sanāksmes ievirzes par operatīvāk un praktiskāk izmantojamiem mehānismiem, jo īpaši saistībā ar 1. pielikumā uzskaitītajiem jautājumiem,

| 13. | LABI APZINĀS to, cik vērtīgu ieguldījumu Eiropas Kosmosa programmā dod EUMETSAT, un AICINA EUMETSAT arī turpmāk kā novērotājam piedalīties kosmosa padomes sanāksmēs, |
| --- | --- |

13.

LABI APZINĀS to, cik vērtīgu ieguldījumu Eiropas Kosmosa programmā dod EUMETSAT, un AICINA EUMETSAT arī turpmāk kā novērotājam piedalīties kosmosa padomes sanāksmēs,

G   RŪPNIECĪBAS POLITIKA

| 14. | LABI APZINĀS, ka ESA ir izstrādājusi elastīgu un efektīvu nozares politiku, par pamatu ņemot rentabilitāti, konkurētspēju, godīgu darbību sadali un konkurētspējīgas izsoles, kas nodrošina pietiekamas nozares jaudas, konkurētspēju pasaules mērogā un vērā liekamu konkurenci pašā Eiropā attiecībā uz efektīvu Eiropas mēroga sadarbību kopīgos visuma projektos, tādējādi Eiropā nodrošinot pamatus sekmīgai visuma telpas apgūšanai,
  UZSVER — konkrēti šajā sakarā — ESA izmantotā “godīgas peļņas” principa politisko un saimniecisko aspektu; kā arī to, cik svarīgi ir vajadzības gadījumā izvērtēt un uzlabot “godīgas peļņas” principa īstenojumu, nākotnē paredzot jaunus pārbaudījumus, lai nozare paliktu pasaules mērogā konkurētspējīga, mainoties darbības videi, uzturot spēkā un — iespējams — palielinot dalībvalstu motivāciju investēt kosmosā, |
| --- | --- |

14.

LABI APZINĀS, ka ESA ir izstrādājusi elastīgu un efektīvu nozares politiku, par pamatu ņemot rentabilitāti, konkurētspēju, godīgu darbību sadali un konkurētspējīgas izsoles, kas nodrošina pietiekamas nozares jaudas, konkurētspēju pasaules mērogā un vērā liekamu konkurenci pašā Eiropā attiecībā uz efektīvu Eiropas mēroga sadarbību kopīgos visuma projektos, tādējādi Eiropā nodrošinot pamatus sekmīgai visuma telpas apgūšanai,

UZSVER — konkrēti šajā sakarā — ESA izmantotā “godīgas peļņas” principa politisko un saimniecisko aspektu; kā arī to, cik svarīgi ir vajadzības gadījumā izvērtēt un uzlabot “godīgas peļņas” principa īstenojumu, nākotnē paredzot jaunus pārbaudījumus, lai nozare paliktu pasaules mērogā konkurētspējīga, mainoties darbības videi, uzturot spēkā un — iespējams — palielinot dalībvalstu motivāciju investēt kosmosā,

| 15. | UZSVER to, cik svarīgs ir mazu un vidēju uzņēmumu un piegādes nozares uzdevums no novatorisma un jaunu tirgus iespēju analīzes viedokļa, |
| --- | --- |

15.

UZSVER to, cik svarīgs ir mazu un vidēju uzņēmumu un piegādes nozares uzdevums no novatorisma un jaunu tirgus iespēju analīzes viedokļa,

| 16. | AICINA Eiropas Komisiju izstrādāt attiecīgus instrumentus un līdzekļu piešķiršanas sistēmas Kopienas darbībām ar kosmosu saistītā jomā, konkrēti pievēršoties 2. pielikumā uzskaitītajiem jautājumiem, ņemot vērā kosmosa nozares īpatnības, vajadzību stiprināt tās vispārējo un nozares konkurētspēju un vajadzību pēc līdzsvarotas nozares struktūras, |
| --- | --- |

16.

AICINA Eiropas Komisiju izstrādāt attiecīgus instrumentus un līdzekļu piešķiršanas sistēmas Kopienas darbībām ar kosmosu saistītā jomā, konkrēti pievēršoties 2. pielikumā uzskaitītajiem jautājumiem, ņemot vērā kosmosa nozares īpatnības, vajadzību stiprināt tās vispārējo un nozares konkurētspēju un vajadzību pēc līdzsvarotas nozares struktūras,

H.   STARPTAUTISKAS ATTIECĪBAS

| 17. | AICINA Eiropas Komisiju, ESA ģenerāldirektoru un dalībvalstis izstrādāt un īstenot kopīgu stratēģiju, un izveidot starptautisko attiecību koordinācijas mehānismu. Stratēģijai būtu jāsaskan ar dalībvalstu darbībām, un jātiecas pasaules mērogā stiprināt Eiropas vietu kosmosa jomā, kā arī izmantot starptautisku sadarbību, jo īpaši — respektējot 3. pielikumā uzskaitītos jautājumus, |
| --- | --- |

17.

AICINA Eiropas Komisiju, ESA ģenerāldirektoru un dalībvalstis izstrādāt un īstenot kopīgu stratēģiju, un izveidot starptautisko attiecību koordinācijas mehānismu. Stratēģijai būtu jāsaskan ar dalībvalstu darbībām, un jātiecas pasaules mērogā stiprināt Eiropas vietu kosmosa jomā, kā arī izmantot starptautisku sadarbību, jo īpaši — respektējot 3. pielikumā uzskaitītos jautājumus,

I.   ĪSTENOŠANA

| 18. | AICINA Eiropas Komisiju un ESA ģenerāldirektoru nākt klajā ar Eiropas Kosmosa politikas īstenošanas plānu, lai sāktu regulāru pārraudzību un prioritāru attieksmi, ņemot vērā jautājumus, kas uzskaitīti pielikumos. |
| --- | --- |

18.

AICINA Eiropas Komisiju un ESA ģenerāldirektoru nākt klajā ar Eiropas Kosmosa politikas īstenošanas plānu, lai sāktu regulāru pārraudzību un prioritāru attieksmi, ņemot vērā jautājumus, kas uzskaitīti pielikumos.

---

(1)  Saskaņā ar jaunāko ANO klimata pārmaiņu analīzei izveidotās valdību padomes ziņojumu un būtisko ieguldījumu šajā sakarā, kosmiskas informācijas sistēmas var dod lielu ieguldījumu mūsu planētas nākotnē.

---

1. PIELIKUMS

Svarīgākie jautājumi, lai turpinātu izstrādāt kosmosa padomes otrās sanāksmes ievirzes par operatīvāk un praktiskāk izmantojamiem mehānismiem

| — | izstrādāt finanšu instrumentus, kas būtu piemēroti efektīvai kosmosa projektu īstenošanai, |
| --- | --- |

—

izstrādāt finanšu instrumentus, kas būtu piemēroti efektīvai kosmosa projektu īstenošanai,

| — | apzināt īstos GMES pakalpojumu lietotājus un viņu vajadzības; izstrādāt integrētus un individuālus piedāvājumus, arī reģionu un vietējā līmenī, |
| --- | --- |

—

apzināt īstos GMES pakalpojumu lietotājus un viņu vajadzības; izstrādāt integrētus un individuālus piedāvājumus, arī reģionu un vietējā līmenī,

| — | izstrādāt nosacījumus, lai mākslīgie pavadoņi, kas pieder dalībvalstīm, kā arī to dati un pakalpojumi būtu pieejami GMES; attiecīgu valstu programmu devumu bagātināt ar ES mēroga, šajā konkrētā gadījumā ar GMES ierosmēm. |
| --- | --- |

—

izstrādāt nosacījumus, lai mākslīgie pavadoņi, kas pieder dalībvalstīm, kā arī to dati un pakalpojumi būtu pieejami GMES; attiecīgu valstu programmu devumu bagātināt ar ES mēroga, šajā konkrētā gadījumā ar GMES ierosmēm.

---

2. PIELIKUMS

Svarīgākie jautājumi, kas jāapsver, īstenojot Kopienas darbību instrumentus un līdzekļu piešķiršanas shēmas

| — | izstrādāt saskaņotu datu politiku — ietverot piekļuvi datiem un cenu noteikšanai — kas ir ļoti svarīgi, lai strauji attīstītu kosmosa pakalpojumu jomu, |
| --- | --- |

—

izstrādāt saskaņotu datu politiku — ietverot piekļuvi datiem un cenu noteikšanai — kas ir ļoti svarīgi, lai strauji attīstītu kosmosa pakalpojumu jomu,

| — | kosmosa telpas tehnoloģiju un pakalpojumu tirgū atbalstīt jaunas finansējuma shēmas, piemēram publiskas un privātas partnerattiecības, ietverot arī valstu atbalstu zinātnes pētījumiem un tehnoloģiju attīstībai, |
| --- | --- |

—

kosmosa telpas tehnoloģiju un pakalpojumu tirgū atbalstīt jaunas finansējuma shēmas, piemēram publiskas un privātas partnerattiecības, ietverot arī valstu atbalstu zinātnes pētījumiem un tehnoloģiju attīstībai,

| — | paredzēt piemērotus pasākumus, atbalstot tehnoloģisku novatorismu, arī progresīvas tirgus ierosmes, publisku iepirkumu un atbalstu piegādātājiem un mazām un vidējām uzņēmējsabiedrībām un nozarēm. |
| --- | --- |

—

paredzēt piemērotus pasākumus, atbalstot tehnoloģisku novatorismu, arī progresīvas tirgus ierosmes, publisku iepirkumu un atbalstu piegādātājiem un mazām un vidējām uzņēmējsabiedrībām un nozarēm.

---

3. PIELIKUMS

Svarīgākie jautājumi, kas jāņem vērā, izstrādājot starptautisko attiecību stratēģiju:

| — | trešo personu tirgos uzlabot pieeju Eiropas kosmosa precēm un pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

trešo personu tirgos uzlabot pieeju Eiropas kosmosa precēm un pakalpojumiem,

| — | samazināt izmaksas, ko rada kosmosa sistēmu iegāde, mērķtiecīgi izmantojot starptautisku sadarbību, |
| --- | --- |

—

samazināt izmaksas, ko rada kosmosa sistēmu iegāde, mērķtiecīgi izmantojot starptautisku sadarbību,

| — | darīt Eiropu spējīgu piedalīties vērienīgās programmās, kuru izmaksas ir pārāk lielas vienai kosmosa lielvalstij atsevišķi ņemot, |
| --- | --- |

—

darīt Eiropu spējīgu piedalīties vērienīgās programmās, kuru izmaksas ir pārāk lielas vienai kosmosa lielvalstij atsevišķi ņemot,

| — | piesaistīt starptautiskus partnerus Eiropas iecerētām programmām, līdzīgi tam, kā notiek Galileo gadījumā, un stiprināt Eiropas ieguldījumu pasaules mēroga ierosmēs, līdzīgi tam, kā notiek GMES gadījumā, |
| --- | --- |

—

piesaistīt starptautiskus partnerus Eiropas iecerētām programmām, līdzīgi tam, kā notiek Galileo gadījumā, un stiprināt Eiropas ieguldījumu pasaules mēroga ierosmēs, līdzīgi tam, kā notiek GMES gadījumā,

| — | pilnībā izmantot kosmosa sistēmu potenciālu noturīgai attīstībai, tas ir, atbalstot jaunattīstības valstis, jo īpaši Āfrikā. |
| --- | --- |

—

pilnībā izmantot kosmosa sistēmu potenciālu noturīgai attīstībai, tas ir, atbalstot jaunattīstības valstis, jo īpaši Āfrikā.

---

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/6

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

(2007. gada 31. maijs),

ar ko groza Ieteikumu ECB/2004/16 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu

(ECB/2007/4)

(2007/C 136/02)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Statūtu 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu vāc Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām iestādēm, kas nav NCB, vai tieši no uzņēmējiem. Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā ECB sadarbojas ar Kopienas iestādēm vai organizācijām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

(1)

Statūtu 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu vāc Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām iestādēm, kas nav NCB, vai tieši no uzņēmējiem. Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā ECB sadarbojas ar Kopienas iestādēm vai organizācijām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām.

| (2) | Informāciju, kas vajadzīga ECB prasību izpildei maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, var vākt un/vai apkopot kompetentās iestādes, kas nav NCB. Tādēļ dažiem uzdevumiem, kas jāveic šo prasību ievērošanai, ir vajadzīga ECB vai NCB sadarbība ar šādām kompetentajām iestādēm atbilstoši Statūtu 5.1. pantam. Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), 4. pantā prasīts, lai dalībvalstis no Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS. |
| --- | --- |

(2)

Informāciju, kas vajadzīga ECB prasību izpildei maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, var vākt un/vai apkopot kompetentās iestādes, kas nav NCB. Tādēļ dažiem uzdevumiem, kas jāveic šo prasību ievērošanai, ir vajadzīga ECB vai NCB sadarbība ar šādām kompetentajām iestādēm atbilstoši Statūtu 5.1. pantam. Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), 4. pantā prasīts, lai dalībvalstis no Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS.

| (3) | Turpmākām dalībvalstīm ieviešot euro, būs vajadzīgs apkopot euro zonas kopsavilkuma rādītāja tā jaunajā sastāvā retrospektīvos datus, kas attiecas uz maksājumu bilances (ietverot sezonāli izlīdzinātu tekošo kontu) un starptautisko ieguldījumu pozīcijas statistiku. Tādēļ 2004. gada 16. jūlija Ieteikumā ECB/2004/16 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā (2) jāveic daži grozījumi, lai nodrošinātu euro zonas turpmāku paplašināšanu saistībā ar retrospektīvo datu sniegšanu. Līdz 2010. gadam var tikt atkārtoti izvērtēts periods, par kuru jāsniedz šādi retrospektīvie dati. Īrijas un Itālijas gadījumā šie dati būs jāziņo šī ieteikuma adresātiem, |
| --- | --- |

(3)

Turpmākām dalībvalstīm ieviešot euro, būs vajadzīgs apkopot euro zonas kopsavilkuma rādītāja tā jaunajā sastāvā retrospektīvos datus, kas attiecas uz maksājumu bilances (ietverot sezonāli izlīdzinātu tekošo kontu) un starptautisko ieguldījumu pozīcijas statistiku. Tādēļ 2004. gada 16. jūlija Ieteikumā ECB/2004/16 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā (2) jāveic daži grozījumi, lai nodrošinātu euro zonas turpmāku paplašināšanu saistībā ar retrospektīvo datu sniegšanu. Līdz 2010. gadam var tikt atkārtoti izvērtēts periods, par kuru jāsniedz šādi retrospektīvie dati. Īrijas un Itālijas gadījumā šie dati būs jāziņo šī ieteikuma adresātiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. pants

Ieteikuma ECB/2004/16 I, III un VII pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes I, II, III un IV pielikumu.

2. pants

Adresāti

Šis ieteikums ir adresēts Īrijas Central Statistics Office (CSO) un Itālijas Ufficio Italiano dei Cambi (UIC).

Frankfurtē pie Mainas 2007. gada 31. maijā

ECB Padomes vārdā

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV C 292, 30.11.2004., 21. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Ieteikuma ECB/2004/16 I pielikumu groza šādi.

| 1. | Ar šādu punktu aizstāj 1.6. punktu:
  “Sākot ar datiem par 2008. gada janvāra darījumiem un 2007. gada beigu pozīcijām, portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas no 2008. gada marta atbilst vienam no VII pielikuma tabulā noteiktajiem modeļiem. Izvēlēto modeli var pakāpeniski ieviest tā, lai NCB ne vēlāk kā 2009. gada martā varētu sasniegt VII pielikumā norādīto mērķa pārklājumu attiecībā uz 2008. gada decembra krājumiem.” |
| --- | --- |

1.

Ar šādu punktu aizstāj 1.6. punktu:

“Sākot ar datiem par 2008. gada janvāra darījumiem un 2007. gada beigu pozīcijām, portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas no 2008. gada marta atbilst vienam no VII pielikuma tabulā noteiktajiem modeļiem. Izvēlēto modeli var pakāpeniski ieviest tā, lai NCB ne vēlāk kā 2009. gada martā varētu sasniegt VII pielikumā norādīto mērķa pārklājumu attiecībā uz 2008. gada decembra krājumiem.”

| 2. | Šādu 1.7. apakšpunktu pievieno 1. punkta beigās:






  “1.7. | a) | Attiecībā uz jebkuru dalībvalsti, kas ievieš euro 2007. gada janvārī vai pēc tā, gan šādas dalībvalsts NCB, gan visu pārējo iesaistīto dalībvalstu NCB laikā, kad šī dalībvalsts ievieš euro, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas atbilst III pielikuma 1.–8. tabulā prasītajiem datiem, lai ļautu sagatavot kopsavilkuma rādītājus par euro zonu tās jaunajā sastāvā. Šīs NCB retrospektīvos datus sniedz, sākot no tālāk tekstā izklāstītajiem atsauces datumiem, izņemot 13. tabulā minētos dalījumus, attiecībā uz kuriem agrākais atsauces periods, par kuru sniedz ziņojumu, ir minētajā tabulā norādītais atsauces periods. Visus retrospektīvos datus var sniegt, pamatojoties uz pēc iespējas precīzākām aplēsēm.






  i) | Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pirms 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 1999. gada. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Šādu 1.7. apakšpunktu pievieno 1. punkta beigās:

“1.7.

a)

Attiecībā uz jebkuru dalībvalsti, kas ievieš euro 2007. gada janvārī vai pēc tā, gan šādas dalībvalsts NCB, gan visu pārējo iesaistīto dalībvalstu NCB laikā, kad šī dalībvalsts ievieš euro, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas atbilst III pielikuma 1.–8. tabulā prasītajiem datiem, lai ļautu sagatavot kopsavilkuma rādītājus par euro zonu tās jaunajā sastāvā. Šīs NCB retrospektīvos datus sniedz, sākot no tālāk tekstā izklāstītajiem atsauces datumiem, izņemot 13. tabulā minētos dalījumus, attiecībā uz kuriem agrākais atsauces periods, par kuru sniedz ziņojumu, ir minētajā tabulā norādītais atsauces periods. Visus retrospektīvos datus var sniegt, pamatojoties uz pēc iespējas precīzākām aplēsēm.

i)

Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pirms 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 1999. gada.

| ii) | Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES 2004. gada maijā, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 2004. gada. |
| --- | --- |

ii)

Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES 2004. gada maijā, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 2004. gada.

| iii) | Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pēc 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no datuma, kurā šī dalībvalsts pievienojās ES. |
| --- | --- |

iii)

Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pēc 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no datuma, kurā šī dalībvalsts pievienojās ES.

| b) | Ja a) apakšpunktā minētie dati jau nesatur ikmēneša novērojumus, kas aptver piecus gadus attiecībā uz katru no maksājumu bilances tekošā konta četriem galvenajiem apakšposteņiem, proti, preces, pakalpojumus, ienākumu un kārtējos pārvedumus, NCB nodrošina, ka to sniegtie dati satur šādus novērojumus.” |
| --- | --- |

b)

Ja a) apakšpunktā minētie dati jau nesatur ikmēneša novērojumus, kas aptver piecus gadus attiecībā uz katru no maksājumu bilances tekošā konta četriem galvenajiem apakšposteņiem, proti, preces, pakalpojumus, ienākumu un kārtējos pārvedumus, NCB nodrošina, ka to sniegtie dati satur šādus novērojumus.”

| 3. | Ar šādu apakšpunktu aizstāj 2.6. apakšpunktu:
  “Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas, kas iedalītas pēc emisijas valūtas, dara pieejamas ECB sešu mēnešu laikā pēc tā laika posma beigām, uz kuru dati attiecas.” |
| --- | --- |

3.

Ar šādu apakšpunktu aizstāj 2.6. apakšpunktu:

“Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas, kas iedalītas pēc emisijas valūtas, dara pieejamas ECB sešu mēnešu laikā pēc tā laika posma beigām, uz kuru dati attiecas.”

| 4. | Iekļauj šādu jaunu 4.4.a. apakšpunktu:






  “4.4.a. | Attiecībā uz šādiem III pielikuma 2. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:






  a) | ienākuma un pārējo ieguldījumu apakšposteņi I C 2.3.1 līdz C 2.3.3 un ārpusbilances posteņi 1. līdz 4.; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Iekļauj šādu jaunu 4.4.a. apakšpunktu:

“4.4.a.

Attiecībā uz šādiem III pielikuma 2. tabulas dalījumiem tiek atļautas pēc iespējas precīzākas aplēses:

a)

ienākuma un pārējo ieguldījumu apakšposteņi I C 2.3.1 līdz C 2.3.3 un ārpusbilances posteņi 1. līdz 4.;

| b) | kārtējo pārvedumu apakšposteņi I D 1.1 līdz D 1.8 un D 2.2.1 līdz D 2.2.11; un |
| --- | --- |

b)

kārtējo pārvedumu apakšposteņi I D 1.1 līdz D 1.8 un D 2.2.1 līdz D 2.2.11; un

| c) | kapitāla pārvedumu apakšposteņi II A.1 un A.2.” |
| --- | --- |

c)

kapitāla pārvedumu apakšposteņi II A.1 un A.2.”

---

II PIELIKUMS

Ieteikuma ECB/2004/16 III pielikumu groza šādi.

| 1. | Ar šādu tabulu aizstāj 2. tabulu:
  “2. tabula
  Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē (1) | Kredīts | Debets | Neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Tekošais konts |

1.

Ar šādu tabulu aizstāj 2. tabulu:

“2. tabula

Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas maksājumu bilancē (1)

Kredīts

Debets

Neto

I.

| A. | Preces |
| --- | --- |

A.

Preces

ārējs

ārējs

ārējs

| B. | Pakalpojumi |
| --- | --- |

B.

Pakalpojumi

ārējs

ārējs

ārējs

| C. | Ienākumi |
| --- | --- |

C.

Ienākumi

| 1. | Atlīdzība nodarbinātajiem |
| --- | --- |

1.

Atlīdzība nodarbinātajiem

ārējs

ārējs

ārējs

| 2. | Ieguldījumu ienākumi |
| --- | --- |

2.

Ieguldījumu ienākumi

| 2.1. | Tiešās investīcijas |
| --- | --- |

2.1.

Tiešās investīcijas

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1.1. | Ienākumi no pašu kapitāla |
| --- | --- |

2.1.1.

Ienākumi no pašu kapitāla

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1.1.1. | Dividendes un sadalītā peļņa |
| --- | --- |

2.1.1.1.

Dividendes un sadalītā peļņa

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1.1.2. | Reinvestētie ienākumi un nesadalītā peļņa |
| --- | --- |

2.1.1.2.

Reinvestētie ienākumi un nesadalītā peļņa

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1.2. | Maksa par parādu (procenti) |
| --- | --- |

2.1.2.

Maksa par parādu (procenti)

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2. | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

2.2.

Portfeļieguldījumi

ārējs

valsts

| 2.2.1. | Ienākumi no pašu kapitāla |
| --- | --- |

2.2.1.

Ienākumi no pašu kapitāla

ārējs

valsts

| 2.2.2. | Maksa par parādu (procenti) |
| --- | --- |

2.2.2.

Maksa par parādu (procenti)

ārējs

valsts

| 2.2.2.1. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

valsts

| 2.2.2.2. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

valsts

| 2.3. | Pārējie ieguldījumi |
| --- | --- |

2.3.

Pārējie ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.3.1. | Procenti saskaņā ar BPM5 (nekoriģēti pēc FISIM (2)) |
| --- | --- |

2.3.1.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.3.2. | Apdrošināšanas polišu īpašnieku ienākums |
| --- | --- |

2.3.2.

Apdrošināšanas polišu īpašnieku ienākums

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.3.3. | Pārējie |
| --- | --- |

2.3.3.

Pārējie

ārējs

ārējs

ārējs

Ārpusbilances postenis:

| 1. | investīciju ienākums — procenti saskaņā ar NKS93  (3)(koriģēti saskaņā ar FISIM) |
| --- | --- |

1.

ārējs

| 2. | FISIM vērtība |
| --- | --- |

2.

ārējs

ārējs

ārējs

| 3. | investīciju ienākums — procenti saskaņā ar BPM5 (nekoriģēti pēc FISIM) |
| --- | --- |

3.

ārējs

| 4. | investīciju ienākums, kas nav procenti |
| --- | --- |

4.

ārējs

| D. | Kārtējie pārvedumi |
| --- | --- |

D.

Kārtējie pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 1. | Valdība |
| --- | --- |

1.

Valdība

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.1. | nodokļi par precēm |
| --- | --- |

1.1.

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.2. | pārējie ražošanas nodokļi |
| --- | --- |

1.2.

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.3. | subsīdijas par precēm |
| --- | --- |

1.3.

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.4. | pārējās ražošanas subsīdijas |
| --- | --- |

1.4.

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.5. | ienākuma, labklājības u.c. nodokļi |
| --- | --- |

1.5.

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.6. | sociālās iemaksas |
| --- | --- |

1.6.

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.7. | sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā |
| --- | --- |

1.7.

ārējs

ārējs

ārējs

| 1.8. | pārējie valdības kārtējie pārvedumi |
| --- | --- |

1.8.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

2.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.1. | atlīdzība nodarbinātajiem |
| --- | --- |

2.1.

atlīdzība nodarbinātajiem

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2. | pārējie pārvedumi |
| --- | --- |

2.2.

pārējie pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.1. | nodokļi par precēm |
| --- | --- |

2.2.1.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.2. | pārējie ražošanas nodokļi |
| --- | --- |

2.2.2.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.3. | subsīdijas par precēm |
| --- | --- |

2.2.3.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.4. | pārējās ražošanas subsīdijas |
| --- | --- |

2.2.4.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.5. | ienākuma, labklājības u.c. nodokļi |
| --- | --- |

2.2.5.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.6. | sociālās iemaksas |
| --- | --- |

2.2.6.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.7. | sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā |
| --- | --- |

2.2.7.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.8. | apdrošināšanas, kas nav dzīvības apdrošināšana, neto prēmijas |
| --- | --- |

2.2.8.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.9. | apdrošināšanas, kas nav dzīvības apdrošināšana, prasības |
| --- | --- |

2.2.9.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.10. | pārējo sektoru pārējie kārtējie pārvedumi, kas nav iekļauti citur |
| --- | --- |

2.2.10.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2.2.11. | mājsaimniecību neto kapitāla pensiju fondu rezervēs izmaiņu pielāgojums |
| --- | --- |

2.2.11.

ārējs

ārējs

ārējs

| II. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

II.

ārējs

ārējs

ārējs

| A. | Kapitāla pārvedumi |
| --- | --- |

A.

Kapitāla pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 1. | nodokļi par kapitālu |
| --- | --- |

1.

ārējs

ārējs

ārējs

| 2. | ieguldījumu piešķīrumi un pārējie kapitāla pārvedumi |
| --- | --- |

2.

ārējs

ārējs

ārējs

| B. | Nesaražoto nefinanšu aktīvu iegāde/atsavināšana |
| --- | --- |

B.

Nesaražoto nefinanšu aktīvu iegāde/atsavināšana

ārējs

ārējs

ārējs

Neto aktīvi

Neto pasīvi

Neto

| III. | Finanšu konts |
| --- | --- |

III.

| 1. | Tiešās investīcijas |
| --- | --- |

1.

Tiešās investīcijas

ārējs

| 1.1. | Ārvalstīs |
| --- | --- |

1.1.

Ārvalstīs

ārējs

| 1.1.1. | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

1.1.1.

Pašu kapitāls

ārējs

| 1.1.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.1.2. | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

1.1.2.

Reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.1.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.1.3. | Pārējais kapitāls |
| --- | --- |

1.1.3.

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.1.3.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.3.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.3.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.3.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2. | Valstī, par kuru ziņo |
| --- | --- |

1.2.

Valstī, par kuru ziņo

ārējs

| 1.2.1. | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

1.2.1.

Pašu kapitāls

ārējs

| 1.2.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2.2. | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

1.2.2.

Reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.2.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2.3. | Pārējais kapitāls |
| --- | --- |

1.2.3.

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.2.3.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.3.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.3.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.3.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 2. | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

2.

Portfeļieguldījumi

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

2.1.

Kapitāla vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

t.sk.: Investīciju fondu un naudas tirgus fondu daļas

iekšējs/ārējs

valsts

| i) | monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

i)

ārējs

| ii) | valdības turējumā |
| --- | --- |

ii)

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

iii)

ārējs

| iv) | pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

iv)

ārējs

| 2.1.1. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.1.1.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.1.2. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.1.2.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.1.3. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.1.3.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.1.4. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.1.4.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.1.5. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.1.5.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.1.6. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.1.6.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

2.2.

Parāda vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

2.2.1.

Obligācijas un parādzīmes

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.1.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.1.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.1.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.1.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.1.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2.2. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

2.2.2.

Naudas tirgus instrumenti

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.2.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.2.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.2.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.2.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.2.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 3. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

3.

Atvasinātie finanšu instrumenti

valsts

| 3.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

3.1.

Monetārās iestādes

valsts

| 3.2. | Valdība |
| --- | --- |

3.2.

Valdība

valsts

| 3.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

3.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

valsts

| 3.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

3.4.

Pārējie sektori

valsts

| 4. | Pārējie ieguldījumi |
| --- | --- |

4.

Pārējie ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

| 4.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

4.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| 4.1.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.1.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.1.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.1.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.2. | Valdība |
| --- | --- |

4.2.

Valdība

ārējs

ārējs

| 4.2.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.2.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.2.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.2.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.2.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.2.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.2.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

4.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| 4.3.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.3.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.3.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.3.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

4.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

| 4.4.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.4.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.4.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.4.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.4.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.4.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.4.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 5. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

5.

Rezerves aktīvi

ārējs

| 5.1. | Monetārais zelts |
| --- | --- |

5.1.

Monetārais zelts

ārējs

| 5.2. | Īpašās aizņēmumtiesības |
| --- | --- |

5.2.

Īpašās aizņēmumtiesības

ārējs

| 5.3. | Rezerves pozīcija SVF |
| --- | --- |

5.3.

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

| 5.4. | Ārvalstu valūta |
| --- | --- |

5.4.

Ārvalstu valūta

ārējs

| 5.4.1. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

5.4.1.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 5.4.1.1. | monetārajās iestādēs un BIS |
| --- | --- |

5.4.1.1.

monetārajās iestādēs un BIS

ārējs

| 5.4.1.2. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

5.4.1.2.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 5.4.2. | Vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.

Vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Kapitāla vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.2. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| 5.4.2.3. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| 5.4.3. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

5.4.3.

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

| 5.5. | Pārējās prasības |
| --- | --- |

5.5.

Pārējās prasības

ārējs

| 2. | Ar šādu tabulu aizstāj 4. tabulu:
  “4. tabula
  Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (4) | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiešās investīcijas |

2.

Ar šādu tabulu aizstāj 4. tabulu:

“4. tabula

Valstu ceturkšņa ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (4)

Aktīvi

Pasīvi

Neto

I.

ārējs

| 1.1. | Ārvalstīs |
| --- | --- |

1.1.

Ārvalstīs

ārējs

| 1.1.1. | — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.1.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.1.2. | — | Pārējais kapitāls |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

—

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.1.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2. | Ekonomikā, par kuru ziņo |
| --- | --- |

1.2.

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| 1.2.1. | — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.2.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2.2. | — | Pārējais kapitāls |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.2.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| II. | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

II.

valsts

| 2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

2.1.

Kapitāla vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

t.sk.: Investīciju fondu un naudas tirgus fondu daļas

iekšējs/ārējs

valsts

| i) | monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

i)

ārējs

| ii) | valdības turējumā |
| --- | --- |

ii)

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālo banku) turējumā |
| --- | --- |

iii)

ārējs

| iv) | pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

iv)

ārējs

| 2.1.1. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.1.1.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.1.2. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.1.2.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.1.3. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.1.3.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.1.4. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.1.4.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.1.5. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.1.5.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.1.6. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.1.6.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

2.2.

Parāda vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

2.2.1.

Obligācijas un parādzīmes

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.1.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.1.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.1.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.1.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.1.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2.2. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

2.2.2.

Naudas tirgus instrumenti

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.2.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.2.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.2.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.2.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.2.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.2.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.2.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

3.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.2. | Valdība |
| --- | --- |

3.2.

Valdība

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

3.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

3.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| IV. | Pārējie ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

ārējs

ārējs

ārējs

| 4.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

4.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| 4.1.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.1.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.1.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.1.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.2. | Valdība |
| --- | --- |

4.2.

Valdība

ārējs

ārējs

| 4.2.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.2.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.2.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.2.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.2.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.2.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.2.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

4.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| 4.3.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.3.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.3.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.3.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

4.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

| 4.4.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.4.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.4.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.4.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.4.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.4.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.4.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| V. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

V.

ārējs

| 5.1. | Monetārais zelts |
| --- | --- |

5.1.

Monetārais zelts

ārējs

| 5.2. | Īpašās aizņēmumtiesības |
| --- | --- |

5.2.

Īpašās aizņēmumtiesības

ārējs

| 5.3. | Rezerves pozīcija SVF |
| --- | --- |

5.3.

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

| 5.4. | Ārvalstu valūta |
| --- | --- |

5.4.

Ārvalstu valūta

ārējs

| 5.4.1. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

5.4.1.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 5.4.1.1. | monetārajās iestādēs un BIS |
| --- | --- |

5.4.1.1.

monetārajās iestādēs un BIS

ārējs

| 5.4.1.2. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

5.4.1.2.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 5.4.2. | Vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.

Vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Kapitāla vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.2. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| 5.4.2.3. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| 5.4.3. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

5.4.3.

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

| 5.5. | Pārējās prasības |
| --- | --- |

5.5.

Pārējās prasības

ārējs

| 3. | Ar šādu tabulu aizstāj 5. tabulu:
  “5. tabula
  Valstu gada ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (5) | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiešās investīcijas |

3.

Ar šādu tabulu aizstāj 5. tabulu:

“5. tabula

Valstu gada ieguldījums euro zonas starptautisko investīciju bilancē (5)

Aktīvi

Pasīvi

Neto

I.

ārējs

| 1.1. | Ārvalstīs |
| --- | --- |

1.1.

Ārvalstīs

ārējs

| 1.1.1. | — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.1.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

t.sk.:

| 1.1.1.A | Kapitāla daļas biržā kotētos ārvalstu uzņēmumos (tirgus vērtība) |
| --- | --- |

1.1.1.A

Kapitāla daļas biržā kotētos ārvalstu uzņēmumos (tirgus vērtība)

ārējs

| 1.1.1.B | Kapitāla daļas biržā nekotētos ārvalstu uzņēmumos (nominālvērtība) |
| --- | --- |

1.1.1.B

Kapitāla daļas biržā nekotētos ārvalstu uzņēmumos (nominālvērtība)

ārējs

Ārpusbilances posteņi:

Kapitāla daļas biržā kotētos ārvalstu uzņēmumos (nominālvērtība)

ārējs

| 1.1.2. | — | Pārējais kapitāls |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

—

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.1.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.1.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.1.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| 1.2. | Ekonomikā, par kuru ziņo |
| --- | --- |

1.2.

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| 1.2.1. | — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| 1.2.1.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.1.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.1.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Pārējie sektori

ārējs

t.sk.:

| 1.2.1.A | Kapitāla daļas biržā kotētos euro zonas uzņēmumos (tirgus vērtība) |
| --- | --- |

1.2.1.A

Kapitāla daļas biržā kotētos euro zonas uzņēmumos (tirgus vērtība)

ārējs

| 1.2.1.B | Kapitāla daļas biržā nekotētos euro zonas uzņēmumos (nominālvērtība) |
| --- | --- |

1.2.1.B

Kapitāla daļas biržā nekotētos euro zonas uzņēmumos (nominālvērtība)

ārējs

Ārpusbilances postenis:

Kapitāla daļas biržā kotētos euro zonas uzņēmumos (nominālvērtība)

ārējs

| 1.2.2. | — | Pārējais kapitāls |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

Pārējais kapitāls

ārējs

| 1.2.2.1. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 1.2.2.2. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Pārējie sektori

ārējs

| II. | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

II.

valsts

| 2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

2.1.

Kapitāla vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

t.sk.: Investīciju fondu un naudas tirgus fondu daļas

iekšējs/ārējs

valsts

| i) | monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

i)

ārējs

| ii) | valdības turējumā |
| --- | --- |

ii)

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālo banku) turējumā |
| --- | --- |

iii)

ārējs

| iv) | pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

iv)

ārējs

| 2.1.1. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.1.1.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.1.2. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.1.2.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.1.3. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.1.3.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.1.4. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.1.4.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.1.5. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.1.5.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.1.6. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.1.6.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2. | Parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

2.2.

Parāda vērtspapīri

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

2.2.1.

Obligācijas un parādzīmes

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.1.1. | Monetāro iestāžu emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Monetāro iestāžu emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.1.3. | Valdības emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.3.

Valdības emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.1.5. | MFI emitētās (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.1.5.

MFI emitētās (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.1.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.1.7. | Pārējo sektoru emitētās |
| --- | --- |

2.2.1.7.

Pārējo sektoru emitētās

iekšējs

valsts

| 2.2.1.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| 2.2.2. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

2.2.2.

Naudas tirgus instrumenti

iekšējs/ārējs

valsts

| 2.2.2.1. | Monetāro iestāžu emitētie |
| --- | --- |

2.2.2.1.

Monetāro iestāžu emitētie

iekšējs

valsts

| 2.2.2.2. | Monetāro iestāžu turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Monetāro iestāžu turējumā

ārējs

| 2.2.2.3. | Valdības emitētie |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Valdības emitētie

iekšējs

valsts

| 2.2.2.4. | Valdības turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Valdības turējumā

ārējs

| 2.2.2.5. | MFI emitētie (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

MFI emitētie (izņemot centrālās bankas)

iekšējs

valsts

| 2.2.2.6. | MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.6.

MFI (izņemot centrālās bankas) turējumā

ārējs

| 2.2.2.7. | Pārējo sektoru emitētie |
| --- | --- |

2.2.2.7.

Pārējo sektoru emitētie

iekšējs

valsts

| 2.2.2.8. | Pārējo sektoru turējumā |
| --- | --- |

2.2.2.8.

Pārējo sektoru turējumā

ārējs

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

3.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.2. | Valdība |
| --- | --- |

3.2.

Valdība

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

3.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

ārējs

| 3.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

3.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| IV. | Pārējie ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

ārējs

ārējs

ārējs

| 4.1. | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

4.1.

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| 4.1.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.1.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.1.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.1.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.2. | Valdība |
| --- | --- |

4.2.

Valdība

ārējs

ārējs

| 4.2.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.2.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.2.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.2.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.2.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.2.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.2.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.3. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

4.3.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| 4.3.1. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.3.1.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.3.2. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.3.2.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| 4.4. | Pārējie sektori |
| --- | --- |

4.4.

Pārējie sektori

ārējs

ārējs

| 4.4.1. | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

4.4.1.

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| 4.4.2. | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| 4.4.2.1. | Aizdevumi |
| --- | --- |

4.4.2.1.

Aizdevumi

ārējs

| 4.4.2.2. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

4.4.2.2.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 4.4.3. | Pārējie aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

4.4.3.

Pārējie aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| V. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

V.

ārējs

| 5.1. | Monetārais zelts |
| --- | --- |

5.1.

Monetārais zelts

ārējs

| 5.2. | Īpašās aizņēmumtiesības |
| --- | --- |

5.2.

Īpašās aizņēmumtiesības

ārējs

| 5.3. | Rezerves pozīcija SVF |
| --- | --- |

5.3.

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

| 5.4. | Ārvalstu valūta |
| --- | --- |

5.4.

Ārvalstu valūta

ārējs

| 5.4.1. | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

5.4.1.

Nauda un noguldījumi

ārējs

| 5.4.1.1. | monetārajās iestādēs un BIS |
| --- | --- |

5.4.1.1.

monetārajās iestādēs un BIS

ārējs

| 5.4.1.2. | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

5.4.1.2.

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| 5.4.2. | Vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.

Vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.1. | Kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Kapitāla vērtspapīri

ārējs

| 5.4.2.2. | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| 5.4.2.3. | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| 5.4.3. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

5.4.3.

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

| 5.5. | Pārējās prasības |
| --- | --- |

5.5.

Pārējās prasības

ārējs

| 4. | Ar šādu tabulu aizstāj 9. tabulu:
  “9. tabula
  ECB ģeogrāfiskie dalījumi maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancei un starptautisko investīciju gada bilances datiem






  — | Dānija |
| --- | --- | --- |

4.

Ar šādu tabulu aizstāj 9. tabulu:

“9. tabula

ECB ģeogrāfiskie dalījumi maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancei un starptautisko investīciju gada bilances datiem

—

Dānija

| — | Zviedrija |
| --- | --- |

—

Zviedrija

| — | Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste

| — | ES dalībvalstis ārpus euro zonas, t.sk. Dānija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (6) |
| --- | --- |

—

ES dalībvalstis ārpus euro zonas, t.sk. Dānija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (6)

| — | ES iestādes (7) |
| --- | --- |

—

ES iestādes (7)

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

| — | Kanāda |
| --- | --- |

—

Kanāda

| — | Savienotās Valstis |
| --- | --- |

—

Savienotās Valstis

| — | Japāna |
| --- | --- |

—

Japāna

| — | Ofšoru centri (8)







  — | t.sk.: Honkonga |
| --- | --- | --- |

—

Ofšoru centri (8)

—

t.sk.: Honkonga

| — | Starptautiskās organizācijas, izņemot ES iestādes (9) |
| --- | --- |

—

Starptautiskās organizācijas, izņemot ES iestādes (9)

| — | Brazīlija |
| --- | --- |

—

Brazīlija

| — | Ķīna |
| --- | --- |

—

Ķīna

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Krievijas Federācija |
| --- | --- |

—

Krievijas Federācija

| 5. | 13. tabulu groza, tabulas beigās iekļaujot šādas rindas:








  “Līdzdalības ienākumi iedalījums |
| --- | --- |
| Ceturkšņa maksājumu bilance
  Postenis I. C.2.1.1.1 un C.2.1.1.2 (10) | 2007. gada 4. cet. | 2008. gada marts | III pielikums, 2. tabula |
| Ienākumu no pārējiem ieguldījumiem iedalījums |
| Ceturkšņa maksājumu bilance
  Posteņi I. C.2.3.1 līdz C.2.3.3 (10) | 2008. gada 4. cet. | 2009. gada marts | III pielikums, 2. tabula |
| Ārpusbilances posteņi 1. līdz 4. (10) | 2008. gada 4. cet. | 2009. gada marts | III pielikums, 2. tabula |
| Kārtējo pārvedumu iedalījums |
| Ceturkšņa maksājumu bilance
  Posteņi I. D.1, D.2, D.2.1 un D.2.2 (10) | 2007. gada 4. cet. | 2008. gada marts | III pielikums, 2. tabula |
| Posteņi I. D.1.1 līdz D.1.8 un D.2.2.1 līdz D 2.2.11 (10) | 2008. gada 4. cet. | 2009. gada marts | III pielikums, 2. tabula |
| Kapitāla konta iedalījums |
| Ceturkšņa maksājumu bilance
  Posteņi II.A un II.B (10) | 2007. gada 4. cet. | 2008. gada marts | III pielikums, 2. tabula |
| Posteņi II.A.1 un II.A.2 (10) | 2008. gada 4. cet. | 2009. gada marts | III pielikums, 2. tabula |
| Portfeļieguldījumi, kapitāla vērtspapīri, ieguldījumu fondu un naudas tirgus fondu daļas |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2010. gada 1. cet. | 2010. gada jūnijs | III pielikums, 2. tabula |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2010. gada 1. cet. | 2010. gada jūnijs | III pielikums, 4. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2009. gada decembra beigas | 2010. gada jūnijs | III pielikums, 5. tabula |

5.

13. tabulu groza, tabulas beigās iekļaujot šādas rindas:

“Līdzdalības ienākumi iedalījums

Ceturkšņa maksājumu bilance

Postenis I. C.2.1.1.1 un C.2.1.1.2 (10)

2007. gada 4. cet.

2008. gada marts

III pielikums, 2. tabula

Ienākumu no pārējiem ieguldījumiem iedalījums

Ceturkšņa maksājumu bilance

Posteņi I. C.2.3.1 līdz C.2.3.3 (10)

2008. gada 4. cet.

2009. gada marts

III pielikums, 2. tabula

Ārpusbilances posteņi 1. līdz 4. (10)

2008. gada 4. cet.

2009. gada marts

III pielikums, 2. tabula

Kārtējo pārvedumu iedalījums

Ceturkšņa maksājumu bilance

Posteņi I. D.1, D.2, D.2.1 un D.2.2 (10)

2007. gada 4. cet.

2008. gada marts

III pielikums, 2. tabula

Posteņi I. D.1.1 līdz D.1.8 un D.2.2.1 līdz D 2.2.11 (10)

2008. gada 4. cet.

2009. gada marts

III pielikums, 2. tabula

Kapitāla konta iedalījums

Ceturkšņa maksājumu bilance

Posteņi II.A un II.B (10)

2007. gada 4. cet.

2008. gada marts

III pielikums, 2. tabula

Posteņi II.A.1 un II.A.2 (10)

2008. gada 4. cet.

2009. gada marts

III pielikums, 2. tabula

Portfeļieguldījumi, kapitāla vērtspapīri, ieguldījumu fondu un naudas tirgus fondu daļas

Ceturkšņa maksājumu bilance

2010. gada 1. cet.

2010. gada jūnijs

III pielikums, 2. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2010. gada 1. cet.

2010. gada jūnijs

III pielikums, 4. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2009. gada decembra beigas

2010. gada jūnijs

III pielikums, 5. tabula

---

(1)

| “ārējs” | nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci). |

“ārējs”

nozīmē darījumus ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē darījumus starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(2)  Netieši izmērītie finanšu starpnieku pakalpojumi.

(3)  Nacionālo kontu sistēma 1993.”

(4)

| “ārējs” | nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).” |

“ārējs”

nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).”

(5)

| “ārējs” | nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu), |
| --- | --- |
| “iekšējs” | nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm, |
| “valsts” | nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).” |

“ārējs”

nozīmē pozīcijas ar ārpus euro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”

nozīmē pozīcijas starp dažādām euro zonas dalībvalstīm,

“valsts”

nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām).”

(6)  Nav vajadzīgs individuāls dalījums.

(7)  Sastāvu sk. 12. tabulā. Nav vajadzīgs individuāls dalījums.

(8)  Obligāti tikai maksājumu bilances finanšu kontam, saistītajiem ienākumu kontiem un starptautisko investīciju bilancei. Tekošā konta (izņemot ienākumu) plūsmas attiecībā uz ofšoru centriem var ziņot atsevišķi vai nenodalīti atlikuma posteņa kategorijā. Sastāvu sk. 11. tabulā. Nav vajadzīgs individuāls dalījums.

(9)  Sastāvu sk. 12. tabulā. Nav vajadzīgs individuāls dalījums”.

(10)  Skatīt III pielikuma 2. tabulu”

---

III PIELIKUMS

Ieteikuma ECB/2004/16 IV pielikumu groza šādi.

| 1. | Tieši pirms 1. punkta iekļauj šādu tekstu:
  “Termini “rezidents” un “rezidējošs” atbilst definīcijām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/1998 1.4. pantā. Euro zonas gadījumā ekonomiskā teritorija aptver: i) iesaistīto dalībvalstu ekonomisko teritoriju un ii) ECB, ko uzskata par euro zonas rezidentu.
  Pārējā pasaule (PP) aptver ārpus euro zonas esošās ekonomiskās teritorijas, t.i., dalībvalstis, kas nav ieviesušas euro, visas trešās valstis un starptautiskās organizācijas, t.sk. tās, kas fiziski atrodas euro zonā. Uzskata, ka visu ES iestāžu (1) rezidence ir ārpus euro zonas. Attiecīgi visi iesaistīto dalībvalstu darījumi ar ES iestādēm euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā tiek reģistrēti un klasificēti kā ārpus euro zonas darījumi.
  Tālāk tekstā izklāstītajos gadījumos rezidenci nosaka šādi:






  a) | vēstniecību un militāro bāzu darbiniekus klasificē kā tās valsts rezidentus, kuras valdība ir viņu darba devējs, izņemot gadījumus, ja viņi pieņemti darbā no uzņēmējas valsts, kurā atrodas vēstniecība vai militārā bāze; |
| --- | --- | --- |

1.

Tieši pirms 1. punkta iekļauj šādu tekstu:

“Termini “rezidents” un “rezidējošs” atbilst definīcijām, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/1998 1.4. pantā. Euro zonas gadījumā ekonomiskā teritorija aptver: i) iesaistīto dalībvalstu ekonomisko teritoriju un ii) ECB, ko uzskata par euro zonas rezidentu.

Pārējā pasaule (PP) aptver ārpus euro zonas esošās ekonomiskās teritorijas, t.i., dalībvalstis, kas nav ieviesušas euro, visas trešās valstis un starptautiskās organizācijas, t.sk. tās, kas fiziski atrodas euro zonā. Uzskata, ka visu ES iestāžu (1) rezidence ir ārpus euro zonas. Attiecīgi visi iesaistīto dalībvalstu darījumi ar ES iestādēm euro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā tiek reģistrēti un klasificēti kā ārpus euro zonas darījumi.

Tālāk tekstā izklāstītajos gadījumos rezidenci nosaka šādi:

a)

vēstniecību un militāro bāzu darbiniekus klasificē kā tās valsts rezidentus, kuras valdība ir viņu darba devējs, izņemot gadījumus, ja viņi pieņemti darbā no uzņēmējas valsts, kurā atrodas vēstniecība vai militārā bāze;

| b) | veicot pārrobežu darījumus ar zemi un/vai ēkām (piem., mājām brīvdienu pavadīšanai), īpašniekus uzskata par tādiem, kas savas īpašuma tiesības nodevuši nosacītai institucionālai vienībai, kas rezidē valstī, kurā atrodas īpašums. Nosacīto vienību uzskata par tādu, kas pieder un kuru kontrolē īpašnieks nerezidents; |
| --- | --- |

b)

veicot pārrobežu darījumus ar zemi un/vai ēkām (piem., mājām brīvdienu pavadīšanai), īpašniekus uzskata par tādiem, kas savas īpašuma tiesības nodevuši nosacītai institucionālai vienībai, kas rezidē valstī, kurā atrodas īpašums. Nosacīto vienību uzskata par tādu, kas pieder un kuru kontrolē īpašnieks nerezidents;

| c) | ja juridiskajai personai nepiemīt vērā ņemama fiziskā komponente, piem., ieguldījumu fondiem (atšķirībā no to pārvaldītājiem), pārvēršanas vērtspapīros mehānismiem un dažām īpašiem mērķiem radītām struktūrām, šādas juridiskās personas rezidenci nosaka tas, saskaņā ar kuras ekonomiskās teritorijas likumiem šāda struktūra ir nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, proti, valsti, kuras tiesību sistēma regulē struktūras radīšanu un turpmāko pastāvēšanu.” |
| --- | --- |

c)

ja juridiskajai personai nepiemīt vērā ņemama fiziskā komponente, piem., ieguldījumu fondiem (atšķirībā no to pārvaldītājiem), pārvēršanas vērtspapīros mehānismiem un dažām īpašiem mērķiem radītām struktūrām, šādas juridiskās personas rezidenci nosaka tas, saskaņā ar kuras ekonomiskās teritorijas likumiem šāda struktūra ir nodibināta. Ja struktūra nav reģistrēta, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, proti, valsti, kuras tiesību sistēma regulē struktūras radīšanu un turpmāko pastāvēšanu.”

| 2. | Svītro 1.1. apakšpunkta trešās daļas otro teikumu (“Galvenā atšķirība ir, ka ECB neprasa tiešo investīciju līdzdalības ienākumu iedalīt sadalītajā un nesadalītajā peļņā.”). |
| --- | --- |

2.

Svītro 1.1. apakšpunkta trešās daļas otro teikumu (“Galvenā atšķirība ir, ka ECB neprasa tiešo investīciju līdzdalības ienākumu iedalīt sadalītajā un nesadalītajā peļņā.”).

| 3. | Svītro 1.2. apakšpunkta otro daļu (“Tā kā SVF kapitāla konta standarta komponenti sastāv no sektoru iedalījuma posteņos “valsts pārvalde” un “citi sektori” (ar turpmāku sīkāku iedalījumu), ECB apkopo tikai kapitāla konta paušālsummu bez jebkāda iedalījuma.”) |
| --- | --- |

3.

Svītro 1.2. apakšpunkta otro daļu (“Tā kā SVF kapitāla konta standarta komponenti sastāv no sektoru iedalījuma posteņos “valsts pārvalde” un “citi sektori” (ar turpmāku sīkāku iedalījumu), ECB apkopo tikai kapitāla konta paušālsummu bez jebkāda iedalījuma.”)

---

(1)  ECB netiek iekļauta.

---

IV PIELIKUMS

Ieteikuma ECB/2004/16 VII pielikumu groza šādi

| 1. | Svītro trešās daļas otro teikumu (“Tādēļ, ja CVDB projekta 1. fāzes “Projekta pabeigšanas dokuments” netiks iesniegts Padomei ar ECBS Statistikas komitejas starpniecību līdz 2005. gada marta beigām, šis termiņš tiks pagarināts par tik lielu laika posmu, cik vēlu notiks iesniegšana.”). |
| --- | --- |

1.

Svītro trešās daļas otro teikumu (“Tādēļ, ja CVDB projekta 1. fāzes “Projekta pabeigšanas dokuments” netiks iesniegts Padomei ar ECBS Statistikas komitejas starpniecību līdz 2005. gada marta beigām, šis termiņš tiks pagarināts par tik lielu laika posmu, cik vēlu notiks iesniegšana.”).

| 2. | Teikumu, kas sākas ar “No 2008. gada marta” un beidzas ar “šajā tabulā” aizstāj ar šādu teikumu:
  “No I pielikuma 1.6. punktā noteiktā datuma, ņemot vērā minētajā punktā minēto pakāpeniskas ieviešanas iespēju, euro zonas portfeļieguldījumu apkopošanas sistēmas atbilst kādam no modeļiem šajā tabulā:”. |
| --- | --- |

2.

Teikumu, kas sākas ar “No 2008. gada marta” un beidzas ar “šajā tabulā” aizstāj ar šādu teikumu:

“No I pielikuma 1.6. punktā noteiktā datuma, ņemot vērā minētajā punktā minēto pakāpeniskas ieviešanas iespēju, euro zonas portfeļieguldījumu apkopošanas sistēmas atbilst kādam no modeļiem šajā tabulā:”.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/21

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2007/C 136/03)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 13.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 205/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Atbalsts, lai pārveidotu augļu dārzus, kuros aug dažādu šķirņu augļu koki |
| Juridiskais pamats | Real Decreto 358/2006, de 24 de marzo, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinadas especies frutícolas |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Atbalsts augļu dārzu pārveidošanai |
| Atbalsta veids | Atbalsts ieguldījumiem |
| Budžets | 52 800 000 EUR |
| Atbalsta intensitāte | Vidēji 15 % no attaisnotajiem izdevumiem |
| Atbalsta ilgums | 2006.-2011. gads |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel 1 |
| E-28014 Madrid |

Lēmuma pieņemšanas datums

13.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 205/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Atbalsts, lai pārveidotu augļu dārzus, kuros aug dažādu šķirņu augļu koki

Juridiskais pamats

Real Decreto 358/2006, de 24 de marzo, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinadas especies frutícolas

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Atbalsts augļu dārzu pārveidošanai

Atbalsta veids

Atbalsts ieguldījumiem

Budžets

52 800 000 EUR

Atbalsta intensitāte

Vidēji 15 % no attaisnotajiem izdevumiem

Atbalsta ilgums

2006.-2011. gads

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel 1

E-28014 Madrid

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 525/06 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Sardegna |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi dal 5 al 6 marzo 2006 nella regione di Sardegna, provincia di Cagliari) |
| Juridiskais pamats | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Pasākuma veids | Individuālais atbalsts |
| Mērķis | Atlīdzināt nelabvēlīgo laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimniecības kultūrām un struktūrām |
| Atbalsta veids | Tiešās subsīdijas |
| Budžets | Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04) |
| Intensitāte | Līdz 100 % zaudējumu |
| Atbalsta ilgums | Komisijas apstiprinātas atbalsta shēmas izpildes pasākums |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministero delle politiche agricole e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.3.2007.

Atbalsta Nr.

N 525/06

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Sardegna

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi dal 5 al 6 marzo 2006 nella regione di Sardegna, provincia di Cagliari)

Juridiskais pamats

Decreto legislativo n. 102/2004

Pasākuma veids

Individuālais atbalsts

Mērķis

Atlīdzināt nelabvēlīgo laika apstākļu nodarītos zaudējumus lauksaimniecības kultūrām un struktūrām

Atbalsta veids

Tiešās subsīdijas

Budžets

Atsauce uz apstiprināto shēmu (NN 54/A/04)

Intensitāte

Līdz 100 % zaudējumu

Atbalsta ilgums

Komisijas apstiprinātas atbalsta shēmas izpildes pasākums

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministero delle politiche agricole e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Cita informācija

Komisijas apstiprinātās shēmas izpildes pasākums saskaņā ar valsts atbalstu NN 54/A/04 [Komisijas vēstule C(2005)1622, galīgā redakcija, 2005. gada 7. jūnijs]

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.3.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | N 600/06 |
| Dalībvalsts | Čehijas Republika |
| Reģions | Pardubices reģions |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Finansiāls ieguldījums mežsaimniecībā Pardubices reģionā |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 289/1995 Sb. o lesích a o změně a doplnění některch zákonů
  Závazná pravidla Pardubického kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts mežsaimniecības nozarei |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Gada budžets: 30 miljoni CZK
  Atbalsta kopsumma: 210 miljoni CZK |
| Intensitāte | Līdz 100 % |
| Ilgums | 1.1.2007.-31.12.2013. |
| Attiecīgā nozare | Lauksaimniecības nozare (mežsaimniecība) |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Autorité régionale de la région de Pardubice |
| Komenského nám. 125 |
| CZ-532 11 Pardubice |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.3.2007.

Atbalsta atsauces numurs

N 600/06

Dalībvalsts

Čehijas Republika

Reģions

Pardubices reģions

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Finansiāls ieguldījums mežsaimniecībā Pardubices reģionā

Juridiskais pamats

Zákon č. 289/1995 Sb. o lesích a o změně a doplnění některch zákonů

Závazná pravidla Pardubického kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts mežsaimniecības nozarei

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Gada budžets: 30 miljoni CZK

Atbalsta kopsumma: 210 miljoni CZK

Intensitāte

Līdz 100 %

Ilgums

1.1.2007.-31.12.2013.

Attiecīgā nozare

Lauksaimniecības nozare (mežsaimniecība)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Autorité régionale de la région de Pardubice

Komenského nám. 125

CZ-532 11 Pardubice

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/24

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 136/04)

Komisija 2007. gada 25. aprīlī nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4536. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4536. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/24

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4593 — Voestalpine/Dancke)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 136/05)

Komisija 2007. gada 16. maijā nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4593. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4593. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/25

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 19. jūnijs

(2007/C 136/06)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3403 |
| JPY | Japānas jēna | 165,46 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4452 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,67465 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4172 |
| CHF | Šveices franks | 1,6627 |
| ISK | Islandes krona | 83,50 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0790 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5836 |
| CZK | Čehijas krona | 28,597 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 249,78 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6962 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,7966 |
| RON | Rumānijas leja | 3,2190 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,733 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7464 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5876 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4302 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,4788 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7742 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0609 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 243,46 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,5086 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,2097 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3400 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 962,18 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6073 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,614 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,7850 |
| THB | Taizemes bats | 43,254 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3403

JPY

Japānas jēna

165,46

DKK

Dānijas krona

7,4452

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,67465

SEK

Zviedrijas krona

9,4172

CHF

Šveices franks

1,6627

ISK

Islandes krona

83,50

NOK

Norvēģijas krona

8,0790

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5836

CZK

Čehijas krona

28,597

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

249,78

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6962

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,7966

RON

Rumānijas leja

3,2190

SKK

Slovākijas krona

33,733

TRY

Turcijas lira

1,7464

AUD

Austrālijas dolārs

1,5876

CAD

Kanādas dolārs

1,4302

HKD

Hongkongas dolārs

10,4788

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7742

SGD

Singapūras dolārs

2,0609

KRW

Dienvidkorejas vons

1 243,46

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,5086

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,2097

HRK

Horvātijas kuna

7,3400

IDR

Indonēzijas rūpija

11 962,18

MYR

Malaizijas ringits

4,6073

PHP

Filipīnu peso

61,614

RUB

Krievijas rublis

34,7850

THB

Taizemes bats

43,254

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

| 20.6.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 136/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 136/26

---

Dalībvalstu noteiktās centrālās iestādes, kas nodarbojas ar nelikumīgi no dalībvalsts teritorijas izvestu kultūras priekšmetu atgriešanu saskaņā ar Direktīvas 93/7/EEK (1) 3. pantu

(2007/C 136/07)

| Dalībvalsts | Centrālā iestāde |
| --- | --- |
| Beļģija | Service Public Fédéral Justice/Federale Overheidsdienst Justitie |
| Service de droit civil patrimonial/Dienst burgerlijk vermogensrecht |
| Boulevard de Waterloo/Waterloolaan 115 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |
| Kontaktpersona: Patrick Leclercq |
| Tālr.: (32-2) 542 65 11 |
| Fakss: (32-2) 542 70 06 |
| E-pasts: patrick.leclercq@just.fgov.be |

Dalībvalsts

Centrālā iestāde

Beļģija

Service Public Fédéral Justice/Federale Overheidsdienst Justitie

Service de droit civil patrimonial/Dienst burgerlijk vermogensrecht

Boulevard de Waterloo/Waterloolaan 115

B-1000 Bruxelles/Brussel

Kontaktpersona: Patrick Leclercq

Tālr.: (32-2) 542 65 11

Fakss: (32-2) 542 70 06

E-pasts: patrick.leclercq@just.fgov.be

Bulgārija

| Ministry of Culture |
| --- |
| Directorate “Museums, Galleries and Fine Arts” |
| 17, Al. Stamboliiski blvd. |
| BG-1040 — Sofia |
| Kontaktpersona: Mr. Rumyan Ganchev |
| Tālr.: (359-2) 940 09 18 |
| Fakss: (359-2) 980 61 97 |
| E-pasts: ncmgii@mail.bg |

Ministry of Culture

Directorate “Museums, Galleries and Fine Arts”

17, Al. Stamboliiski blvd.

BG-1040 — Sofia

Kontaktpersona: Mr. Rumyan Ganchev

Tālr.: (359-2) 940 09 18

Fakss: (359-2) 980 61 97

E-pasts: ncmgii@mail.bg

| Mr. Borislav Pavlov |
| --- |
| Chief inspector at the Inspectorate for preservation of movable cultural goods at directorate “MGFA” |
| Tālr.: (359-2) 940 09 50 |
| Fakss: (359-2) 980 61 97 |
| E-pasts: borislavpavlov@abv.bg |

Mr. Borislav Pavlov

Chief inspector at the Inspectorate for preservation of movable cultural goods at directorate “MGFA”

Tālr.: (359-2) 940 09 50

Fakss: (359-2) 980 61 97

E-pasts: borislavpavlov@abv.bg

| Mrs. Mariya Todorova |
| --- |
| Senior expert at the directorate “MGFA” |
| Tālr.: (359-2) 940 09 18 |
| Fakss: (359-2) 980 61 97 |
| E-pasts: todorova_mariya@yahoo.com |

Mrs. Mariya Todorova

Senior expert at the directorate “MGFA”

Tālr.: (359-2) 940 09 18

Fakss: (359-2) 980 61 97

E-pasts: todorova_mariya@yahoo.com

Čehija

| Ministerstvo kultury |
| --- |
| Maltézské nám. 1 |
| CZ-118 11 Praha 1 |
| Kontaktpersona: Dr. Daniela Vokolková |
| Tālr.: (420) 257 08 54 59 |
| Fakss: (420) 233 37 18 67 |
| E-pasts: daniela.vokolkova@mkcr.cz |

Ministerstvo kultury

Maltézské nám. 1

CZ-118 11 Praha 1

Kontaktpersona: Dr. Daniela Vokolková

Tālr.: (420) 257 08 54 59

Fakss: (420) 233 37 18 67

E-pasts: daniela.vokolkova@mkcr.cz

Dānija

| Kulturværdiudvalget |
| --- |
| Kulturarvsstyrelsen |
| H.C. Andersens Boulevard 2, 4. |
| DK-1553 København V |
| Tālr.: (45) 33 74 51 85 |
| Fakss: (45) 33 74 51 01 |
| E-pasts: evaarn@kulturarv.dk |
| www.kulturvaerdier.dk |

Kulturværdiudvalget

Kulturarvsstyrelsen

H.C. Andersens Boulevard 2, 4.

DK-1553 København V

Tālr.: (45) 33 74 51 85

Fakss: (45) 33 74 51 01

E-pasts: evaarn@kulturarv.dk

www.kulturvaerdier.dk

Vācija

FEDERĀLAJAI VALDĪBAI

| Die Beauftragte der Bundesregierung für Kultur und Medien |
| --- |
| Referat K 24 |
| Graurheindorfer Str. 198 |
| D-53117 Bonn |
| Kontaktpersona: Rosa Schmitt-Neubauer |
| Tālr.: (49-1888) 681-4909 |
| Fakss: (49-1888) 681-54909 |
| E-pasts: rosa.schmittneubauer@bkm.bmi.bund.de |
| www.kulturstaatsminister.de |

Die Beauftragte der Bundesregierung für Kultur und Medien

Referat K 24

Graurheindorfer Str. 198

D-53117 Bonn

Kontaktpersona: Rosa Schmitt-Neubauer

Tālr.: (49-1888) 681-4909

Fakss: (49-1888) 681-54909

E-pasts: rosa.schmittneubauer@bkm.bmi.bund.de

www.kulturstaatsminister.de

FEDERĀLAJĀM ZEMĒM

| Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kunst Baden-Württemberg |
| --- |
| Königstraβe 46 |
| D-70173 Stuttgart |
| Kontaktpersona: Ministerialrat Joachim Uhlmann |
| Tālr.: (49-711) 279 29 80 |
| Fakss: (49-711) 279 32 13 |
| E-pasts: joachim.uhlmann@mwk.bwl.de |
| www.mwk.baden-wuerttemberg.de |

Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kunst Baden-Württemberg

Königstraβe 46

D-70173 Stuttgart

Kontaktpersona: Ministerialrat Joachim Uhlmann

Tālr.: (49-711) 279 29 80

Fakss: (49-711) 279 32 13

E-pasts: joachim.uhlmann@mwk.bwl.de

www.mwk.baden-wuerttemberg.de

| Bayerisches Staatsministerium für Wissenschaft, Forschung und Kunst |
| --- |
| Salvatorstraβe 2 |
| D-80333 München |
| Kontaktpersona: Leitender Ministerialrat Dr. Peter Wanscher |
| Tālr.: (49-89) 21 86 23 69 |
| Fakss: (49-89) 21 86 36 51 |
| E-pasts: peter.wanscher@stmwfk.bayern.de |
| www.stmwfk.bayern.de |

Bayerisches Staatsministerium für Wissenschaft, Forschung und Kunst

Salvatorstraβe 2

D-80333 München

Kontaktpersona: Leitender Ministerialrat Dr. Peter Wanscher

Tālr.: (49-89) 21 86 23 69

Fakss: (49-89) 21 86 36 51

E-pasts: peter.wanscher@stmwfk.bayern.de

www.stmwfk.bayern.de

| Senatsverwaltung für Wissenschaft, Forschung und Kultur |
| --- |
| Brunnenstraβe 188-190 |
| D-10119 Berlin |
| Kontaktpersona: Regierungsdirektorin Liane Rybczyk |
| Tālr.: (49-30) 902 28-410 |
| Fakss: (49-30) 902 28-456 |
| E-pasts: liane.rybczyk@senwfk.verwalt-berlin.de |
| www.senwisskult.berlin.de |

Senatsverwaltung für Wissenschaft, Forschung und Kultur

Brunnenstraβe 188-190

D-10119 Berlin

Kontaktpersona: Regierungsdirektorin Liane Rybczyk

Tālr.: (49-30) 902 28-410

Fakss: (49-30) 902 28-456

E-pasts: liane.rybczyk@senwfk.verwalt-berlin.de

www.senwisskult.berlin.de

| Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg |
| --- |
| Dortustraβe 36 |
| D-14467 Potsdam |
| Kontaktpersona: Dr. Uwe Koch |
| Tālr.: (49-331) 866 49 50 |
| Fakss: (49-331) 866 49 98 |
| E-pasts: uwe.koch@mwfk.brandenburg.de |
| www.mwfk.brandenburg.de |

Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg

Dortustraβe 36

D-14467 Potsdam

Kontaktpersona: Dr. Uwe Koch

Tālr.: (49-331) 866 49 50

Fakss: (49-331) 866 49 98

E-pasts: uwe.koch@mwfk.brandenburg.de

www.mwfk.brandenburg.de

| Der Senator für Kultur |
| --- |
| Altenwall 15/16 |
| D-28195 Bremen |
| Kontaktpersona: Prof. Dr. Hans-Joachim Manske |
| Tālr.: (49-162) 210 89 89 vai (49-421) 361 27 49 |
| Fakss: (49-421) 361 60 25 |
| E-pasts: ablome@kultur.bremen.de |

Der Senator für Kultur

Altenwall 15/16

D-28195 Bremen

Kontaktpersona: Prof. Dr. Hans-Joachim Manske

Tālr.: (49-162) 210 89 89 vai (49-421) 361 27 49

Fakss: (49-421) 361 60 25

E-pasts: ablome@kultur.bremen.de

| Kulturbehörde der Freien und Hansestadt Hamburg |
| --- |
| Staatsarchiv |
| Kattunbleiche 19 |
| D-22041 Hamburg |
| Kontaktpersona: Irmgard Mummenthey |
| Tālr.: (49-40) 428 31 31 15 |
| Fakss: (49-40) 428 31 32 01 |
| E-pasts: Irmgard.Mummenthey@staatsarchiv.hamburg.de |

Kulturbehörde der Freien und Hansestadt Hamburg

Staatsarchiv

Kattunbleiche 19

D-22041 Hamburg

Kontaktpersona: Irmgard Mummenthey

Tālr.: (49-40) 428 31 31 15

Fakss: (49-40) 428 31 32 01

E-pasts: Irmgard.Mummenthey@staatsarchiv.hamburg.de

| Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst |
| --- |
| Rheinstraβe 23 — 25 |
| D-65185 Wiesbaden |
| Kontaktpersona: Dr. Thomas Seegmueller |
| Tālr.: (49-611) 323-463 |
| Fakss: (49-611) 323-499 |
| E-pasts: T.Seegmueller@HMWK.Hessen.de |
| www.HMWK.Hessen.de |

Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst

Rheinstraβe 23 — 25

D-65185 Wiesbaden

Kontaktpersona: Dr. Thomas Seegmueller

Tālr.: (49-611) 323-463

Fakss: (49-611) 323-499

E-pasts: T.Seegmueller@HMWK.Hessen.de

www.HMWK.Hessen.de

| Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur |
| --- |
| Werderstraβe 124 |
| D-19055 Schwerin |
| Kontaktpersona: Dr. Bernhard Hoppe |
| Tālr.: (49-385) 588 74 20 |
| Fakss: (49-385) 588 70 82 |
| E-pasts: B.Hoppe@bm.mv-regierung.de |

Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur

Werderstraβe 124

D-19055 Schwerin

Kontaktpersona: Dr. Bernhard Hoppe

Tālr.: (49-385) 588 74 20

Fakss: (49-385) 588 70 82

E-pasts: B.Hoppe@bm.mv-regierung.de

| Niedersächsisches Ministerium für Wissenschaft und Kultur |
| --- |
| Leibnizufer 9 |
| D-30169 Hannover |
| Kontaktpersona: Regierungsdirektorin Sigrid Kurz |
| Tālr.: (49-511) 120 25 82 |
| Fakss: (49-511) 120 99 25 82 |
| E-pasts: sigrid.kurz@mwk.niedersachsen.de |

Niedersächsisches Ministerium für Wissenschaft und Kultur

Leibnizufer 9

D-30169 Hannover

Kontaktpersona: Regierungsdirektorin Sigrid Kurz

Tālr.: (49-511) 120 25 82

Fakss: (49-511) 120 99 25 82

E-pasts: sigrid.kurz@mwk.niedersachsen.de

| Staatskanzlei des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- |
| Referat IV C1 |
| Fürstenwall 25 |
| D-40219 Düsseldorf |
| Kontaktpersona: Ministerialrätin Rita Bung |
| Tālr.: (49-211) 837 16 32 |
| Fakss: (49-211) 60 21 10 21 |
| E-pasts: rita.bung@stk.nrw.de |
| www.mswks.nrw.de |

Staatskanzlei des Landes Nordrhein-Westfalen

Referat IV C1

Fürstenwall 25

D-40219 Düsseldorf

Kontaktpersona: Ministerialrätin Rita Bung

Tālr.: (49-211) 837 16 32

Fakss: (49-211) 60 21 10 21

E-pasts: rita.bung@stk.nrw.de

www.mswks.nrw.de

| Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Jugend und Kultur |
| --- |
| Mittlere Bleiche 61 |
| D-55116 Mainz |
| Kontaktpersona: Michael-Andreas Hill |
| Tālr.: (49-6131) 16-2846 |
| Fakss: (49-6131) 16-4151 |
| E-pasts: Michael-Andreas.Hill@mbwjk.rlp.de |
| www.mwjk.rlp.de |

Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Jugend und Kultur

Mittlere Bleiche 61

D-55116 Mainz

Kontaktpersona: Michael-Andreas Hill

Tālr.: (49-6131) 16-2846

Fakss: (49-6131) 16-4151

E-pasts: Michael-Andreas.Hill@mbwjk.rlp.de

www.mwjk.rlp.de

| Ministerium für Bildung, Kultur und Wissenschaft |
| --- |
| Hohenzollernstraβe 60 |
| D-66117 Saarbrücken |
| Kontaktpersona: Christa Matheis |
| Tālr.: (49-681) 501-7348 |
| Fakss: (49-681) 501-7227 |
| E-pasts: ca.matheis@bildung.saarland.de |
| www.bildung.saarland.de |

Ministerium für Bildung, Kultur und Wissenschaft

Hohenzollernstraβe 60

D-66117 Saarbrücken

Kontaktpersona: Christa Matheis

Tālr.: (49-681) 501-7348

Fakss: (49-681) 501-7227

E-pasts: ca.matheis@bildung.saarland.de

www.bildung.saarland.de

| Sächsisches Staatsministerium für Wissenschaft und Kunst |
| --- |
| Wigardstraβe 17 |
| D-01097 Dresden |
| Kontaktpersona: Regierungsoberrätin Kerstin Ritschel |
| Tālr.: (49-351) 564-6221 |
| Fakss: (49-351) 564-640 6222 |
| E-pasts: Kerstin.Ritschel@smwk.sachsen.de |

Sächsisches Staatsministerium für Wissenschaft und Kunst

Wigardstraβe 17

D-01097 Dresden

Kontaktpersona: Regierungsoberrätin Kerstin Ritschel

Tālr.: (49-351) 564-6221

Fakss: (49-351) 564-640 6222

E-pasts: Kerstin.Ritschel@smwk.sachsen.de

| Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt Turmschanzenstraβe 32 |
| --- |
| D-39114 Magdeburg |
| Kontaktpersona: Annette Sprengel |
| Tālr.: (49-391) 567 37 04 |
| Fakss: (49-391) 567 36 95 |
| E-pasts: annette.sprengel@mk.sachsen-anhalt.de |
| www.mk.sachsen-anhalt.de |

Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt Turmschanzenstraβe 32

D-39114 Magdeburg

Kontaktpersona: Annette Sprengel

Tālr.: (49-391) 567 37 04

Fakss: (49-391) 567 36 95

E-pasts: annette.sprengel@mk.sachsen-anhalt.de

www.mk.sachsen-anhalt.de

| Der Ministerpräsident des Landes Schleswig-Holstein |
| --- |
| Staatskanzlei |
| Postfach 7122 |
| D-24171 Kiel |
| Kontaktpersona: Anne Nilges |
| Tālr.: (49-431) 988-5845 |
| Fakss: (49-431) 988-5857 |
| E-pasts: Anne.Nilges@stk.landsh.de |

Der Ministerpräsident des Landes Schleswig-Holstein

Staatskanzlei

Postfach 7122

D-24171 Kiel

Kontaktpersona: Anne Nilges

Tālr.: (49-431) 988-5845

Fakss: (49-431) 988-5857

E-pasts: Anne.Nilges@stk.landsh.de

| Thüringer Kultusministerium |
| --- |
| Werner-Seelenbinder-Straβe 7 |
| D-99096 Erfurt |
| Kontaktpersona: Oberregierungsrat Ralf Coenen |
| Tālr.: (49-361) 37 94-731 |
| Fakss: (49-361) 37 94-973 |
| E-pasts: rcoenen@tmwfk.thueringen.de |
| www.thueringen.de/de/kultus |

Thüringer Kultusministerium

Werner-Seelenbinder-Straβe 7

D-99096 Erfurt

Kontaktpersona: Oberregierungsrat Ralf Coenen

Tālr.: (49-361) 37 94-731

Fakss: (49-361) 37 94-973

E-pasts: rcoenen@tmwfk.thueringen.de

www.thueringen.de/de/kultus

Igaunija

| Kultuuriministeerium |
| --- |
| Muinsuskaitseamet |
| Uus, 18 |
| EE-10111 Tallinn |
| Kontaktpersona: Mrs. Ülle Jukk |
| Tālr.: (372) 733 76 35 |
| Fakss: (372) 733 76 33 |
| E-pasts: ylle.jukk@muinas.ee |

Kultuuriministeerium

Muinsuskaitseamet

Uus, 18

EE-10111 Tallinn

Kontaktpersona: Mrs. Ülle Jukk

Tālr.: (372) 733 76 35

Fakss: (372) 733 76 33

E-pasts: ylle.jukk@muinas.ee

Īrija

| Department of Arts, Sport and Tourism |
| --- |
| Cultural Institutions Unit |
| Fossa |
| Killarney |
| Co Kerry |
| IRL |
| Kontaktpersona: Vera Kelly |
| Tālr.: (353-64) 27340 |
| Fakss: (353-64) 27350 |
| E-pasts: verakelly@dast.gov.ie |

Department of Arts, Sport and Tourism

Cultural Institutions Unit

Fossa

Killarney

Co Kerry

IRL

Kontaktpersona: Vera Kelly

Tālr.: (353-64) 27340

Fakss: (353-64) 27350

E-pasts: verakelly@dast.gov.ie

Grieķija

| Υπουργείο Πολιτισμού |
| --- |
| Διεύθυνση Μουσείων, Εκθέσεων και Εκπαιδευτικών Προγραμμάτων |
| Μπουμπουλίνας 20-22 |
| GR-106 82 Αθήνα |

Υπουργείο Πολιτισμού

Διεύθυνση Μουσείων, Εκθέσεων και Εκπαιδευτικών Προγραμμάτων

Μπουμπουλίνας 20-22

GR-106 82 Αθήνα

Kontaktpersona:

| — | Μαρία Πάντου
  Tālr.: (30-210) 825 86 72
  Fakss: (30-210) 825 97 48 |
| --- | --- |

—

Μαρία Πάντου

Tālr.: (30-210) 825 86 72

Fakss: (30-210) 825 97 48

| — | Σμαράγδα Μπουτοπούλου
  Tālr.: (30-210) 825 86 78
  Fakss: (30-210) 821 20 35
  E-pasts: protocol@tmmdms.culture.gr |
| --- | --- |

—

Σμαράγδα Μπουτοπούλου

Tālr.: (30-210) 825 86 78

Fakss: (30-210) 821 20 35

E-pasts: protocol@tmmdms.culture.gr

Spānija

| Ministerio de Cultura |
| --- |
| Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales |
| Plaza del Rey, 1 |
| E-28071 Madrid |

Ministerio de Cultura

Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales

Plaza del Rey, 1

E-28071 Madrid

Kontaktpersona:

| — | Pilar Barraca de Ramos, Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico
  E-pasts: pilar.barraca@mcu.es |
| --- | --- |

—

Pilar Barraca de Ramos, Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico

E-pasts: pilar.barraca@mcu.es

| — | Luis Lafuente Batanero, Subdirector General de Protección del Patrimonio Histórico
  E-pasts: luis.lafuente@mcu.es. |
| --- | --- |

—

Luis Lafuente Batanero, Subdirector General de Protección del Patrimonio Histórico

E-pasts: luis.lafuente@mcu.es.

| — | Julián Martínez García, Director General de Bellas Artes y Bienes Culturales
  E-pasts: julian.martinez@mcu.es
  Tālr.: (34-91) 701 70 40; (34-91) 701 70 35; (34-91) 701 72 62
  Fakss: (34-91) 701 73 81; (34-91) 701 73 83 |
| --- | --- |

—

Julián Martínez García, Director General de Bellas Artes y Bienes Culturales

E-pasts: julian.martinez@mcu.es

Tālr.: (34-91) 701 70 40; (34-91) 701 70 35; (34-91) 701 72 62

Fakss: (34-91) 701 73 81; (34-91) 701 73 83

Francija

| Ministère de l'Intérieur |
| --- |
| Office Central de lutte contre le trafic des Biens Culturels (OCBC) |
| 101-103 rue des trois Fontanot |
| F-92000 Nanterre |
| Tālr.: (33) 1 47 44 98 63 |
| Fakss: (33) 1 47 44 98 66 |
| E-pasts: ocbc-doc.dcpjac@interieur.gouv.fr |

Ministère de l'Intérieur

Office Central de lutte contre le trafic des Biens Culturels (OCBC)

101-103 rue des trois Fontanot

F-92000 Nanterre

Tālr.: (33) 1 47 44 98 63

Fakss: (33) 1 47 44 98 66

E-pasts: ocbc-doc.dcpjac@interieur.gouv.fr

Itālija

| Ministero per i beni e le attività culturali |
| --- |
| Dipartimento per la ricerca, l'innovazione e l'organizzazione |
| Via del Collegio Romano, 27 |
| I-00186 Roma |
| Kontaktpersona: Giuseppe Proietti |
| Tālr.: (39) 06 67 23 28 19 |
| Fakss: (39) 06 67 23 24 14 |
| E-pasts: driosegreteria@beniculturali.it |

Ministero per i beni e le attività culturali

Dipartimento per la ricerca, l'innovazione e l'organizzazione

Via del Collegio Romano, 27

I-00186 Roma

Kontaktpersona: Giuseppe Proietti

Tālr.: (39) 06 67 23 28 19

Fakss: (39) 06 67 23 24 14

E-pasts: driosegreteria@beniculturali.it

Kipra

| Department of Antiquities |
| --- |
| 1, Museum Street, P.O. Box 22024 |
| CY-1516 Nicosia |
| Kontaktpersona: Dr. Pavlos Flourentzos |
| Tālr.: (357) 22 86 58 00 |
| Fakss: (357) 22 30 44 08 |
| E-pasts: antiquitiesdept@da.mcw.gov.cy |

Department of Antiquities

1, Museum Street, P.O. Box 22024

CY-1516 Nicosia

Kontaktpersona: Dr. Pavlos Flourentzos

Tālr.: (357) 22 86 58 00

Fakss: (357) 22 30 44 08

E-pasts: antiquitiesdept@da.mcw.gov.cy

Latvija

| Valsts Kultūras Pieminekļu Aizsardzības Inspeckcija |
| --- |
| Mazā Pils iela 19 |
| LV-Riga 1050 |
| Kontaktpersona: Liāna Liepa |
| Tālr.: (371) 67 22 92 72 |
| Fakss: (371) 67 22 88 08 |
| E-pasts: liana.liepa@heritage.lv |

Valsts Kultūras Pieminekļu Aizsardzības Inspeckcija

Mazā Pils iela 19

LV-Riga 1050

Kontaktpersona: Liāna Liepa

Tālr.: (371) 67 22 92 72

Fakss: (371) 67 22 88 08

E-pasts: liana.liepa@heritage.lv

Lietuva

| Kultūros ministerija |
| --- |
| J. Basanavičiaus g. 5 |
| LT-01118 Vilnius |
| Saugomų teritorijų ir paveldo apsaugos skyrius |
| Kontaktpersona: Mindaugas Žolynas |
| Tālr.: (370) 5 231 26 71 |
| E-pasts: m.zolynas@lrkm.lt |
| Teisės ir personalo skyrius |
| Kontaktpersona: Ina Sokolska |
| Tālr.: (370) 5 262 29 13 |
| E-pasts: i.sokolska@lrkm.lt |

Kultūros ministerija

J. Basanavičiaus g. 5

LT-01118 Vilnius

Saugomų teritorijų ir paveldo apsaugos skyrius

Kontaktpersona: Mindaugas Žolynas

Tālr.: (370) 5 231 26 71

E-pasts: m.zolynas@lrkm.lt

Teisės ir personalo skyrius

Kontaktpersona: Ina Sokolska

Tālr.: (370) 5 262 29 13

E-pasts: i.sokolska@lrkm.lt

| Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos |
| --- |
| Šnipiškių g. 3 |
| LT-2600 Vilnius |
| Kontaktpersona: Audronė Arulienė |
| Tālr.: (370-5) 272 41 13 |
| E-pasts: audra@heritage.lt |

Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos

Šnipiškių g. 3

LT-2600 Vilnius

Kontaktpersona: Audronė Arulienė

Tālr.: (370-5) 272 41 13

E-pasts: audra@heritage.lt

Luksemburga

| Ministère de la Culture, de l'Enseignement supérieur et de la Recherche |
| --- |
| 20, Montée de la Pétrusse |
| L-2912 Luxembourg |
| Kontaktpersona: Guy Dockendorf |
| Tālr.: (352) 478 66 10 |
| Fakss: (352) 40 24 27 |
| E-pasts: guy.dockendorf@culture.lu |

Ministère de la Culture, de l'Enseignement supérieur et de la Recherche

20, Montée de la Pétrusse

L-2912 Luxembourg

Kontaktpersona: Guy Dockendorf

Tālr.: (352) 478 66 10

Fakss: (352) 40 24 27

E-pasts: guy.dockendorf@culture.lu

Ungārija

| Kulturális Örökségvédelmi Hivatal (KÖH) |
| --- |
| Műtárgyfelügyeleti Iroda |
| Szentháromság tér 6. |
| H-1014 Budapest |
| Pasta adrese: P.O. Box 721, H — 1535 Budapest |
| Kontaktpersona: Dr. Péter Buzinkay |
| Tālr.: (36-1) 225 49 86 |
| Fakss: (36-1) 225 49 85 |
| E-pasts: peter.buzinkay@koh.hu |
| www.koh.hu |

Kulturális Örökségvédelmi Hivatal (KÖH)

Műtárgyfelügyeleti Iroda

Szentháromság tér 6.

H-1014 Budapest

Pasta adrese: P.O. Box 721, H — 1535 Budapest

Kontaktpersona: Dr. Péter Buzinkay

Tālr.: (36-1) 225 49 86

Fakss: (36-1) 225 49 85

E-pasts: peter.buzinkay@koh.hu

www.koh.hu

Μalta

| Superintendence of Cultural Heritage |
| --- |
| 138, Melita Street |
| Valleta CMR 02 |
| Malta |
| Kontaktpersona: Nathaniel Cutajar |
| Tālr.: (356) 21 25 18 74, 21 23 07 11, 79 25 23 54 |
| Fakss: (356) 21 25 11 40 |
| E-pasts: nathaniel.cutajar@gov.mt |

Superintendence of Cultural Heritage

138, Melita Street

Valleta CMR 02

Malta

Kontaktpersona: Nathaniel Cutajar

Tālr.: (356) 21 25 18 74, 21 23 07 11, 79 25 23 54

Fakss: (356) 21 25 11 40

E-pasts: nathaniel.cutajar@gov.mt

Nīderlande

| Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap Erfgoedinspectie/Collecties |
| --- |
| Rijnstraat 50 |
| Postbus 16478 (IPC 3500) |
| 2500 BL Den Haag |
| Nederland |
| Kontaktpersona: M.M.C. van Heese |
| Tālr.: (31-070) 412 40 37 |
| Fakss: (31-070) 412 40 14 |
| E-pasts: vanheese@erfgoedinspectie.nl |

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap Erfgoedinspectie/Collecties

Rijnstraat 50

Postbus 16478 (IPC 3500)

2500 BL Den Haag

Nederland

Kontaktpersona: M.M.C. van Heese

Tālr.: (31-070) 412 40 37

Fakss: (31-070) 412 40 14

E-pasts: vanheese@erfgoedinspectie.nl

Austrija

| Bundesdenkmalamt |
| --- |
| Hofburg, Säulenstiege |
| A-1010 Wien |
| Kontaktpersona: Dr. Brigitte Faszbinder-Brückler |
| Tālr.: (43-1) 534 15-105 |
| Fakss: (43-1) 534 15-5107 |
| E-pasts: ausfuhr@bda.at |
| http://www.bda.at |

Bundesdenkmalamt

Hofburg, Säulenstiege

A-1010 Wien

Kontaktpersona: Dr. Brigitte Faszbinder-Brückler

Tālr.: (43-1) 534 15-105

Fakss: (43-1) 534 15-5107

E-pasts: ausfuhr@bda.at

http://www.bda.at

Polija

| Ministry of Culture and National Heritage |
| --- |
| Department of Polish Cultural Heritage Abroad |
| Ul. Krakowskie Przedmieście 15/17 |
| PL-00-071 Warszawa |
| Kontaktpersona: Maria Romanowska-Zadrożna |
| Tālr.: (48) 224 21 04 20 |
| Fakss: (48) 228 26 30 59 |
| E-pasts: mromanowska@mkidn.gov.pl |
| DDN@mk.gov.pl |

Ministry of Culture and National Heritage

Department of Polish Cultural Heritage Abroad

Ul. Krakowskie Przedmieście 15/17

PL-00-071 Warszawa

Kontaktpersona: Maria Romanowska-Zadrożna

Tālr.: (48) 224 21 04 20

Fakss: (48) 228 26 30 59

E-pasts: mromanowska@mkidn.gov.pl

DDN@mk.gov.pl

Portugāle

| Ministério da Cultura |
| --- |
| Gabinete de Relações Internacionais |
| Rua de São Pedro de Alcãntara, no 45, 2o |
| P-1269-139 Lisboa |
| Kontaktpersona: Patrícia Salvação Barreto |
| Tālr.: (351-21) 324 19 33 |
| Fakss: (351-21) 324 19 66 |
| E-pasts: mcgri@mail.telepac.pt |

Ministério da Cultura

Gabinete de Relações Internacionais

Rua de São Pedro de Alcãntara, no 45, 2o

P-1269-139 Lisboa

Kontaktpersona: Patrícia Salvação Barreto

Tālr.: (351-21) 324 19 33

Fakss: (351-21) 324 19 66

E-pasts: mcgri@mail.telepac.pt

Rumānija

| Ministry of Culture and Religious Affairs |
| --- |
| Kiseleff 30, Sector 1 |
| RO-011374 Bucharest |
| Kontaktpersona: Mr. Mircea Angelescu |
| General Director of the GD National Cultural Heritage |
| Tālr.: (40-21) 224 44 21 |
| Fakss: (40-21) 223 31 57 |
| E-pasts: mircea.angelescu@cultura.ro |

Ministry of Culture and Religious Affairs

Kiseleff 30, Sector 1

RO-011374 Bucharest

Kontaktpersona: Mr. Mircea Angelescu

General Director of the GD National Cultural Heritage

Tālr.: (40-21) 224 44 21

Fakss: (40-21) 223 31 57

E-pasts: mircea.angelescu@cultura.ro

Slovēnija

| Ministrzvo za Kulturo |
| --- |
| Kulturne Dediščine |
| Maistrova 10 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Kontaktpersona: Silvester Gaberšček |
| Tālr.: (386-1) 369 59 64 |
| Fakss: (386-1) 369 59 02 |
| E-pasts: silvester.gaberscek@gov.si |

Ministrzvo za Kulturo

Kulturne Dediščine

Maistrova 10

SLO-1000 Ljubljana

Kontaktpersona: Silvester Gaberšček

Tālr.: (386-1) 369 59 64

Fakss: (386-1) 369 59 02

E-pasts: silvester.gaberscek@gov.si

Slovākija

| Ministerstvo Kultúry Slovenskej Republiky |
| --- |
| Nám. SNP 33 |
| SK-813 31 Bratislava 1 |
| Kontaktpersona: Pavol Ižvolt |
| Tālr.: (421 2) 59 39 1471 |
| Fakss: (421-2) 59 39 1475 |
| E-pasts: pavol_izvolt@culture.gov.sk |

Ministerstvo Kultúry Slovenskej Republiky

Nám. SNP 33

SK-813 31 Bratislava 1

Kontaktpersona: Pavol Ižvolt

Tālr.: (421 2) 59 39 1471

Fakss: (421-2) 59 39 1475

E-pasts: pavol_izvolt@culture.gov.sk

Somija

| Oikeusministeriö |
| --- |
| Eteläesplanadi 10, PL 25 |
| FIN-00023 Valtioneuvosto, Helsinki |
| Kontaktpersona: Outi Kemppainen |
| Tālr.: (358-9) 16 06 75 76 |
| Fakss: (358-9) 16 06 75 24 |
| E-pasts: outi.kemppainen@om.fi |

Oikeusministeriö

Eteläesplanadi 10, PL 25

FIN-00023 Valtioneuvosto, Helsinki

Kontaktpersona: Outi Kemppainen

Tālr.: (358-9) 16 06 75 76

Fakss: (358-9) 16 06 75 24

E-pasts: outi.kemppainen@om.fi

Zviedrija

| National Heritage Board |
| --- |
| Riksantikvarieämbetet |
| Box 5405 |
| S-114 84 Stockholm |
| Kontaktpersona: Anna-Gretha Eriksson |
| Tālr.: (46-8) 51 91 82 43 |
| Fakss: (46-8) 51 91 8536 |
| E-pasts: anna-gretha.eriksson@raa.se |

National Heritage Board

Riksantikvarieämbetet

Box 5405

S-114 84 Stockholm

Kontaktpersona: Anna-Gretha Eriksson

Tālr.: (46-8) 51 91 82 43

Fakss: (46-8) 51 91 8536

E-pasts: anna-gretha.eriksson@raa.se

Apvienotā Karaliste

| Department for Culture, Media and Sport |
| --- |
| 2-4 Cockspur Street |
| London SW1Y 5DH |
| United Kingdom |
| Kontaktpersona: Stephen Hodgson |
| Tālr.: (44) 20 7211 6175 |
| Fakss: (44) 20 7211 6170 |
| E-pasts: stephen.hodgson@culture.gsi.gov.uk |

Department for Culture, Media and Sport

2-4 Cockspur Street

London SW1Y 5DH

United Kingdom

Kontaktpersona: Stephen Hodgson

Tālr.: (44) 20 7211 6175

Fakss: (44) 20 7211 6170

E-pasts: stephen.hodgson@culture.gsi.gov.uk

---

(1)  OV L 74, 27.3.1993., 74. lpp.

---