# Az Európai Unió C 70E/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 70E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. március 27. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 70E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. március 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Tanács |
| 2007/C 070E/01 | 2/2007/EK közös álláspont a Tanács által 2006. december 11-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából | 1 |
| 2007/C 070E/02 | 3/2007/EK közös álláspont a Tanács által 2006. december 11-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (
  1
  ) | 21 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Tanács

2007/C 070E/01

2/2007/EK közös álláspont a Tanács által 2006. december 11-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

1

2007/C 070E/02

3/2007/EK közös álláspont a Tanács által 2006. december 11-én elfogadva, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban eljárva, a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Tanács

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 70/1

---

2/2007/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. december 11-én elfogadva

a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, ...-i .../2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2007/C 70 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. és 89. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Szerződés 16. cikke megerősíti az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az Unió közös értékrendjében elfoglalt helyét. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 16. cikke megerősíti az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak az Unió közös értékrendjében elfoglalt helyét.

| (2) | A Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése meghatározza, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződés szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása nem akadályozza, jogilag vagy ténylegesen, a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 86. cikkének (2) bekezdése meghatározza, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződés szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása nem akadályozza, jogilag vagy ténylegesen, a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását.

| (3) | A Szerződés 73. cikke különös szabálynak minősül a 86. cikk (2) bekezdéséhez képest. A szárazföldi közlekedési ágazat közszolgáltatási kötelezettségeinek ellentételezéseire alkalmazandó szabályokat állapít meg. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 73. cikke különös szabálynak minősül a 86. cikk (2) bekezdéséhez képest. A szárazföldi közlekedési ágazat közszolgáltatási kötelezettségeinek ellentételezéseire alkalmazandó szabályokat állapít meg.

| (4) | A Bizottság „Európai közlekedéspolitika 2010-re: ideje dönteni” című, 2001. szeptember 12-i fehér könyvének fő célja biztonságos, hatékony és magas színvonalú személyszállítási szolgáltatások biztosítása a személyszállítási közszolgáltatások átláthatóságát és teljesítményét is biztosító szabályozott verseny révén, figyelemmel a szociális, környezeti és területfejlesztési szempontokra, vagy azzal a céllal, hogy az utasok egyes csoportjai, például a nyugdíjasok részére különleges díjszabási feltételeket nyújtsanak, és kiküszöböljék a különböző tagállamokból származó közlekedési vállalkozások közötti azon különbségeket, amelyek alapvetően torzíthatják a versenyt. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság „Európai közlekedéspolitika 2010-re: ideje dönteni” című, 2001. szeptember 12-i fehér könyvének fő célja biztonságos, hatékony és magas színvonalú személyszállítási szolgáltatások biztosítása a személyszállítási közszolgáltatások átláthatóságát és teljesítményét is biztosító szabályozott verseny révén, figyelemmel a szociális, környezeti és területfejlesztési szempontokra, vagy azzal a céllal, hogy az utasok egyes csoportjai, például a nyugdíjasok részére különleges díjszabási feltételeket nyújtsanak, és kiküszöböljék a különböző tagállamokból származó közlekedési vállalkozások közötti azon különbségeket, amelyek alapvetően torzíthatják a versenyt.

| (5) | Jelenleg számos, általános gazdasági érdekű szükségletet kielégítő országos személyszállítási szolgáltatás nem működtethető kereskedelmi alapon. A tagállamok illetékes hatóságainak képesnek kell lenniük arra, hogy e szolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében intézkedéseket hozzanak. A személyszállítási közszolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében általuk alkalmazható mechanizmusok a következőket foglalják magukban: kizárólagos jogok odaítélése a közszolgáltatók részére, pénzügyi ellentételezések juttatása a közszolgáltatók részére és a valamennyi szolgáltatóra alkalmazandó, a közszolgáltatás működtetésére vonatkozó általános szabályok meghatározása. Amennyiben a tagállamok e rendelettel összhangban úgy döntenek, hogy bizonyos általános szabályokat kizárnak a rendelet hatálya alól, az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

Jelenleg számos, általános gazdasági érdekű szükségletet kielégítő országos személyszállítási szolgáltatás nem működtethető kereskedelmi alapon. A tagállamok illetékes hatóságainak képesnek kell lenniük arra, hogy e szolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében intézkedéseket hozzanak. A személyszállítási közszolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében általuk alkalmazható mechanizmusok a következőket foglalják magukban: kizárólagos jogok odaítélése a közszolgáltatók részére, pénzügyi ellentételezések juttatása a közszolgáltatók részére és a valamennyi szolgáltatóra alkalmazandó, a közszolgáltatás működtetésére vonatkozó általános szabályok meghatározása. Amennyiben a tagállamok e rendelettel összhangban úgy döntenek, hogy bizonyos általános szabályokat kizárnak a rendelet hatálya alól, az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni.

| (6) | Számos tagállam vezetett be olyan jogszabályokat, amelyek legalább a tömegközlekedési piac egy része tekintetében kizárólagos jogok és közszolgáltatási szerződések biztosítását írják elő, átlátható és méltányos közbeszerzési versenytárgyalási eljárások alapján. Ennek eredményeként a tagállamok közötti kereskedelem jelentős fejlődésen ment keresztül, és jelenleg több közszolgáltató egynél több tagállamban nyújt személyszállítási közszolgáltatásokat. A nemzeti jogszabályok alakulása azonban eltérő eljárások alkalmazásához vezetett, és a közszolgáltatók jogai, valamint az illetékes hatóságok kötelezettségei tekintetében jogi bizonytalanságot eredményezett. A vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről szóló, 1969. június 26-i 1191/69/EGK tanácsi rendelet (4) nem terjed ki a közszolgáltatási szerződések odaítélésének a Közösségben folytatott módjára és különösen nem érinti azt, hogy milyen körülmények között kötelező a versenyeztetési eljárás. Ezért korszerűsíteni kell a közösségi jogi keretet. |
| --- | --- |

(6)

Számos tagállam vezetett be olyan jogszabályokat, amelyek legalább a tömegközlekedési piac egy része tekintetében kizárólagos jogok és közszolgáltatási szerződések biztosítását írják elő, átlátható és méltányos közbeszerzési versenytárgyalási eljárások alapján. Ennek eredményeként a tagállamok közötti kereskedelem jelentős fejlődésen ment keresztül, és jelenleg több közszolgáltató egynél több tagállamban nyújt személyszállítási közszolgáltatásokat. A nemzeti jogszabályok alakulása azonban eltérő eljárások alkalmazásához vezetett, és a közszolgáltatók jogai, valamint az illetékes hatóságok kötelezettségei tekintetében jogi bizonytalanságot eredményezett. A vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről szóló, 1969. június 26-i 1191/69/EGK tanácsi rendelet (4) nem terjed ki a közszolgáltatási szerződések odaítélésének a Közösségben folytatott módjára és különösen nem érinti azt, hogy milyen körülmények között kötelező a versenyeztetési eljárás. Ezért korszerűsíteni kell a közösségi jogi keretet.

| (7) | Az elvégzett tanulmányok és a tömegközlekedési ágazatban a versenyt több éve bevezető tagállamok tapasztalata azt mutatja, hogy – megfelelő védintézkedésekkel – a szolgáltatók közötti szabályozott verseny bevezetése lehetővé teszi a vonzóbb és innovatívabb, alacsonyabb költséggel járó szolgáltatások nyújtását anélkül, hogy akadályoznák a közszolgáltatókat a rájuk bízott sajátos feladataik végrehajtásában. Ezt a megközelítést az Európai Tanács a 2000. március 28-i úgynevezett lisszaboni folyamat keretében támogatta, amely felszólította a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy – hatáskörükkel összhangban – „gyorsítsák az olyan területek liberalizálását, mint például ... a közlekedés”. |
| --- | --- |

(7)

Az elvégzett tanulmányok és a tömegközlekedési ágazatban a versenyt több éve bevezető tagállamok tapasztalata azt mutatja, hogy – megfelelő védintézkedésekkel – a szolgáltatók közötti szabályozott verseny bevezetése lehetővé teszi a vonzóbb és innovatívabb, alacsonyabb költséggel járó szolgáltatások nyújtását anélkül, hogy akadályoznák a közszolgáltatókat a rájuk bízott sajátos feladataik végrehajtásában. Ezt a megközelítést az Európai Tanács a 2000. március 28-i úgynevezett lisszaboni folyamat keretében támogatta, amely felszólította a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy – hatáskörükkel összhangban – „gyorsítsák az olyan területek liberalizálását, mint például ... a közlekedés”.

| (8) | Azon szabályozatlan személyszállítási piacok számára, amelyekben nincsenek kizárólagos jogok, lehetővé kell tenni sajátosságaik és az eddig alkalmazott működési gyakorlatuk megtartását, amennyiben azok megfelelnek a Szerződés előírásainak. |
| --- | --- |

(8)

Azon szabályozatlan személyszállítási piacok számára, amelyekben nincsenek kizárólagos jogok, lehetővé kell tenni sajátosságaik és az eddig alkalmazott működési gyakorlatuk megtartását, amennyiben azok megfelelnek a Szerződés előírásainak.

| (9) | Annak érdekében, hogy személyszállítási közszolgáltatásaikat a lakosság igényeihez minél jobban igazodva nyújthassa, valamennyi illetékes hatóság számára biztosítani kell, hogy a közszolgáltatókat – az ebben a rendeletben meghatározott feltételekkel összhangban – szabadon megválaszthassa, figyelembe véve a kis- és középvállalkozások érdekeit. Az átláthatóság, a versengő szolgáltatókkal szembeni egyenlő bánásmód és az arányosság elve alkalmazásának biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy – ellentételezések vagy kizárólagos jogok biztosításakor – az illetékes hatóság és a kiválasztott közszolgáltató közszolgáltatási szerződésben rögzítse a közszolgáltatási kötelezettségek jellegét és a megállapodás szerinti ellenszolgáltatást. A szerződés formája vagy elnevezése a tagállamok jogrendszere szerint eltérő lehet. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy személyszállítási közszolgáltatásaikat a lakosság igényeihez minél jobban igazodva nyújthassa, valamennyi illetékes hatóság számára biztosítani kell, hogy a közszolgáltatókat – az ebben a rendeletben meghatározott feltételekkel összhangban – szabadon megválaszthassa, figyelembe véve a kis- és középvállalkozások érdekeit. Az átláthatóság, a versengő szolgáltatókkal szembeni egyenlő bánásmód és az arányosság elve alkalmazásának biztosítása érdekében elengedhetetlen, hogy – ellentételezések vagy kizárólagos jogok biztosításakor – az illetékes hatóság és a kiválasztott közszolgáltató közszolgáltatási szerződésben rögzítse a közszolgáltatási kötelezettségek jellegét és a megállapodás szerinti ellenszolgáltatást. A szerződés formája vagy elnevezése a tagállamok jogrendszere szerint eltérő lehet.

| (10) | Az 1191/69/EGK rendelettel ellentétben – amelynek hatálya kiterjed a belvízi személyszállítási közszolgáltatásokra is –, nem ajánlatos, hogy e rendelet kiterjedjen az említett ágazatban történő közszolgáltatási szerződések odaítélésének kérdésére. A belvízi személyszállítási közszolgáltatások megszervezése ezért a Szerződés általános elveinek hatálya alá tartozik, kivéve ha a tagállamok e rendeletnek az adott ágazatra történő alkalmazása mellett döntenek. E rendelet rendelkezései nem gátolják meg a belvízi személyszállítási szolgáltatásoknak egy tágabb városi, elővárosi vagy regionális személyszállítási közhálózatba való beépítését. |
| --- | --- |

(10)

Az 1191/69/EGK rendelettel ellentétben – amelynek hatálya kiterjed a belvízi személyszállítási közszolgáltatásokra is –, nem ajánlatos, hogy e rendelet kiterjedjen az említett ágazatban történő közszolgáltatási szerződések odaítélésének kérdésére. A belvízi személyszállítási közszolgáltatások megszervezése ezért a Szerződés általános elveinek hatálya alá tartozik, kivéve ha a tagállamok e rendeletnek az adott ágazatra történő alkalmazása mellett döntenek. E rendelet rendelkezései nem gátolják meg a belvízi személyszállítási szolgáltatásoknak egy tágabb városi, elővárosi vagy regionális személyszállítási közhálózatba való beépítését.

| (11) | Az 1191/69/EGK rendelettel ellentétben – amelynek hatálya kiterjed az árufuvarozási szolgáltatásokra is –, nem ajánlatos, hogy e rendelet kiterjedjen az említett ágazatban történő közszolgáltatási szerződések odaítélésének kérdésére. Ezért három évvel e rendelet hatálybalépését követően az árufuvarozási szolgáltatások szervezésének meg kell felelnie a Szerződés általános elveinek. |
| --- | --- |

(11)

Az 1191/69/EGK rendelettel ellentétben – amelynek hatálya kiterjed az árufuvarozási szolgáltatásokra is –, nem ajánlatos, hogy e rendelet kiterjedjen az említett ágazatban történő közszolgáltatási szerződések odaítélésének kérdésére. Ezért három évvel e rendelet hatálybalépését követően az árufuvarozási szolgáltatások szervezésének meg kell felelnie a Szerződés általános elveinek.

| (12) | A közösségi jog szempontjából nem bír jelentőséggel, hogy ezeket a személyszállítási közszolgáltatásokat köz- vagy magánvállalkozások működtetik-e. E rendelet a Szerződés 295. cikkében említett tulajdoni rend tekintetében a semlegesség elvén alapul, továbbá a Szerződés 16. cikkében említett azon elven, miszerint a tagállamok szabadon meghatározhatják az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat, valamint a Szerződés 5. cikkében említett szubszidiaritás és arányosság elvén. |
| --- | --- |

(12)

A közösségi jog szempontjából nem bír jelentőséggel, hogy ezeket a személyszállítási közszolgáltatásokat köz- vagy magánvállalkozások működtetik-e. E rendelet a Szerződés 295. cikkében említett tulajdoni rend tekintetében a semlegesség elvén alapul, továbbá a Szerződés 16. cikkében említett azon elven, miszerint a tagállamok szabadon meghatározhatják az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat, valamint a Szerződés 5. cikkében említett szubszidiaritás és arányosság elvén.

| (13) | Egyes – gyakran valamely konkrét infrastruktúrához kötődő – szolgáltatásokat elsősorban történelmi érdekességük vagy idegenforgalmi értékük miatt üzemeltetnek. Mivel e tevékenységek nyilvánvalóan a személyszállítástól eltérő célt szolgálnak, azokat nem a közszolgáltatási kötelezettségekre alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak kell szabályozni. |
| --- | --- |

(13)

Egyes – gyakran valamely konkrét infrastruktúrához kötődő – szolgáltatásokat elsősorban történelmi érdekességük vagy idegenforgalmi értékük miatt üzemeltetnek. Mivel e tevékenységek nyilvánvalóan a személyszállítástól eltérő célt szolgálnak, azokat nem a közszolgáltatási kötelezettségekre alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak kell szabályozni.

| (14) | Amennyiben az illetékes hatóságok felelősek a tömegközlekedési hálózat megszervezéséért, a közlekedési szolgáltatás tényleges működtetésén kívül ez kiterjedhet számos egyéb tevékenységre és feladatra is, amelyet az illetékes hatóságok választásuk szerint maguk láthatnak el, vagy azzal – akár egészben, akár részben – harmadik felet bízhatnak meg. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben az illetékes hatóságok felelősek a tömegközlekedési hálózat megszervezéséért, a közlekedési szolgáltatás tényleges működtetésén kívül ez kiterjedhet számos egyéb tevékenységre és feladatra is, amelyet az illetékes hatóságok választásuk szerint maguk láthatnak el, vagy azzal – akár egészben, akár részben – harmadik felet bízhatnak meg.

| (15) | A hosszú időtartamra szóló szerződések a piacnak a szükségesnél hosszabb időszakra történő bezárulásához vezethetnek, csökkentve ezáltal a verseny által gyakorolt nyomás kedvező hatásait. A szolgáltatások minőségének védelme, valamint annak érdekében, hogy a verseny a legkevésbé torzuljon, a közszolgáltatási szerződéseknek határozott időre kell szólniuk. Biztosítani kell azonban, hogy a közszolgáltatási szerződések időtartamát legfeljebb eredeti időtartamuk felével meghosszabbíthassák, amennyiben a közszolgáltatónak olyan eszközökbe kell beruháznia, amelyek értékcsökkenési ideje kivételes hosszúságú, valamint – különleges jellemzőik és korlátaik miatt – a Szerződés 299. cikkében meghatározott legkülső régiók esetében. Továbbá, amennyiben a közszolgáltató olyan infrastrukturális vagy gördülőállomány- és járműberuházást valósít meg, amely kivételes abban az értelemben, hogy tekintélyes pénzeszközöket érint, és a szerződést méltányos versenytárgyalási eljárás alapján ítélték oda, az említettnél hosszabb időtartam megállapítása is lehetséges. |
| --- | --- |

(15)

A hosszú időtartamra szóló szerződések a piacnak a szükségesnél hosszabb időszakra történő bezárulásához vezethetnek, csökkentve ezáltal a verseny által gyakorolt nyomás kedvező hatásait. A szolgáltatások minőségének védelme, valamint annak érdekében, hogy a verseny a legkevésbé torzuljon, a közszolgáltatási szerződéseknek határozott időre kell szólniuk. Biztosítani kell azonban, hogy a közszolgáltatási szerződések időtartamát legfeljebb eredeti időtartamuk felével meghosszabbíthassák, amennyiben a közszolgáltatónak olyan eszközökbe kell beruháznia, amelyek értékcsökkenési ideje kivételes hosszúságú, valamint – különleges jellemzőik és korlátaik miatt – a Szerződés 299. cikkében meghatározott legkülső régiók esetében. Továbbá, amennyiben a közszolgáltató olyan infrastrukturális vagy gördülőállomány- és járműberuházást valósít meg, amely kivételes abban az értelemben, hogy tekintélyes pénzeszközöket érint, és a szerződést méltányos versenytárgyalási eljárás alapján ítélték oda, az említettnél hosszabb időtartam megállapítása is lehetséges.

| (16) | Amennyiben egy közszolgáltatási szerződés megkötése a közszolgáltató megváltozásával járhat, az illetékes hatóságoknak jogosultaknak kell lenniük arra, hogy a kiválasztott közszolgáltatót felkérjék a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv rendelkezéseinek az alkalmazására (5). Ez az irányelv nem akadályozza meg, hogy a tagállamok a 2001/23/EK irányelv hatálya alá nem tartozó munkavállalói jogok átruházási feltételeit is védjék, ezáltal – adott esetben – figyelembe véve a nemzeti törvények, rendeletek és közigazgatási intézkedések által meghatározott szociális normákat vagy a kollektív szerződéseket vagy a szociális partnerek közötti egyéb megállapodásokat. |
| --- | --- |

(16)

Amennyiben egy közszolgáltatási szerződés megkötése a közszolgáltató megváltozásával járhat, az illetékes hatóságoknak jogosultaknak kell lenniük arra, hogy a kiválasztott közszolgáltatót felkérjék a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv rendelkezéseinek az alkalmazására (5). Ez az irányelv nem akadályozza meg, hogy a tagállamok a 2001/23/EK irányelv hatálya alá nem tartozó munkavállalói jogok átruházási feltételeit is védjék, ezáltal – adott esetben – figyelembe véve a nemzeti törvények, rendeletek és közigazgatási intézkedések által meghatározott szociális normákat vagy a kollektív szerződéseket vagy a szociális partnerek közötti egyéb megállapodásokat.

| (17) | A szubszidiaritás elvével összhangban az illetékes hatóságok szabadon megállapíthatnak minőségi előírásokat a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozóan, például a minimális munkafeltételek, az utasok jogai, a csökkent mozgásképességű személyek szükségletei vagy a környezet védelme tekintetében. |
| --- | --- |

(17)

A szubszidiaritás elvével összhangban az illetékes hatóságok szabadon megállapíthatnak minőségi előírásokat a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozóan, például a minimális munkafeltételek, az utasok jogai, a csökkent mozgásképességű személyek szükségletei vagy a környezet védelme tekintetében.

| (18) | A nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, bármely helyi hatóság, vagy annak hiányában bármely nemzeti hatóság dönthet úgy, hogy az általa igazgatott térségben maga gondoskodik a személyszállítási közszolgáltatásokról, vagy azokat versenytárgyalási eljárás lefolytatása nélkül belső szolgáltatóra bízza. A méltányos versenyfeltételek biztosítása érdekében azonban szigorúan szabályozni kell a saját üzemeltetésű működtetés lehetőségét. Az integrált személyszállítási közszolgáltatást nyújtó illetékes hatóságnak vagy hatóságcsoportnak kell gyakorolnia a szükséges ellenőrzést, együttesen vagy tagjai által. Továbbá a szállítási szolgáltatásról maguk gondoskodó illetékes hatóságok vagy a belső szolgáltatók számára meg kell tiltani, hogy a szóban forgó hatóság területén kívül versenytárgyalási eljárásban vegyenek részt. A belső szolgáltatót ellenőrző hatóság számára továbbá lehetővé kell tenni, hogy megtiltsa e szolgáltatónak a területén szervezett versenytárgyalási eljárásokban való részvételt. A belső szolgáltatók tevékenységeire vonatkozó korlátozások nem befolyásolják a vasúti szállítást érintő közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélésének lehetőségét, az egyéb kötöttpályás szállítási módok, például a metró vagy a villamos kivételével. Ezenfelül a vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélése nem érinti az illetékes hatóságok azon lehetőségét, hogy belső szolgáltató számára ítéljenek oda személyszállítási közszolgáltatási szerződéseket az egyéb kötöttpályás – például metró és villamos – szállítás terén. |
| --- | --- |

(18)

A nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, bármely helyi hatóság, vagy annak hiányában bármely nemzeti hatóság dönthet úgy, hogy az általa igazgatott térségben maga gondoskodik a személyszállítási közszolgáltatásokról, vagy azokat versenytárgyalási eljárás lefolytatása nélkül belső szolgáltatóra bízza. A méltányos versenyfeltételek biztosítása érdekében azonban szigorúan szabályozni kell a saját üzemeltetésű működtetés lehetőségét. Az integrált személyszállítási közszolgáltatást nyújtó illetékes hatóságnak vagy hatóságcsoportnak kell gyakorolnia a szükséges ellenőrzést, együttesen vagy tagjai által. Továbbá a szállítási szolgáltatásról maguk gondoskodó illetékes hatóságok vagy a belső szolgáltatók számára meg kell tiltani, hogy a szóban forgó hatóság területén kívül versenytárgyalási eljárásban vegyenek részt. A belső szolgáltatót ellenőrző hatóság számára továbbá lehetővé kell tenni, hogy megtiltsa e szolgáltatónak a területén szervezett versenytárgyalási eljárásokban való részvételt. A belső szolgáltatók tevékenységeire vonatkozó korlátozások nem befolyásolják a vasúti szállítást érintő közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélésének lehetőségét, az egyéb kötöttpályás szállítási módok, például a metró vagy a villamos kivételével. Ezenfelül a vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélése nem érinti az illetékes hatóságok azon lehetőségét, hogy belső szolgáltató számára ítéljenek oda személyszállítási közszolgáltatási szerződéseket az egyéb kötöttpályás – például metró és villamos – szállítás terén.

| (19) | Az alvállalkozásba adás hozzájárulhat a hatékonyabb személyszállításhoz, és lehetővé teszi a közszolgáltatási szerződést elnyert közszolgáltatótól eltérő vállalkozások részvételét. A közforrások legjobb felhasználása céljából azonban az illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük a személyszállítási közszolgáltatásaik alvállalkozásba adására vonatkozó szabályok meghatározására, különösen belső szolgáltató által nyújtott szolgáltatások esetén. Az alvállalkozók továbbá nem akadályozhatók meg abban, hogy részt vegyenek bármely illetékes hatóság területén szervezett versenytárgyalási eljárásokban. Az illetékes hatóságnak vagy belső szolgáltatójának a közösségi joggal összhangban kell kiválasztania az alvállalkozót. |
| --- | --- |

(19)

Az alvállalkozásba adás hozzájárulhat a hatékonyabb személyszállításhoz, és lehetővé teszi a közszolgáltatási szerződést elnyert közszolgáltatótól eltérő vállalkozások részvételét. A közforrások legjobb felhasználása céljából azonban az illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük a személyszállítási közszolgáltatásaik alvállalkozásba adására vonatkozó szabályok meghatározására, különösen belső szolgáltató által nyújtott szolgáltatások esetén. Az alvállalkozók továbbá nem akadályozhatók meg abban, hogy részt vegyenek bármely illetékes hatóság területén szervezett versenytárgyalási eljárásokban. Az illetékes hatóságnak vagy belső szolgáltatójának a közösségi joggal összhangban kell kiválasztania az alvállalkozót.

| (20) | Amennyiben valamely hatóság úgy dönt, hogy egy közérdekű szolgáltatás ellátásával harmadik felet bíz meg, a közszolgáltatót – a Szerződés 43-49. cikkéből következően – a közbeszerzésekre és a koncessziókra vonatkozó közösségi joggal, valamint az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvével összhangban kell kiválasztania. E rendelet rendelkezései nem sértik különösen azon kötelezettségeket, amelyek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó irányelvek alapján a hatóságokat terhelik, amennyiben a közszolgáltatási szerződések ezen irányelvek hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(20)

Amennyiben valamely hatóság úgy dönt, hogy egy közérdekű szolgáltatás ellátásával harmadik felet bíz meg, a közszolgáltatót – a Szerződés 43-49. cikkéből következően – a közbeszerzésekre és a koncessziókra vonatkozó közösségi joggal, valamint az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvével összhangban kell kiválasztania. E rendelet rendelkezései nem sértik különösen azon kötelezettségeket, amelyek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó irányelvek alapján a hatóságokat terhelik, amennyiben a közszolgáltatási szerződések ezen irányelvek hatálya alá tartoznak.

| (21) | Egyes ajánlati felhívások esetében az illetékes hatóságoknak komplex rendszereket kell meghatározniuk és leírniuk. Ezeknek a hatóságoknak ezért – ilyen szerződések odaítélésekor – az ajánlatok benyújtását követően jogosultaknak kell lenniük a részletek megtárgyalására a lehetséges közszolgáltatók közül többel vagy mindegyikükkel. |
| --- | --- |

(21)

Egyes ajánlati felhívások esetében az illetékes hatóságoknak komplex rendszereket kell meghatározniuk és leírniuk. Ezeknek a hatóságoknak ezért – ilyen szerződések odaítélésekor – az ajánlatok benyújtását követően jogosultaknak kell lenniük a részletek megtárgyalására a lehetséges közszolgáltatók közül többel vagy mindegyikükkel.

| (22) | A közszolgáltatási szerződések odaítélésére irányuló ajánlati felhívás nem kötelező, amennyiben a szerződés csekély összegre vagy távolságra vonatkozik. E tekintetben a nagyobb összegek vagy távolságok esetében az illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük a kis- és középvállalkozások különleges érdekeinek figyelembevételére. Az illetékes hatóságok nem oszthatják fel a szerződéseket vagy hálózatokat a versenytárgyalási eljárás elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(22)

A közszolgáltatási szerződések odaítélésére irányuló ajánlati felhívás nem kötelező, amennyiben a szerződés csekély összegre vagy távolságra vonatkozik. E tekintetben a nagyobb összegek vagy távolságok esetében az illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük a kis- és középvállalkozások különleges érdekeinek figyelembevételére. Az illetékes hatóságok nem oszthatják fel a szerződéseket vagy hálózatokat a versenytárgyalási eljárás elkerülése érdekében.

| (23) | Amennyiben fennáll a szolgáltatásnyújtás megszakadásának a kockázata, az illetékes hatóságoknak jogosultnak kell lenniük rövid távú sürgősségi intézkedések bevezetésére olyan új közszolgáltatási szerződés odaítéléséig, amely az e rendeletben meghatározott valamennyi odaítélési feltételnek megfelel. |
| --- | --- |

(23)

Amennyiben fennáll a szolgáltatásnyújtás megszakadásának a kockázata, az illetékes hatóságoknak jogosultnak kell lenniük rövid távú sürgősségi intézkedések bevezetésére olyan új közszolgáltatási szerződés odaítéléséig, amely az e rendeletben meghatározott valamennyi odaítélési feltételnek megfelel.

| (24) | A vasúti személyszállítási közszolgáltatás sajátos kérdéseket vet fel a beruházások súlya és az infrastruktúra költsége miatt. A Bizottság 2004 márciusában javaslatot nyújtott be a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK irányelv (6) módosítására annak érdekében, hogy nemzetközi személyszállítási szolgáltatások működtetése céljából a Közösség valamennyi vasúttársasága hozzáférjen valamennyi tagállam infrastruktúrájához. E rendelet célja a közszolgáltatási szerződések ellentételezésére és/vagy kizárólagos jogaira vonatkozó jogi keretének megteremtése, és nem a vasúti szolgáltatások piacának további liberalizációja. |
| --- | --- |

(24)

A vasúti személyszállítási közszolgáltatás sajátos kérdéseket vet fel a beruházások súlya és az infrastruktúra költsége miatt. A Bizottság 2004 márciusában javaslatot nyújtott be a közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK irányelv (6) módosítására annak érdekében, hogy nemzetközi személyszállítási szolgáltatások működtetése céljából a Közösség valamennyi vasúttársasága hozzáférjen valamennyi tagállam infrastruktúrájához. E rendelet célja a közszolgáltatási szerződések ellentételezésére és/vagy kizárólagos jogaira vonatkozó jogi keretének megteremtése, és nem a vasúti szolgáltatások piacának további liberalizációja.

| (25) | A közszolgáltatások tekintetében ez a rendelet minden illetékes hatóság számára lehetővé teszi, hogy – közszolgáltatási szerződés összefüggésében – kiválassza a személyszállítási közszolgáltatást végző szolgáltatót. Tekintettel a tagállamok eltérő területi szerveződésére e téren, indokolt lehetővé tenni az illetékes hatóságok számára, hogy a vasúti közlekedés tekintetében közvetlenül ítéljenek oda közszolgáltatási szerződéseket. |
| --- | --- |

(25)

A közszolgáltatások tekintetében ez a rendelet minden illetékes hatóság számára lehetővé teszi, hogy – közszolgáltatási szerződés összefüggésében – kiválassza a személyszállítási közszolgáltatást végző szolgáltatót. Tekintettel a tagállamok eltérő területi szerveződésére e téren, indokolt lehetővé tenni az illetékes hatóságok számára, hogy a vasúti közlekedés tekintetében közvetlenül ítéljenek oda közszolgáltatási szerződéseket.

| (26) | A közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerült költségek fedezésére az illetékes hatóságok által nyújtott ellentételezést oly módon kell kiszámítani, hogy elkerüljék a túlkompenzációt. Amennyiben valamely illetékes hatóság versenyeztetés nélkül kíván odaítélni egy közszolgáltatási szerződést, akkor is be kell tartania azokat a részletes szabályokat, amelyek biztosítják, hogy az ellentételezések összege megfelelő, továbbá tükrözik a hatékony és minőségi szolgáltatásra való törekvést. |
| --- | --- |

(26)

A közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerült költségek fedezésére az illetékes hatóságok által nyújtott ellentételezést oly módon kell kiszámítani, hogy elkerüljék a túlkompenzációt. Amennyiben valamely illetékes hatóság versenyeztetés nélkül kíván odaítélni egy közszolgáltatási szerződést, akkor is be kell tartania azokat a részletes szabályokat, amelyek biztosítják, hogy az ellentételezések összege megfelelő, továbbá tükrözik a hatékony és minőségi szolgáltatásra való törekvést.

| (27) | A közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének a személyszállítási közszolgáltatások iránti keresletre gyakorolt bármely hatásának a mellékletben foglalt számítási mód révén történő megfelelő figyelembevételével az illetékes hatóság és a közszolgáltató bizonyítani tudja, hogy a túlkompenzációt elkerülték. |
| --- | --- |

(27)

A közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének a személyszállítási közszolgáltatások iránti keresletre gyakorolt bármely hatásának a mellékletben foglalt számítási mód révén történő megfelelő figyelembevételével az illetékes hatóság és a közszolgáltató bizonyítani tudja, hogy a túlkompenzációt elkerülték.

| (28) | Közszolgáltatási szerződések odaítélése céljából – a sürgősségi intézkedések és a csak kis távolságon való szolgáltatásra vonatkozó szerződések kivételével – az illetékes hatóságoknak legalább egy évvel korábban meg kell tenniük az erre vonatkozó szükséges tájékoztatási intézkedéseket annak érdekében, hogy a lehetséges közszolgáltatók reagálni tudjanak. |
| --- | --- |

(28)

Közszolgáltatási szerződések odaítélése céljából – a sürgősségi intézkedések és a csak kis távolságon való szolgáltatásra vonatkozó szerződések kivételével – az illetékes hatóságoknak legalább egy évvel korábban meg kell tenniük az erre vonatkozó szükséges tájékoztatási intézkedéseket annak érdekében, hogy a lehetséges közszolgáltatók reagálni tudjanak.

| (29) | A közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésekre fokozottan vonatkozik az átláthatóság követelménye. |
| --- | --- |

(29)

A közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésekre fokozottan vonatkozik az átláthatóság követelménye.

| (30) | Mivel az illetékes hatóságoknak és a közszolgáltatóknak időre van szükségük ahhoz, hogy igazodni tudjanak e rendelet rendelkezéseihez, átmeneti szabályokról kell rendelkezni. A közszolgáltatási szerződések e rendeletnek megfelelő fokozatos odaítélése céljából a tagállamoknak hat hónappal az átmeneti időszak első felét követően jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak az elért eredményekről. A Bizottság e jelentések alapján megfelelő intézkedéseket javasolhat. |
| --- | --- |

(30)

Mivel az illetékes hatóságoknak és a közszolgáltatóknak időre van szükségük ahhoz, hogy igazodni tudjanak e rendelet rendelkezéseihez, átmeneti szabályokról kell rendelkezni. A közszolgáltatási szerződések e rendeletnek megfelelő fokozatos odaítélése céljából a tagállamoknak hat hónappal az átmeneti időszak első felét követően jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak az elért eredményekről. A Bizottság e jelentések alapján megfelelő intézkedéseket javasolhat.

| (31) | Az átmeneti időszak alatt az illetékes hatóságok e rendelet intézkedéseit különböző időpontokban vezethetik be. Ezért ezen időszak alatt előfordulhat, hogy az e rendelet rendelkezései által még nem érintett piacokról származó közszolgáltatók olyan piacokon pályáznak közszolgáltatási szerződésekre, amelyeket gyorsabban nyitottak meg a szabályozott verseny számára. A közlekedési közszolgáltatási piac kiegyensúlyozatlan megnyitásának – arányos intézkedésekkel történő – elkerülése érdekében, az illetékes hatóságoknak jogosultaknak kell lenniük arra az átmeneti időszak második felében, hogy visszautasítsák azon szolgáltatók ajánlatait, amelyek közlekedési közszolgáltatásaik értékének több mint a felét nem e rendelettel összhangban nyújtják, feltéve hogy ezt az illetékes hatóságok megkülönböztetés nélkül alkalmazzák, és arról az ajánlati felhívás kihirdetése előtt határoztak. |
| --- | --- |

(31)

Az átmeneti időszak alatt az illetékes hatóságok e rendelet intézkedéseit különböző időpontokban vezethetik be. Ezért ezen időszak alatt előfordulhat, hogy az e rendelet rendelkezései által még nem érintett piacokról származó közszolgáltatók olyan piacokon pályáznak közszolgáltatási szerződésekre, amelyeket gyorsabban nyitottak meg a szabályozott verseny számára. A közlekedési közszolgáltatási piac kiegyensúlyozatlan megnyitásának – arányos intézkedésekkel történő – elkerülése érdekében, az illetékes hatóságoknak jogosultaknak kell lenniük arra az átmeneti időszak második felében, hogy visszautasítsák azon szolgáltatók ajánlatait, amelyek közlekedési közszolgáltatásaik értékének több mint a felét nem e rendelettel összhangban nyújtják, feltéve hogy ezt az illetékes hatóságok megkülönböztetés nélkül alkalmazzák, és arról az ajánlati felhívás kihirdetése előtt határoztak.

| (32) | A C-280/00 sz. Altmark Trans GmbH ügyben 2003. július 24-én hozott ítélete (7) 87-95. bekezdésében az Európai Közösségek Bírósága úgy határozott, hogy a közszolgáltatási ellentételezések nem képeznek a Szerződés 87. cikke szerinti előnyöket, feltéve hogy négy konjunktív feltétel teljesül. Amennyiben ezek a feltételek nem teljesülnek, és fennállnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése alkalmazásának általános feltételei, a közszolgáltatási ellentételezések a Szerződés 73., 86., 87. és 88. cikkének hatálya alá tartozó állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(32)

A C-280/00 sz. Altmark Trans GmbH ügyben 2003. július 24-én hozott ítélete (7) 87-95. bekezdésében az Európai Közösségek Bírósága úgy határozott, hogy a közszolgáltatási ellentételezések nem képeznek a Szerződés 87. cikke szerinti előnyöket, feltéve hogy négy konjunktív feltétel teljesül. Amennyiben ezek a feltételek nem teljesülnek, és fennállnak a Szerződés 87. cikke (1) bekezdése alkalmazásának általános feltételei, a közszolgáltatási ellentételezések a Szerződés 73., 86., 87. és 88. cikkének hatálya alá tartozó állami támogatásnak minősülnek.

| (33) | Szükségessé válhat a közszolgáltatási szerződések ellentételezésének bevezetése a szárazföldi személyszállítási ágazatban annak érdekében, hogy a közszolgáltatási feladatokért felelős vállalkozások olyan alapelvek alapján és olyan feltételek mellett működjenek, amelyek lehetővé teszik a feladataik végrehajtását. Az ilyen ellentételezés bizonyos feltételek mellett a 73. cikk alapján összeegyeztethető lehet a Szerződéssel. Először is, azt olyan szolgáltatások nyújtásának a biztosítása érdekében kell odaítélni, amelyek a Szerződés szerinti általános érdekű szolgáltatások. Másodszor, a verseny indokolatlan torzulásainak elkerülése érdekében nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült nettó költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve az ezzel kapcsolatos bevételeket, valamint egy ésszerű nyereséget. |
| --- | --- |

(33)

Szükségessé válhat a közszolgáltatási szerződések ellentételezésének bevezetése a szárazföldi személyszállítási ágazatban annak érdekében, hogy a közszolgáltatási feladatokért felelős vállalkozások olyan alapelvek alapján és olyan feltételek mellett működjenek, amelyek lehetővé teszik a feladataik végrehajtását. Az ilyen ellentételezés bizonyos feltételek mellett a 73. cikk alapján összeegyeztethető lehet a Szerződéssel. Először is, azt olyan szolgáltatások nyújtásának a biztosítása érdekében kell odaítélni, amelyek a Szerződés szerinti általános érdekű szolgáltatások. Másodszor, a verseny indokolatlan torzulásainak elkerülése érdekében nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült nettó költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve az ezzel kapcsolatos bevételeket, valamint egy ésszerű nyereséget.

| (34) | Az illetékes hatóságok által az e rendelet rendelkezéseinek megfelelően nyújtott ellentételezéseket ezért mentesíteni lehet a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes bejelentési kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(34)

Az illetékes hatóságok által az e rendelet rendelkezéseinek megfelelően nyújtott ellentételezéseket ezért mentesíteni lehet a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében előírt előzetes bejelentési kötelezettség alól.

| (35) | E rendelet az 1191/69/EGK rendelet helyébe lép; ez utóbbi rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. Az árufuvarozási közszolgáltatások esetében hároméves átmeneti időszak könnyíti meg a Bizottság által a Szerződés 73., 86., 87. és 88. cikkével összhangban nem engedélyezett ellentételezés fokozatos megszüntetését. Bármely, az ezen új rendelet hatálya alá nem tartozó személyszállítási közszolgáltatás nyújtásával kapcsolatos olyan ellentételezésnek, amely esetében fennáll a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás kockázata, meg kell felelnie a Szerződés 73., 86., 87. és 88. cikkének, beleértve az Európai Közösségek Bíróságának bármely vonatkozó értelmezését és különösen a C-280/00 sz. Altmark Trans GmbH-ügyben hozott ítéletét. Az ilyen esetek vizsgálatakor ezért a Bizottságnak az e rendeletben megállapítottakhoz hasonló elveket, vagy adott esetben az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó egyéb jogszabályokat kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

(35)

E rendelet az 1191/69/EGK rendelet helyébe lép; ez utóbbi rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. Az árufuvarozási közszolgáltatások esetében hároméves átmeneti időszak könnyíti meg a Bizottság által a Szerződés 73., 86., 87. és 88. cikkével összhangban nem engedélyezett ellentételezés fokozatos megszüntetését. Bármely, az ezen új rendelet hatálya alá nem tartozó személyszállítási közszolgáltatás nyújtásával kapcsolatos olyan ellentételezésnek, amely esetében fennáll a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás kockázata, meg kell felelnie a Szerződés 73., 86., 87. és 88. cikkének, beleértve az Európai Közösségek Bíróságának bármely vonatkozó értelmezését és különösen a C-280/00 sz. Altmark Trans GmbH-ügyben hozott ítéletét. Az ilyen esetek vizsgálatakor ezért a Bizottságnak az e rendeletben megállapítottakhoz hasonló elveket, vagy adott esetben az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó egyéb jogszabályokat kell alkalmaznia.

| (36) | Ez a rendelet kiterjed a vasúti, közúti és belvízi közlekedéshez nyújtott támogatásokról szóló, 1970. június 4-i 1107/70/EGK tanácsi rendelet (8) alkalmazási körére. Ez utóbbi rendelet elavultnak tekinthető, mivel a Szerződés 73. cikke alkalmazását anélkül korlátozza, hogy megfelelő jogalapot biztosítana a jelenlegi beruházási formák engedélyezésére, különösen a közlekedési infrastruktúra terén a köz- és a magánszféra partnerségén keresztül megvalósuló beruházásokkal kapcsolatban. Ezért a korábbi rendeletet hatályon kívül kell helyezni annak érdekében, hogy a Szerződés 73. cikkét megfelelően, az ágazat folyamatos fejlődésére figyelemmel lehessen alkalmazni, e rendelet vagy a vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1969. június 26-i 1192/69/EGK tanácsi rendelet sérelme nélkül (9). A vonatkozó közösségi szabályok alkalmazásának további könnyítésére tekintettel a Bizottság 2006-ban javaslatot nyújt be a vasúti beruházással, többek között az infrastrukturális beruházással kapcsolatos állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásra. |
| --- | --- |

(36)

Ez a rendelet kiterjed a vasúti, közúti és belvízi közlekedéshez nyújtott támogatásokról szóló, 1970. június 4-i 1107/70/EGK tanácsi rendelet (8) alkalmazási körére. Ez utóbbi rendelet elavultnak tekinthető, mivel a Szerződés 73. cikke alkalmazását anélkül korlátozza, hogy megfelelő jogalapot biztosítana a jelenlegi beruházási formák engedélyezésére, különösen a közlekedési infrastruktúra terén a köz- és a magánszféra partnerségén keresztül megvalósuló beruházásokkal kapcsolatban. Ezért a korábbi rendeletet hatályon kívül kell helyezni annak érdekében, hogy a Szerződés 73. cikkét megfelelően, az ágazat folyamatos fejlődésére figyelemmel lehessen alkalmazni, e rendelet vagy a vasúti vállalkozások elszámolásainak normalizálására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1969. június 26-i 1192/69/EGK tanácsi rendelet sérelme nélkül (9). A vonatkozó közösségi szabályok alkalmazásának további könnyítésére tekintettel a Bizottság 2006-ban javaslatot nyújt be a vasúti beruházással, többek között az infrastrukturális beruházással kapcsolatos állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásra.

| (37) | A Bizottságnak jelentést kell készítenie az e rendelet végrehajtásának, valamint a személyszállítási közszolgáltatások nyújtásával – különösen a személyszállítási közszolgáltatások minőségével és a közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélésének hatásaival – kapcsolatos közösségi fejleményeknek az értékelése céljából. E jelentést, amennyiben szükséges, e rendelet módosítására irányuló megfelelő javaslatok kísérhetik, |
| --- | --- |

(37)

A Bizottságnak jelentést kell készítenie az e rendelet végrehajtásának, valamint a személyszállítási közszolgáltatások nyújtásával – különösen a személyszállítási közszolgáltatások minőségével és a közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélésének hatásaival – kapcsolatos közösségi fejleményeknek az értékelése céljából. E jelentést, amennyiben szükséges, e rendelet módosítására irányuló megfelelő javaslatok kísérhetik,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Cél és hatály

(1)   E rendelet célja annak meghatározása, hogy a közösségi jog szabályainak betartásával az illetékes hatóságok hogyan avatkozhatnak be a személyszállítás területén az olyan általános érdekű szolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében, amelyek többek között számosabbak, biztonságosabbak, magasabb minőségűek vagy alacsonyabb költséggel járnak, mint azok, amelyek nyújtását a piaci verseny lehetővé tenné.

Ebből a célból ez a rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az illetékes hatóságok a közszolgáltatási kötelezettségek előírásakor vagy ilyen kötelezettségek ellátására vonatkozó szerződés megkötése esetén ellentételezik a közszolgáltatóknál felmerült költségeket és/vagy kizárólagos jogokat biztosítanak a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése fejében.

(2)   Ezt a rendeletet a vasúti, valamint az egyéb kötöttpályás és a közúti személyszállítási közszolgáltatások belföldi és nemzetközi üzemeltetésére kell alkalmazni, kivéve azokat a szolgáltatásokat, amelyeket főként történelmi érdekességük vagy idegenforgalmi értékük miatt üzemeltetnek. A tagállamok e rendeletet alkalmazhatják a belvízi személyszállításra is.

(3)   E rendelet nem alkalmazandó a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 1. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti és az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 1. cikkének (3) bekezdése szerinti építési koncesszióra.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „személyszállítási közszolgáltatás”: a nyilvánosság számára megkülönböztetés nélkül és folyamatosan nyújtott általános gazdasági érdekű személyszállítási szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

„személyszállítási közszolgáltatás”: a nyilvánosság számára megkülönböztetés nélkül és folyamatosan nyújtott általános gazdasági érdekű személyszállítási szolgáltatások;

| b) | „illetékes hatóság”: valamely tagállam vagy tagállamok bármely hatósága vagy hatóságcsoportja, amely egy adott földrajzi területen hatáskörrel rendelkezik a személyszállítás területén való beavatkozásra, vagy ilyen hatáskörrel felruházott bármely szerv; |
| --- | --- |

b)

„illetékes hatóság”: valamely tagállam vagy tagállamok bármely hatósága vagy hatóságcsoportja, amely egy adott földrajzi területen hatáskörrel rendelkezik a személyszállítás területén való beavatkozásra, vagy ilyen hatáskörrel felruházott bármely szerv;

| c) | „illetékes helyi hatóság”: bármely illetékes hatóság, amelynek földrajzi illetékessége nem országos; |
| --- | --- |

c)

„illetékes helyi hatóság”: bármely illetékes hatóság, amelynek földrajzi illetékessége nem országos;

| d) | „közszolgáltató”: bármely köz- vagy magánvállalkozás vagy e vállalkozások csoportja, amely személyszállítási közszolgáltatásokat működtet, vagy bármely olyan közjogi szerv, amely személyszállítási közszolgáltatásokat nyújt; |
| --- | --- |

d)

„közszolgáltató”: bármely köz- vagy magánvállalkozás vagy e vállalkozások csoportja, amely személyszállítási közszolgáltatásokat működtet, vagy bármely olyan közjogi szerv, amely személyszállítási közszolgáltatásokat nyújt;

| e) | „közszolgáltatási kötelezettség”: valamely illetékes hatóság által annak érdekében meghatározott vagy megállapított kötelezettség, hogy biztosítsa az olyan általános érdekű személyszállítási közszolgáltatások nyújtását, amelyeket egy szolgáltató – amennyiben saját gazdasági érdekeit venné figyelembe – ellenszolgáltatás nélkül nem, vagy nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel végezne el; |
| --- | --- |

e)

„közszolgáltatási kötelezettség”: valamely illetékes hatóság által annak érdekében meghatározott vagy megállapított kötelezettség, hogy biztosítsa az olyan általános érdekű személyszállítási közszolgáltatások nyújtását, amelyeket egy szolgáltató – amennyiben saját gazdasági érdekeit venné figyelembe – ellenszolgáltatás nélkül nem, vagy nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel végezne el;

| f) | „kizárólagos jog”: a közszolgáltatót egy konkrét útvonalon, hálózatban vagy területen, valamennyi más hasonló szolgáltató kizárásával, egyes személyszállítási közszolgáltatások működtetésére feljogosító jog; |
| --- | --- |

f)

„kizárólagos jog”: a közszolgáltatót egy konkrét útvonalon, hálózatban vagy területen, valamennyi más hasonló szolgáltató kizárásával, egyes személyszállítási közszolgáltatások működtetésére feljogosító jog;

| g) | „közszolgáltatási ellentételezés”: bármely olyan – különösen pénzügyi – előny, amelyet az illetékes hatóság a közforrások terhére közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásának időszaka alatt vagy ezen időszakhoz kapcsolódóan közvetlenül vagy közvetve nyújt; |
| --- | --- |

g)

„közszolgáltatási ellentételezés”: bármely olyan – különösen pénzügyi – előny, amelyet az illetékes hatóság a közforrások terhére közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásának időszaka alatt vagy ezen időszakhoz kapcsolódóan közvetlenül vagy közvetve nyújt;

| h) | „közvetlen odaítélés”: közszolgáltatási szerződésnek egy adott közszolgáltató számára előzetes versenytárgyalási eljárás nélkül történő odaítélése; |
| --- | --- |

h)

„közvetlen odaítélés”: közszolgáltatási szerződésnek egy adott közszolgáltató számára előzetes versenytárgyalási eljárás nélkül történő odaítélése;

| i) | „közszolgáltatási szerződés”: egy vagy több olyan jogilag kötelező erejű aktus, amely megerősíti az illetékes hatóság és a közszolgáltató közötti megállapodást, amelynek értelmében a közszolgáltatóra ruházzák a közszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá tartozó személyszállítási közszolgáltatások kezelését és üzemeltetését; a szerződés – a tagállamok joga szerint – az illetékes hatóság által hozott határozat is lehet, amely:






  — | egyedi törvényi vagy rendeleti aktus formáját ölti, vagy |
| --- | --- | --- |

i)

„közszolgáltatási szerződés”: egy vagy több olyan jogilag kötelező erejű aktus, amely megerősíti az illetékes hatóság és a közszolgáltató közötti megállapodást, amelynek értelmében a közszolgáltatóra ruházzák a közszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá tartozó személyszállítási közszolgáltatások kezelését és üzemeltetését; a szerződés – a tagállamok joga szerint – az illetékes hatóság által hozott határozat is lehet, amely:

—

egyedi törvényi vagy rendeleti aktus formáját ölti, vagy

| — | tartalmazza azokat a feltételeket, amelyek esetén az illetékes hatóság maga nyújtja a szolgáltatásokat, vagy az ilyen szolgáltatások nyújtását belső szolgáltatóra bízza; |
| --- | --- |

—

tartalmazza azokat a feltételeket, amelyek esetén az illetékes hatóság maga nyújtja a szolgáltatásokat, vagy az ilyen szolgáltatások nyújtását belső szolgáltatóra bízza;

| j) | „érték”: a személyszállítás tekintetében valamely szolgáltatás, útvonal, közszolgáltatási szerződés vagy ellentételezési rendszer értéke, amely megfelel a közszolgáltató vagy közszolgáltatók héa nélküli teljes bevételének, beleértve a hatóságok által kifizetett, bármilyen jellegű ellentételezéseket is, valamint az olyan menetjegyek eladásából származó bevételeket, amelyeket nem fizetnek vissza a kérdéses illetékes hatóság számára; |
| --- | --- |

j)

„érték”: a személyszállítás tekintetében valamely szolgáltatás, útvonal, közszolgáltatási szerződés vagy ellentételezési rendszer értéke, amely megfelel a közszolgáltató vagy közszolgáltatók héa nélküli teljes bevételének, beleértve a hatóságok által kifizetett, bármilyen jellegű ellentételezéseket is, valamint az olyan menetjegyek eladásából származó bevételeket, amelyeket nem fizetnek vissza a kérdéses illetékes hatóság számára;

| k) | „általános szabály”: olyan intézkedés, amelyet valamely illetékes hatóság felelőssége alá tartozó adott földrajzi területen valamennyi azonos típusú személyszállítási közszolgáltatásra megkülönböztetés nélkül alkalmazni kell; |
| --- | --- |

k)

„általános szabály”: olyan intézkedés, amelyet valamely illetékes hatóság felelőssége alá tartozó adott földrajzi területen valamennyi azonos típusú személyszállítási közszolgáltatásra megkülönböztetés nélkül alkalmazni kell;

| l) | „integrált személyszállítási közszolgáltatások”: egy meghatározott földrajzi területen található, egyetlen információs rendszerrel, jegykiadó rendszerrel és menetrenddel rendelkező összekapcsolt szállítási szolgáltatások. |
| --- | --- |

l)

„integrált személyszállítási közszolgáltatások”: egy meghatározott földrajzi területen található, egyetlen információs rendszerrel, jegykiadó rendszerrel és menetrenddel rendelkező összekapcsolt szállítási szolgáltatások.

3. cikk

Közszolgáltatási szerződések és általános szabályok

(1)   Amennyiben valamely illetékes hatóság úgy dönt, hogy a választása szerinti szolgáltatónak a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének fejében kizárólagos jogot és/vagy bármilyen jellegű ellentételezést biztosít, ezt közszolgáltatási szerződés keretében kell megtennie.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően, azokat a közszolgáltatási kötelezettségeket is, amelyek célja maximált díjak megállapítása valamennyi utas vagy az utasok egyes csoportjai számára, általános szabályok hatálya alá lehet vonni. Az illetékes hatóság – a 4. és a 6. cikkben, valamint a mellékletben meghatározott elvekkel összhangban – oly módon ellentételezi a közszolgáltatók részére az általános szabályokban meghatározott díjszabási kötelezettségek betartása miatt felmerült költségekre és elért bevételre gyakorolt nettó – pozitív vagy negatív – pénzügyi hatást, hogy elkerüljék a túlkompenzációt. Ez nem áll ellentétben az illetékes hatóságok azon jogával, hogy a maximált díjakat megállapító közszolgáltatási kötelezettségeket közszolgáltatási szerződésekbe foglalják.

(3)   A Szerződés 73., 86., 87. és 88. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok e rendelet alkalmazási köréből kizárhatják a közszolgáltatási kötelezettségek pénzügyi ellentételezésére vonatkozó olyan általános szabályokat, amelyek az iskolai tanulók, a hallgatók, a gyakornokok és a csökkent mozgásképességű személyek számára maximális díjtételeket határoznak meg. Ezekről az általános szabályokról a Szerződés 88. cikkének megfelelően értesítést kell küldeni. Minden ilyen értesítés tartalmazza az intézkedéssel és különösen a számítási módszer részleteivel kapcsolatos valamennyi információt.

4. cikk

A közszolgáltatási szerződések és az általános szabályok kötelező tartalma

(1)   A közszolgáltatási szerződéseknek és az általános szabályoknak:

| i. | egyértelműen meg kell határozniuk a közszolgáltató által teljesítendő közszolgáltatási kötelezettségeket és az érintett földrajzi területeket; |
| --- | --- |

i.

egyértelműen meg kell határozniuk a közszolgáltató által teljesítendő közszolgáltatási kötelezettségeket és az érintett földrajzi területeket;

| ii. | objektív és átlátható módon előre meg kell határozniuk azokat a paramétereket, amelyeket az ellentételezés túlkompenzációt elkerülő kiszámításához alapul kell venni. Az 5. cikk (2), (4), (5) és (6) bekezdésének megfelelően odaítélt közszolgáltatási szerződések esetében ezeket a paramétereket úgy határozzák meg, hogy az ellentételezés egyetlen esetben sem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült költségekre és elért bevételre gyakorolt nettó pénzügyi hatás fedezéséhez szükséges összeget, figyelembe véve az ezzel kapcsolatosan a közszolgáltató által megtartott bevételeket, valamint egy ésszerű nyereséget; |
| --- | --- |

ii.

objektív és átlátható módon előre meg kell határozniuk azokat a paramétereket, amelyeket az ellentételezés túlkompenzációt elkerülő kiszámításához alapul kell venni. Az 5. cikk (2), (4), (5) és (6) bekezdésének megfelelően odaítélt közszolgáltatási szerződések esetében ezeket a paramétereket úgy határozzák meg, hogy az ellentételezés egyetlen esetben sem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerült költségekre és elért bevételre gyakorolt nettó pénzügyi hatás fedezéséhez szükséges összeget, figyelembe véve az ezzel kapcsolatosan a közszolgáltató által megtartott bevételeket, valamint egy ésszerű nyereséget;

| iii. | meg kell határozniuk a szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó költségek megosztására vonatkozó szabályokat. Ezek a költségek különösen a személyzet, az energia, az infrastrukturális díjak, továbbá a személyszállítási szolgáltatások működtetéséhez szükséges, a közlekedési közszolgáltatásban használt járművek, gördülőállomány, valamint létesítmények karbantartása és javítása költségeit, továbbá az állandó költségeket és egy megfelelő tőkemegtérülést foglalhatnak magukban. |
| --- | --- |

iii.

meg kell határozniuk a szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó költségek megosztására vonatkozó szabályokat. Ezek a költségek különösen a személyzet, az energia, az infrastrukturális díjak, továbbá a személyszállítási szolgáltatások működtetéséhez szükséges, a közlekedési közszolgáltatásban használt járművek, gördülőállomány, valamint létesítmények karbantartása és javítása költségeit, továbbá az állandó költségeket és egy megfelelő tőkemegtérülést foglalhatnak magukban.

(2)   A közszolgáltatási szerződések és az általános szabályok meghatározzák a menetjegyek eladásából származó bevételek megosztását, amelyeket a közszolgáltató megtarthat, visszafizethet az illetékes hatóság számára, vagy amelyek közöttük eloszthatók.

(3)   A közszolgáltatási szerződések időtartama korlátozott, és nem haladhatja meg autóbuszos szolgáltatások esetén a tíz évet, és vasúti vagy egyéb kötöttpályás személyszállítási szolgáltatások esetén a tizenöt évet. A különböző közlekedési módokra vonatkozó közszolgáltatási szerződések időtartama nem haladhatja meg a tizenöt évet, ha a vasúti vagy egyéb kötöttpályás közlekedés a kérdéses szolgáltatások értékének több mint 50 %-át képviseli.

(4)   Szükség esetén – az eszközérték-csökkenés leírására vonatkozó feltételekre figyelemmel – a közszolgáltatási szerződésre 50 %-kal hosszabb időtartam állapítható meg, ha a közszolgáltató olyan eszközöket biztosít, amelyek a közszolgáltatási szerződés tárgyát képező személyszállítási szolgáltatás végrehajtásához szükséges eszközök összességének tekintetében jelentősek, és túlnyomórészt a szerződés tárgyát képező személyszállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódnak.

Amennyiben a sajátos földrajzi helyzetből fakadó költségek igazolják, a (3) bekezdésben meghatározott közszolgáltatási szerződésre 50 %-kal hosszabb időtartam állapítható meg.

Amennyiben a tőkének a kivételes infrastrukturális, gördülőállomány- vagy járműberuházással kapcsolatos amortizációja igazolja, és amennyiben a közszolgáltatási szerződést méltányos versenytárgyalási eljárás keretében ítélték oda, a közszolgáltatási szerződés időtartama hosszabb is lehet. Ebben az esetben az átláthatóság biztosítása érdekében az illetékes hatóság a szerződés megkötését követő egy éven belül továbbítja a Bizottságnak a közszolgáltatási szerződést és az annak hosszabb időtartamát igazoló információkat.

(5)   A nemzeti és közösségi jog sérelme nélkül, beleértve a szociális partnerek közötti kollektív szerződéseket, az illetékes hatóságok kérhetik a kiválasztott közszolgáltatótól, hogy a szolgáltatások nyújtásához előzetesen felvett személyzetnek adja meg azokat a jogokat, amelyekben az akkor részesülne, ha a 2001/23/EK irányelv szerinti átruházás történt volna. Amennyiben az illetékes hatóságok a közszolgáltatókat bizonyos szociális előírások teljesítésére kötelezik, a versenytárgyalási eljárással kapcsolatos dokumentumokban és a közszolgáltatási szerződésben fel kell sorolni az érintett személyzetet és átlátható adatokat kell adni szerződéses jogaikról és azon feltételekről, amelyek alapján e munkavállalók a szolgáltatásokhoz kapcsolódónak tekintendők.

(6)   Amennyiben az illetékes hatóságok a nemzeti joggal összhangban megkövetelik a közszolgáltatóktól, hogy megfeleljenek bizonyos minőségi előírásoknak, ezeket az előírásokat fel kell tüntetni a pályázati dokumentumokban és a közszolgáltatási szerződésekben.

(7)   A pályázati dokumentumok és a közszolgáltatási szerződések átláthatóak a tekintetben, hogy alvállalkozó bevonása mérlegelhető-e. A közszolgáltatási szerződés a nemzeti és közösségi joggal összhangban megállapítja az alvállalkozásra alkalmazott feltételeket.

5. cikk

Közszolgáltatási szerződések odaítélése

(1)   A közszolgáltatási szerződéseket az e rendeletben megállapított szabályokkal összhangban kell odaítélni. Az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási közszolgáltatás tekintetében azonban a 2004/17/EK vagy 2004/18/EK irányelvben meghatározott szolgáltatási vagy közszolgáltatási szerződéseket az ezen irányelvekben meghatározott eljárásokkal összhangban kell odaítélni, amennyiben az ilyen szerződések nem öltik az ezen irányelvekben meghatározott szolgáltatási koncessziós szerződések formáját. Amennyiben a szerződéseket a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelvvel összhangban kell odaítélni, e cikk (2)-(6) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók.

(2)   Ha a nemzeti jog nem tiltja, bármely illetékes helyi hatóság – függetlenül attól, hogy aki az integrált személyszállítási közszolgáltatásokat nyújta, az egyedi hatóság vagy hatóságcsoport – határozhat úgy, hogy saját maga nyújt személyszállítási közszolgáltatásokat vagy közvetlenül ítél oda közszolgáltatási szerződéseket olyan elkülönült jogi egységnek, amely felett az illetékes helyi hatóság – illetve hatóságcsoport esetén legalább egy illetékes helyi hatóság – ahhoz hasonló ellenőrzést gyakorol, amilyet a saját szolgálatai (a továbbiakban: a belső szolgáltató) fölött gyakorol. Amennyiben az illetékes helyi hatóság így határoz, az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:

| a) | annak megállapításához, hogy az illetékes helyi hatóság gyakorol-e ellenőrzést, olyan tényezőket kell figyelembe venni, mint az igazgatási, irányítási vagy felügyelő testületekben való képviselet mértéke, az alapszabályok erre vonatkozó előírásai, a tulajdon, a stratégiai döntésekre és az egyedi irányítási döntésekre gyakorolt tényleges hatás és ellenőrzés. A közösségi jognak megfelelően az e bekezdés szerinti ellenőrzés megvalósításának nem kötelező követelménye az, hogy az illetékes hatóság 100 %-os tulajdonnal rendelkezzen – különösen a köz- és magánszféra partnersége esetén –, feltéve hogy az állami befolyás meghatározó, és az ellenőrzés más kritériumok alapján megvalósítható; |
| --- | --- |

a)

annak megállapításához, hogy az illetékes helyi hatóság gyakorol-e ellenőrzést, olyan tényezőket kell figyelembe venni, mint az igazgatási, irányítási vagy felügyelő testületekben való képviselet mértéke, az alapszabályok erre vonatkozó előírásai, a tulajdon, a stratégiai döntésekre és az egyedi irányítási döntésekre gyakorolt tényleges hatás és ellenőrzés. A közösségi jognak megfelelően az e bekezdés szerinti ellenőrzés megvalósításának nem kötelező követelménye az, hogy az illetékes hatóság 100 %-os tulajdonnal rendelkezzen – különösen a köz- és magánszféra partnersége esetén –, feltéve hogy az állami befolyás meghatározó, és az ellenőrzés más kritériumok alapján megvalósítható;

| b) | ezen bekezdés alkalmazásának feltétele, hogy a belső szolgáltató, és bármely olyan egység, amelyre ezen szolgáltató akár minimális befolyást is gyakorol, személyszállítási közszolgáltatási tevékenységét – a tevékenységnek a szomszédos helyi illetékes hatóságok területére belépő kimenő útvonalaktól vagy egyéb kisegítő elemeitől függetlenül – a helyi illetékes hatóság területén végzi, és nem vesz részt az illetékes helyi hatóság területén kívül szervezett, személyszállítási közszolgáltatás nyújtására irányuló versenytárgyalási eljárásokban; |
| --- | --- |

b)

ezen bekezdés alkalmazásának feltétele, hogy a belső szolgáltató, és bármely olyan egység, amelyre ezen szolgáltató akár minimális befolyást is gyakorol, személyszállítási közszolgáltatási tevékenységét – a tevékenységnek a szomszédos helyi illetékes hatóságok területére belépő kimenő útvonalaktól vagy egyéb kisegítő elemeitől függetlenül – a helyi illetékes hatóság területén végzi, és nem vesz részt az illetékes helyi hatóság területén kívül szervezett, személyszállítási közszolgáltatás nyújtására irányuló versenytárgyalási eljárásokban;

| c) | a b) ponttól eltérve a belső szolgáltató részt vehet méltányos versenytárgyalási eljárásokon a közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésének lejártát megelőző két évben azzal a feltétellel, hogy végső határozat született a belső szolgáltató szerződésének hatálya alá tartozó személyszállítási közszolgáltatások méltányos versenytárgyalási eljárás keretében történő kiírására, és hogy a belső szolgáltató nem kötött egyéb, közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződést; |
| --- | --- |

c)

a b) ponttól eltérve a belső szolgáltató részt vehet méltányos versenytárgyalási eljárásokon a közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésének lejártát megelőző két évben azzal a feltétellel, hogy végső határozat született a belső szolgáltató szerződésének hatálya alá tartozó személyszállítási közszolgáltatások méltányos versenytárgyalási eljárás keretében történő kiírására, és hogy a belső szolgáltató nem kötött egyéb, közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződést;

| d) | illetékes helyi hatóság hiányában, az a), b) és c) pontot kell alkalmazni valamely nemzeti hatóságra, amely eljár az adott földrajzi terület tekintetében, amely nem nemzeti terület, feltéve hogy a belső szolgáltató nem vesz részt személyszállítási közszolgáltatási szerződés odaítélésére irányuló olyan versenytárgyalási eljárásokban, amelyeket azon a területen kívül szerveztek, amelyre a közszolgáltatási szerződést odaítélték. |
| --- | --- |

d)

illetékes helyi hatóság hiányában, az a), b) és c) pontot kell alkalmazni valamely nemzeti hatóságra, amely eljár az adott földrajzi terület tekintetében, amely nem nemzeti terület, feltéve hogy a belső szolgáltató nem vesz részt személyszállítási közszolgáltatási szerződés odaítélésére irányuló olyan versenytárgyalási eljárásokban, amelyeket azon a területen kívül szerveztek, amelyre a közszolgáltatási szerződést odaítélték.

(3)   Bármely illetékes hatóságnak, amely belső szolgáltatótól eltérő harmadik fél szolgáltatásait veszi igénybe, a közszolgáltatási szerződéseket – a (4), (5) és (6) bekezdésben meghatározott esetek kivételével – méltányos versenytárgyalási eljárás alapján kell odaítélnie. A versenytárgyalási eljáráshoz elfogadott eljárásnak valamennyi szolgáltató számára nyitva kell állnia, méltányosnak kell lennie, és tiszteletben kell tartania az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét. Az ajánlatok benyújtását és az előzetes kiválasztást követően az eljárás keretében – az említett elvekkel összhangban folytatott – tárgyalásokra kerülhet sor annak érdekében, hogy meghatározzák a sajátos vagy összetett szükségletek teljesítésének legjobb módját.

(4)   Amennyiben a nemzeti jog nem tiltja, az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy közvetlenül ítélnek oda olyan közszolgáltatási szerződéseket, amelyek becsült átlagos éves értéke 1 millió eurónál kevesebb, vagy amelyek évente 300 000 kilométernél kevesebb személyszállítási közszolgáltatás nyújtására vonatkoznak.

A legfeljebb 20 járművet üzemeltető kis- és középvállalkozásoknak közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződések esetében ezen küszöbértékek megemelhetők vagy az 1,7 millió euro alatti, vagy a személyszállítási közszolgáltatás keretében megtett 500 000 kilométer alatti becsült éves átlagértékre.

(5)   A szolgáltatásnyújtás megszakadása vagy ilyen helyzet közvetlen kockázata esetén az illetékes hatóság szükséghelyzeti intézkedést hozhat. Ez a szükséghelyzeti intézkedés történhet közszolgáltatási szerződés közvetlen odaítélése, közszolgáltatási szerződés meghosszabbítására vonatkozó hivatalos megállapodás vagy bizonyos közszolgáltatások nyújtásának előírása formájában. A közszolgáltatónak joga van fellebbezni a bizonyos közszolgáltatások nyújtását előíró határozat ellen. A közszolgáltatási szerződés szükséghelyzeti intézkedés révén való odaítélése vagy meghosszabbítása, vagy az ilyen szerződés előírása nem szólhat két évnél hosszabb időtartamra.

(6)   Amennyiben a nemzeti jog nem tiltja, az illetékes hatóságok határozhatnak úgy, hogy a vasúti szállítást érintő közszolgáltatási szerződéseket közvetlenül ítélik oda, az egyéb kötöttpályás szállítást, például a metrót vagy a villamost kivéve. A 4. cikk (3) bekezdésétől eltérve az ilyen szerződések időtartama nem haladhatja meg a tíz évet, azon esetek kivételével, amelyekre a 4. cikk (4) bekezdése vonatkozik.

6. cikk

Közszolgáltatási ellentételezés

(1)   Valamely általános szabályhoz vagy közszolgáltatási szerződéshez kapcsolódó valamennyi ellentételezésnek meg kell felelnie a 4. cikkben meghatározott rendelkezéseknek, tekintet nélkül a szerződés odaítélésének módjára. Természetétől függetlenül valamennyi, az 5. cikk (2), (4), (5) vagy (6) bekezdésével összhangban közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződéshez vagy valamely általános szabályhoz kapcsolódó ellentételezésnek meg kell felelnie a mellékletben meghatározott rendelkezéseknek is.

(2)   A Bizottság írásbeli kérelmére a tagállamoknak három hónapon belül vagy a kérelemben meghatározott bármely hosszabb határidőn belül továbbítaniuk kell a Bizottság részére minden olyan információt, amelyeket az szükségesnek ítél annak meghatározásához, hogy az odaítélt ellentételezések megfelelnek-e ennek a rendeletnek.

7. cikk

Közzététel

(1)   Minden illetékes hatóság évente egyszer összevont jelentést tesz közzé a felelősségi körébe tartozó közszolgáltatási kötelezettségekről, a kiválasztott közszolgáltatókról, valamint a visszatérítés útján nekik biztosított ellentételezésekről és kizárólagos jogokról. E jelentés lehetővé teszi a közlekedési közszolgáltatási hálózat teljesítményének, minőségének és finanszírozásának ellenőrzését és értékelését.

(2)   Minden illetékes hatóság meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy legalább egy évvel az ajánlati felhívás közzététele előtt vagy egy évvel a közvetlen odaítélés előtt az Európai Unió Hivatalos Lapjában legalább a következő információkat közzétegyék:

| a) | az illetékes hatóság neve és címe; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság neve és címe;

| b) | a tervezett odaítélési mód; |
| --- | --- |

b)

a tervezett odaítélési mód;

| c) | a potenciálisan az odaítélés tárgyát képező szolgáltatások és területek. |
| --- | --- |

c)

a potenciálisan az odaítélés tárgyát képező szolgáltatások és területek.

Az illetékes hatóságok határozhatnak úgy, hogy nem hozzák nyilvánosságra ezeket az információkat, amennyiben a közszolgáltatási szerződés éves szinten 50 000 kilométert meg nem haladó személyszállítási közszolgáltatás nyújtására vonatkozik.

Amennyiben ezen információk közzétételüket követően megváltoznak, az illetékes hatóság a lehető leghamarabb közzéteszi az adatok helyesbítését. Ez a helyesbítés nem érinti a közvetlen odaítélés vagy az ajánlati felhívás kezdő időpontját.

Ez a bekezdés nem vonatkozik az 5. cikk (5) bekezdésére.

(3)   A vasúti szállítást érintő közszolgáltatási szerződéseknek az 5. cikk (6) bekezdésében meghatározott közvetlen odaítélése esetében az illetékes hatóság egy évvel az odaítélést követően közzéteszi az alábbi információkat:

| a) | a szerződő fél neve és tulajdonosa; |
| --- | --- |

a)

a szerződő fél neve és tulajdonosa;

| b) | a közszolgáltatási szerződés időtartama; |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltatási szerződés időtartama;

| c) | a végzendő személyszállítási szolgáltatások leírása; |
| --- | --- |

c)

a végzendő személyszállítási szolgáltatások leírása;

| d) | a pénzügyi ellentételezés paramétereinek leírása; |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi ellentételezés paramétereinek leírása;

| e) | minőségi célkitűzések; |
| --- | --- |

e)

minőségi célkitűzések;

| f) | a lényeges eszközökkel kapcsolatos feltételek. |
| --- | --- |

f)

a lényeges eszközökkel kapcsolatos feltételek.

(4)   Az illetékes hatóság bármely érdekelt fél kérésére megküldi a közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésre vonatkozó határozatának indokolását.

8. cikk

Átmenet

(1)   A közszolgáltatási szerződéseket az e rendeletben megállapított szabályokkal összhangban kell odaítélni. Az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási közszolgáltatás tekintetében azonban a 2004/17/EK vagy 2004/18/EK irányelvben meghatározott szolgáltatási vagy közszolgáltatási szerződéseket az ezen irányelvekben meghatározott eljárásokkal összhangban kell odaítélni, amennyiben az ilyen szerződések nem öltik az ezen irányelvekben meghatározott szolgáltatási koncessziós szerződések formáját. Abban az esetben, ha a szerződéseket a 2004/17/EK vagy a 2004/18/EK irányelvvel összhangban kell odaítélni, e cikk (2)-(4) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók.

(2)   A (3) bekezdés sérelme nélkül, a vasúti és közúti közszolgáltatási szerződések odaítélése ...-tól/-től (12) megfelel az 5. cikknek. Ezen átmeneti időszak során a tagállamok intézkedéseket hoznak az 5. cikknek való fokozatos megfelelés érdekében, elkerülendő a súlyos szerkezeti problémákat, különösen a szállítási kapacitást illetően.

Hat hónappal az átmeneti időszak első felét követően a tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az elért haladásról, amelyben kiemelik a közszolgáltatási szerződések 5. cikknek megfelelően történő, fokozatos odaítélésének végrehajtását. A tagállamoknak az elért haladásról készített jelentései alapján a Bizottság megfelelő, a tagállamoknak címzett intézkedéseket javasolhat.

(3)   A (2) bekezdés alkalmazásában nem kell figyelembe venni azon közszolgáltatási szerződéseket, amelyeket a közösségi és nemzeti joggal összhangban ítéltek oda:

| a) | 2000. július 26-a előtt méltányos versenytárgyalási eljárás alapján; |
| --- | --- |

a)

2000. július 26-a előtt méltányos versenytárgyalási eljárás alapján;

| b) | 2000. július 26-a előtt méltányos versenytárgyalási eljárástól eltérő eljárás alapján; |
| --- | --- |

b)

2000. július 26-a előtt méltányos versenytárgyalási eljárástól eltérő eljárás alapján;

| c) | 2000. július 26-tól és ... (13) előtt, méltányos versenytárgyalási eljárás alapján; |
| --- | --- |

c)

2000. július 26-tól és ... (13) előtt, méltányos versenytárgyalási eljárás alapján;

| d) | 2000. július 26-tól és ... (13) előtt, méltányos versenytárgyalási eljárástól eltérő eljárás alapján. |
| --- | --- |

d)

2000. július 26-tól és ... (13) előtt, méltányos versenytárgyalási eljárástól eltérő eljárás alapján.

Az a) pontban említett szerződések lejáratukig folytathatók. A b) és c) pontban említett szerződések lejáratukig, de legfeljebb harminc évig folytathatók. A d) pontban említett szerződések lejáratukig folytathatók, feltéve hogy azok az e rendelet 4. cikkében meghatározott időtartamokhoz hasonlítható határozott időre szólnak.

A közszolgáltatási szerződések lejáratukig folytatódhatnak, amennyiben megszűnésük túlzottan hátrányos jogi vagy gazdasági következményekkel járna és amennyiben a Bizottság ehhez jóváhagyását adta.

(4)   A (3) bekezdés sérelme nélkül, az illetékes hatóságok a (2) bekezdésben meghatározott átmeneti időszak második felében úgy is dönthetnek, hogy kizárják a közszolgáltatási szerződések ajánlati felhívással történő odaítéléséből azokat a szolgáltatókat, amelyek nem tudják bizonyítani, hogy azon közlekedési közszolgáltatások értéke, amelyek végzéséért e rendeletnek megfelelően ellentételezésben részesülnek vagy kizárólagos jogot biztosítanak nekik, legalább a felét képviseli valamennyi olyan közlekedési közszolgáltatás értékének, amelynek végzéséért ellentételezésben részesülnek vagy kizárólagos jogot ítéltek oda nekik. E kizárás nem vonatkozik az azon szolgáltatásokat üzemeltető közszolgáltatókra, amelyekre vonatkozóan versenytárgyalást fognak kiírni. E kritérium alkalmazásában nem kell figyelembe venni az 5. cikk (5) bekezdésében említett szükséghelyzeti intézkedésekkel odaítélt közszolgáltatási szerződéseket.

Ha az illetékes hatóságok élnek az első albekezdésben említett lehetőséggel, azt megkülönböztetéstől mentesen kell tenniük, ki kell zárniuk minden, ezen szempontnak megfelelő lehetséges közszolgáltatót, és a közszolgáltatási szerződések odaítélési eljárásának kezdetén értesíteniük kell döntésükről a lehetséges szolgáltatókat.

Az érintett illetékes hatóságok legalább két hónappal az ajánlati felhívás közzététele előtt kötelesek értesíteni a Bizottságot azon szándékukról, hogy alkalmazni kívánják ezt a rendelkezést.

9. cikk

A Szerződéssel való összeegyeztethetőség

(1)   A személyszállítási közszolgáltatások végzéséért vagy az általános szabályok alapján megállapított díjszabási kötelezettségeknek való megfelelésért nyújtott, e rendelettel összhangban fizetett közszolgáltatási ellentételezés a közös piaccal összeegyeztethető. Az ilyen ellentételezés mentes a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében említett előzetes bejelentési kötelezettség alól.

(2)   A Szerződés 73., 86., 87. és 88. cikkének sérelme nélkül, a tagállamok a közlekedési ágazat számára a Szerződés 73. cikke szerint továbbra is nyújthatnak olyan támogatásokat, amelyek megfelelnek a közlekedés összehangolására irányuló igényeknek, vagy amelyek a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek – az e rendelet hatálya alá tartozó kötelezettségek kivételével – terheinek megtérítését szolgálják, különösen az alábbi esetekben:

| a) | az infrastruktúra-költségek felosztására vonatkozó közös előírások hatálybalépéséig, ahol olyan vállalkozásoknak nyújtanak támogatást, amelyeknek viselniük kell az általuk használt infrastruktúrával kapcsolatos költséget, míg más vállalkozásokra nem hárul hasonló teher. Az így nyújtott támogatás összegének meghatározásában azokat az infrastruktúra-költségeket kell figyelembe venni, amelyeket a versenyző közlekedési módoknak nem kell viselniük; |
| --- | --- |

a)

az infrastruktúra-költségek felosztására vonatkozó közös előírások hatálybalépéséig, ahol olyan vállalkozásoknak nyújtanak támogatást, amelyeknek viselniük kell az általuk használt infrastruktúrával kapcsolatos költséget, míg más vállalkozásokra nem hárul hasonló teher. Az így nyújtott támogatás összegének meghatározásában azokat az infrastruktúra-költségeket kell figyelembe venni, amelyeket a versenyző közlekedési módoknak nem kell viselniük;

| b) | amennyiben a támogatás célja a Közösség számára általában véve gazdaságosabb közlekedési rendszerek és technológiák kutatásának vagy kifejlesztésének az előmozdítása. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a támogatás célja a Közösség számára általában véve gazdaságosabb közlekedési rendszerek és technológiák kutatásának vagy kifejlesztésének az előmozdítása.

Az ilyen támogatás kizárólag a kutatás és fejlesztés szakaszára korlátozódik, és abból nem lehet fedezni e közlekedési rendszerek és technológiák kereskedelmi célú felhasználását.

10. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   Az 1191/69/EGK rendelet hatályát veszti. Rendelkezéseit azonban az e rendelet hatálybalépését követő három év során továbbra is alkalmazni kell az árufuvarozási szolgáltatásokra.

(2)   Az 1107/70/EGK rendelet hatályát veszti.

11. cikk

Jelentések

A 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott átmeneti időszak lezárulta után a Bizottság jelentést nyújt be e rendelet végrehajtásáról és a személyszállítási közszolgáltatás-nyújtás közösségi helyzetének alakulásáról, amelyben különösen a személyszállítási közszolgáltatások minőségének alakulását, valamint a közvetlen odaítélések hatását értékeli, és szükség esetén e rendeletre vonatkozó megfelelő módosító javaslatokat is csatol a jelentéshez.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet ...-án/-én (14) lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 195., 2006.8.18., 20. o.

1

(2)  HL C 192., 2006.8.16., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2001. november 14-i véleménye (HL C 140. E, 2002.6.13., 262. o.), a Tanács 2006. december 11-i közös álláspontja és az Európai Parlament álláspontja ... (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 156., 1969.6.28., 1. o. A legutóbb az 1893/91/EGK rendelettel (HL L 169., 1991.6.29., 1. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 82., 2001.3.22., 16. o.

5

(6)  HL L 237., 1991.8.24., 25. o. A legutóbb a 2004/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 164., 2004.4.30., 164. o.) módosított irányelv.

6

(7)  EBHT [2003] I-7747.

7

(8)  HL L 130., 1970.6.15., 1. o. A legutóbb az 543/97/EK rendelettel (HL L 84., 1997.3.26., 6. o.) módosított rendelet.

8

(9)  HL L 156., 1969.6.28., 8. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

9

(10)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o. A legutóbb a 2083/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 333., 2005.10.20., 28. o.) módosított irányelv.

10

(11)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o. A legutóbb a 2083/2005/EK bizottsági rendelettel módosított irányelv.

11

(12)  E rendelet hatálybalépését követően 12 évvel.

12

(13)  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

13

(14)  E rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követően három évvel.

14

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

MELLÉKLET

A 6. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT ESETEKBEN AZ ELLENTÉTELEZÉSRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

| 1. | Az 5. cikk (2), (4), (5) és (6) bekezdésének megfelelően közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésekhez vagy egy általános szabályhoz kapcsolódó ellentételezéseket az e mellékletben meghatározott szabályoknak megfelelően kell kiszámítani. |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikk (2), (4), (5) és (6) bekezdésének megfelelően közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésekhez vagy egy általános szabályhoz kapcsolódó ellentételezéseket az e mellékletben meghatározott szabályoknak megfelelően kell kiszámítani.

| 2. | Az ellentételezés nem haladhatja meg az azon nettó pénzügyi hatásnak megfelelő összeget, amely megfelel a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése által a közszolgáltató költségeire és bevételeire gyakorolt – pozitív vagy negatív – hatások összegének. A hatásokat úgy kell értékelni, hogy azt a helyzetet, amelyben a közszolgáltatási kötelezettséget teljesítik, összehasonlítják azzal a helyzettel, amely akkor állt volna fenn, ha a kötelezettséget nem teljesítették volna. A nettó pénzügyi hatás kiszámítása érdekében az illetékes hatóságnak az alábbi elveket kell követnie:
  Az illetékes hatóság(ok) által előírt, közszolgáltatási szerződésben és/vagy általános szabályban foglalt közszolgáltatási kötelezettséggel vagy azok csoportjával kapcsolatban felmerült költségek,






  — | kivonva a kérdéses közszolgáltatási kötelezettség(ek) keretében működtetett hálózaton belül keletkezett pozitív pénzügyi hatásokat, |
| --- | --- | --- |

2.

Az ellentételezés nem haladhatja meg az azon nettó pénzügyi hatásnak megfelelő összeget, amely megfelel a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése által a közszolgáltató költségeire és bevételeire gyakorolt – pozitív vagy negatív – hatások összegének. A hatásokat úgy kell értékelni, hogy azt a helyzetet, amelyben a közszolgáltatási kötelezettséget teljesítik, összehasonlítják azzal a helyzettel, amely akkor állt volna fenn, ha a kötelezettséget nem teljesítették volna. A nettó pénzügyi hatás kiszámítása érdekében az illetékes hatóságnak az alábbi elveket kell követnie:

Az illetékes hatóság(ok) által előírt, közszolgáltatási szerződésben és/vagy általános szabályban foglalt közszolgáltatási kötelezettséggel vagy azok csoportjával kapcsolatban felmerült költségek,

—

kivonva a kérdéses közszolgáltatási kötelezettség(ek) keretében működtetett hálózaton belül keletkezett pozitív pénzügyi hatásokat,

| — | kivonva a kérdéses közszolgáltatási kötelezettség(ek) teljesítése során keletkezett díjakból vagy bármely egyéb bevételből származó bevételt, |
| --- | --- |

—

kivonva a kérdéses közszolgáltatási kötelezettség(ek) teljesítése során keletkezett díjakból vagy bármely egyéb bevételből származó bevételt,

| — | hozzáadva az ésszerű hasznot, |
| --- | --- |

—

hozzáadva az ésszerű hasznot,

| = | nettó pénzügyi hatás. |
| --- | --- |

=

nettó pénzügyi hatás.

| 3. | A közszolgáltatási kötelezettség teljesítése hatást gyakorolhat a szolgáltatónak a kérdéses közszolgáltatási kötelezettség(ek)en túli esetleges szállítási tevékenységeire. Ezért annak érdekében, hogy elkerüljék a túlkompenzációt vagy az ellentételezés hiányát, a szolgáltató érintett hálózatára gyakorolt bármely, mennyiségileg kifejezhető pénzügyi hatást figyelembe kell venni a nettó pénzügyi hatás kiszámításakor. |
| --- | --- |

3.

A közszolgáltatási kötelezettség teljesítése hatást gyakorolhat a szolgáltatónak a kérdéses közszolgáltatási kötelezettség(ek)en túli esetleges szállítási tevékenységeire. Ezért annak érdekében, hogy elkerüljék a túlkompenzációt vagy az ellentételezés hiányát, a szolgáltató érintett hálózatára gyakorolt bármely, mennyiségileg kifejezhető pénzügyi hatást figyelembe kell venni a nettó pénzügyi hatás kiszámításakor.

| 4. | A költségek és bevételek kiszámítását a hatályos számviteli és adóügyi szabályoknak megfelelően kell elvégezni. |
| --- | --- |

4.

A költségek és bevételek kiszámítását a hatályos számviteli és adóügyi szabályoknak megfelelően kell elvégezni.

| 5. | Amennyiben egy közszolgáltató nem kizárólag közszolgáltatói kötelezettségek hatálya alá tartozó, ellentételezett szolgáltatásokat működtet, hanem más tevékenységeket is végez, az átláthatóság növelése és a keresztfinanszírozás elkerülése érdekében az említett közszolgáltatók számvitelében legalább az alábbi feltételeknek megfelelő elkülönítéseket kell végezni:






  — | az egyes tevékenységeknek megfelelő működési számlákat egymástól el kell különíteni, és a megfelelő eszközök részét és az állandó költségeket a hatályos számviteli és adóügyi szabályok szerint kell felosztani, |
| --- | --- | --- |

5.

Amennyiben egy közszolgáltató nem kizárólag közszolgáltatói kötelezettségek hatálya alá tartozó, ellentételezett szolgáltatásokat működtet, hanem más tevékenységeket is végez, az átláthatóság növelése és a keresztfinanszírozás elkerülése érdekében az említett közszolgáltatók számvitelében legalább az alábbi feltételeknek megfelelő elkülönítéseket kell végezni:

—

az egyes tevékenységeknek megfelelő működési számlákat egymástól el kell különíteni, és a megfelelő eszközök részét és az állandó költségeket a hatályos számviteli és adóügyi szabályok szerint kell felosztani,

| — | a közszolgáltató bármely egyéb tevékenységéhez kapcsolódóan valamennyi változó költséget, az állandó költségekhez való megfelelő hozzájárulást és az ésszerű hasznot semmilyen esetben sem lehet a kérdéses közszolgáltatásra terhelni, |
| --- | --- |

—

a közszolgáltató bármely egyéb tevékenységéhez kapcsolódóan valamennyi változó költséget, az állandó költségekhez való megfelelő hozzájárulást és az ésszerű hasznot semmilyen esetben sem lehet a kérdéses közszolgáltatásra terhelni,

| — | a közszolgáltatással összefüggő költségeket az üzemeltetési bevételekkel és a hatóságok kifizetéseivel kell kiegyenlíteni, kizárva a bevételek átvitelének lehetőségét a közszolgáltató más tevékenységi területére. |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatással összefüggő költségeket az üzemeltetési bevételekkel és a hatóságok kifizetéseivel kell kiegyenlíteni, kizárva a bevételek átvitelének lehetőségét a közszolgáltató más tevékenységi területére.

| 6. | „Ésszerű haszon” alatt az egy adott tagállam ezen ágazatában szokásos tőkemegtérülési rátát kell érteni, amelynek számításba kell vennie a közszolgáltató által a hatóság beavatkozásából következően viselt kockázatot vagy kockázat hiányát. |
| --- | --- |

6.

„Ésszerű haszon” alatt az egy adott tagállam ezen ágazatában szokásos tőkemegtérülési rátát kell érteni, amelynek számításba kell vennie a közszolgáltató által a hatóság beavatkozásából következően viselt kockázatot vagy kockázat hiányát.

| 7. | Az ellentételezési módszernek ösztönöznie kell a következők fenntartását vagy fejlesztését:






  — | a közszolgáltató által végzett hatékony gazdálkodás, amelyet objektíven lehet értékelni, és |
| --- | --- | --- |

7.

Az ellentételezési módszernek ösztönöznie kell a következők fenntartását vagy fejlesztését:

—

a közszolgáltató által végzett hatékony gazdálkodás, amelyet objektíven lehet értékelni, és

| — | megfelelően magas minőségű személyszállítási szolgáltatások nyújtása. |
| --- | --- |

—

megfelelően magas minőségű személyszállítási szolgáltatások nyújtása.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETŐ

| — | A Bizottság 2005. július 20-án előterjesztette a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó – közszolgáltatási kötelezettségekről szóló javaslatként ismert – felülvizsgált javaslatot (1). E felülvizsgált javaslatot megelőzően a Bizottság két másik javaslatot terjesztett elő: 2000. július 27-én az eredeti javaslatot (2), 2002. február 21-én pedig egy módosított javaslatot (3). |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2005. július 20-án előterjesztette a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó – közszolgáltatási kötelezettségekről szóló javaslatként ismert – felülvizsgált javaslatot (1). E felülvizsgált javaslatot megelőzően a Bizottság két másik javaslatot terjesztett elő: 2000. július 27-én az eredeti javaslatot (2), 2002. február 21-én pedig egy módosított javaslatot (3).

| — | Az Európai Parlament 2001. november 14-én megszavazta az első olvasat során, a 2000. júliusi eredeti bizottsági javaslat alapján kialakított véleményét (4). Az Európai Parlament úgy határozott, hogy a 2005. júliusi javaslatot a 2000. júliusi eredeti javaslat felülvizsgált változataként kezeli, és ennélfogva ezt a javaslatot csak második olvasatban fogja megvizsgálni. |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2001. november 14-én megszavazta az első olvasat során, a 2000. júliusi eredeti bizottsági javaslat alapján kialakított véleményét (4). Az Európai Parlament úgy határozott, hogy a 2005. júliusi javaslatot a 2000. júliusi eredeti javaslat felülvizsgált változataként kezeli, és ennélfogva ezt a javaslatot csak második olvasatban fogja megvizsgálni.

| — | A Tanács 2006. június 9-i ülésén politikai megállapodást ért el a felülvizsgált javaslattal kapcsolatban, a cseh, a görög, a luxemburgi és a máltai delegáció tartózkodott a szavazástól. A Tanács 2006. december 11-én elfogadta közös álláspontját. |
| --- | --- |

—

A Tanács 2006. június 9-i ülésén politikai megállapodást ért el a felülvizsgált javaslattal kapcsolatban, a cseh, a görög, a luxemburgi és a máltai delegáció tartózkodott a szavazástól. A Tanács 2006. december 11-én elfogadta közös álláspontját.

| — | Munkája során a Tanács figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (5) és a Régiók Bizottsága (6) véleményét is. |
| --- | --- |

—

Munkája során a Tanács figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (5) és a Régiók Bizottsága (6) véleményét is.

II.   AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

Mivel a Parlament első olvasata a Bizottság 2000. évi eredeti javaslatára, a Tanács közös álláspontja pedig a 2005. évi, jelentősen módosított javaslatra alapult, a Tanács ezen indokolásában nem tud hivatkozni az egyes parlamenti módosításokra. Alternatív megoldásként a Tanács általánosságban és a közös álláspont kulcsfontosságú elemeinek vonatkozásában érinti a parlamenti első olvasatot.

III.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

1.   Általános

A közszolgáltatási kötelezettségek jelenlegi jogalkotási kerete 1969-től hatályos, és legutóbb 1991-ben módosították (7). A Tanács úgy véli, hogy a személyszállítási közszolgáltatások mai európai piacán, ahol már nem kizárólag nemzeti, regionális vagy helyi szintű szolgáltatók vannak jelen, új szabályokra van szükség. E szabályoknak a szolgáltatókra vonatkozóan megkülönböztetésmentes versenyfeltételek megállapítása, az átláthatóság növelése és a jogbiztonságnak a személyszállítási közszolgáltatásban érintett szolgáltatók és hatóságok számára egyaránt történő garantálása révén enyhíteniük kell a verseny torzulását. A jövőbeni egyenlő feltételek előmozdítják majd a biztonságos, hatékony és magas színvonalú személyszállítási közszolgáltatásokat.

A 2000. és a 2002. évi bizottsági javaslat nem szerezte meg a Tanácson belüli szükséges többséget, aminek legfőbb oka a tagállamok között a személyszállítási közszolgáltatás terén további verseny bevezetésére vonatkozóan fennálló óriási nézetkülönbségekben rejlik. A tagállamok továbbá meg kívánták várni az Altmark-ügyben (8) esedékes ítéletet arról, hogy az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket miként kell alkalmazni általában a közszolgáltatásokra és konkrétan a közlekedési közszolgáltatásra. A Bizottság és a tagállamok részéről is pragmatikusabb megközelítésre volt szükség a tanácsi közös álláspont megszületéséhez. A Bizottság nagyobb hangsúlyt fektetett a szubszidiaritás elvére, ami a korábbi javaslataihoz képest egyszerűbb és rugalmasabb javaslatot eredményezett, a tagállamok pedig a közlekedési közszolgáltatás-szervezési modellekkel kapcsolatos többéves tapasztalatszerzést követően jobban fel tudták ismerni az azokkal járó előnyöket és hátrányokat. Az Altmark-ítélet végül egyértelműen rámutatott arra, hogy korszerűsíteni kell a személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó közösségi jogszabályokat.

Közös álláspontjában a Tanács egyensúlyt teremt több érdek vonatkozásában, amelyek az alábbiak: a hatóságok azon jogosultsága, hogy meghatározhassák a közlekedési közszolgáltatás megszervezésének módját, azon kívánság, hogy a közlekedési közszolgáltatási ágazatban fokozottabb versenyt teremtsenek a közszolgáltatási szerződések közbeszerzési eljárással történő odaítélése – úgynevezett „szabályozott verseny” – révén, valamint egy olyan jogalkotási keret megvalósításának szükségessége, amely figyelembe veszi a már meglévő közlekedési közszolgáltatási rendszerek sajátosságait, elegendő időt biztosítva ugyanakkor e rendszereknek az új szabályokhoz való igazodáshoz. A Tanács továbbá módosításokat végzett a bizottsági javaslaton annak gyakorlati alkalmazásának megkönnyítése céljából.

2.   Alapvető szakpolitikai kérdések

2.1.   Hatály

A Tanács úgy határozza meg a rendelet hatályát, miszerint az azokra a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozik, amelyek esetében az illetékes hatóságok a közszolgáltatási kötelezettségek előírásakor vagy ilyen kötelezettségek ellátására vonatkozó szerződés kötése esetén ellentételezik a közlekedési szolgáltatóknál felmerült költségeket, és/vagy kizárólagos jogokat biztosítanak a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése fejében. A kibontakozó európai közlekedési közszolgáltatási piacra tekintettel a Tanács úgy véli, hogy a hatály parlamenti javaslat szerinti helyi közlekedésre való korlátozása már nem lenne helyénvaló.

Továbbá a 2000. és a 2002. évi javaslatoktól eltérően – amelyek önállóan tartalmazták a belvízi személyszállítási közszolgáltatást –, a 2005. évi bizottsági javaslat a vasútra és a közútra korlátozódott. A rendeletet csak olyan belvízi személyszállítási szolgáltatásokra kellene alkalmazni, amelyek egy tágabb közlekedési közszolgáltatási rendszer részét képezik. A Tanács most visszatért az előző javaslatok koncepciójához azzal, hogy közös álláspontjába foglalt egy olyan rendelkezést, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy – ha úgy kívánják – alkalmazzák a rendeletet a belvízi személyszállítási közszolgáltatásra.

A közös álláspontban a Tanács pontosítja azokat a szerződésfajtákat, amelyekre alkalmazandó a rendelet. Elsősorban rámutat arra, hogy az autóbusszal vagy villamossal végzett személyszállítási közszolgáltatásra vonatkozó szerződéseket a közbeszerzési irányelvekben foglalt eljárásoknak megfelelően kell odaítélni, kivéve ha az ilyen szerződések szolgáltatási koncessziós szerződések formáját öltik. Ezáltal a Tanács egyértelművé teszi a Bizottság által javasolt megközelítést, amely meghagyja a hatóságoknak az alkalmazandó szabályok megválasztásának lehetőségét. Amennyiben a közszolgáltatási szerződés kockázattal jár a szolgáltató számára, akkor a rendeletet kell alkalmazni, ha pedig nem, akkor a közbeszerzési irányelveket (9). Az igazgatási eljárás megválasztásának szabadságával a Tanács előnyben részesíti a Bizottság megközelítését a Parlament javaslatához képest, amely szerint a rendeletet alkalmazni kellene valamennyi személyszállítási közszolgáltatási szerződésre. Másodsorban a közös álláspont kifejezetten kizárja a rendelet hatálya alól az építési koncessziókat, kijelentve, hogy a közbeszerzési irányelvek előírják az ilyen típusú szerződésekre vonatkozó szabályokat.

Végül pedig a hatóságoknak nyújtott rugalmasság növelése céljából a Tanács közös álláspontjában lehetőséget teremt számukra, hogy kizárják a rendelet hatálya alól a közszolgáltatási kötelezettségek pénzügyi ellentételezésére vonatkozó olyan általános szabályokat, amelyek az iskolai tanulók, a gyakornokok és a csökkent mozgásképességű személyek számára maximális díjtételeket határoznak meg.

2.2.   Közvetlen odaítélés

A Tanács úgy véli, hogy egy olyan rendszer, amely az illetékes hatóságoknak biztosítja a versenypályázati eljárás és a közvetlen odaítélés közötti választás szabadságát, a legjobb biztosíték a közlekedési közszolgáltatás minőségének és hatékonyságának javítására. Ennek fényében a Tanács közös álláspontjában megtartja azt a négy eltérést, amelyek értelmében a hatóságok közvetlenül odaítélhetik a szerződéseket – a bizottsági javaslat szerint –, több módosítást végez ugyanakkor a konkrét, részletes szabályok tekintetében.

2.2.1.   Belső szolgáltatók

A Tanács üdvözli azt, hogy a bizottsági javaslat lehetőséget nyújt a közlekedési közszolgáltatásokra vonatkozó versenypályázat kiírásától eltekintő illetékes hatóságoknak arra, hogy ezeket a szolgáltatásokat maguk biztosítsák vagy közvetlenül ítéljék oda azokat egy olyan harmadik félnek, amely felett a saját szolgálataik feletti ellenőrzéshez hasonlót gyakorolnak – ez az úgynevezett „belső szolgáltató”. A Tanács egyetért a Parlament első olvasatával és a Bizottság felülvizsgált javaslatával abban, hogy a verseny torzulásának kockázata elkerülésének érdekében elvileg a belső szolgáltatók ne vegyenek részt versenypályázati eljáráson azon hatóság területén kívül, amely részükre a közvetlen odaítélést biztosította.

Bár közös álláspontjában támogatja a belső szolgáltatóval kapcsolatos átfogó koncepciót, a Tanács több rendelkezéssel kiegészíti a bizottsági javaslatot a nemzeti és a helyi közlekedési rendszerek sajátosságainak figyelembevétele érdekében:

| — | Elismerve a közlekedési közszolgáltatás megszervezésével kapcsolatos nemzeti hatáskört, a tagállamok fenntartják azt a jogot, hogy a helyi hatóságoknak törvényi úton megtiltsák, hogy területükön a közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélésének lehetőségével éljenek. |
| --- | --- |

—

Elismerve a közlekedési közszolgáltatás megszervezésével kapcsolatos nemzeti hatáskört, a tagállamok fenntartják azt a jogot, hogy a helyi hatóságoknak törvényi úton megtiltsák, hogy területükön a közszolgáltatási szerződések közvetlen odaítélésének lehetőségével éljenek.

| — | Az „illetékes hatóság” fogalmának meghatározásán felül a Tanács hangsúlyozza, hogy az „illetékes helyi hatóság” fogalmába tartozik az egyedüli hatóság és az összekapcsolt közlekedési szolgáltatásokat nyújtó hatóságcsoport egyaránt. |
| --- | --- |

—

Az „illetékes hatóság” fogalmának meghatározásán felül a Tanács hangsúlyozza, hogy az „illetékes helyi hatóság” fogalmába tartozik az egyedüli hatóság és az összekapcsolt közlekedési szolgáltatásokat nyújtó hatóságcsoport egyaránt.

| — | A hatóság által a belső szolgáltató felett gyakorolt „ellenőrzés” meghatározásának alapja – a bizottsági javaslat szerint – megmaradt, annak meghatározásával ugyanakkor, hogy a teljes állami tulajdonlás nem feltétlen követelmény az ilyen ellenőrzés esetében. |
| --- | --- |

—

A hatóság által a belső szolgáltató felett gyakorolt „ellenőrzés” meghatározásának alapja – a bizottsági javaslat szerint – megmaradt, annak meghatározásával ugyanakkor, hogy a teljes állami tulajdonlás nem feltétlen követelmény az ilyen ellenőrzés esetében.

| — | A belső szolgáltatóra vonatkozó területi korlátozás kérdésének tisztázása annak elkerülése érdekében, hogy a közigazgatási területek határain átnyúló közlekedési közszolgáltatásokat – az utasok érdekeivel ellentétesen – korlátozni kelljen. |
| --- | --- |

—

A belső szolgáltatóra vonatkozó területi korlátozás kérdésének tisztázása annak elkerülése érdekében, hogy a közigazgatási területek határain átnyúló közlekedési közszolgáltatásokat – az utasok érdekeivel ellentétesen – korlátozni kelljen.

| — | Azok a belső szolgáltatók, akiknek közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződése hamarosan lejár, részt vehetnek – bizonyos feltételek teljesülése mellett – versenypályázati eljárásokon annak érdekében, hogy felkészülhessenek a versenyképes környezetben való működésre. |
| --- | --- |

—

Azok a belső szolgáltatók, akiknek közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződése hamarosan lejár, részt vehetnek – bizonyos feltételek teljesülése mellett – versenypályázati eljárásokon annak érdekében, hogy felkészülhessenek a versenyképes környezetben való működésre.

| — | Amennyiben nincs illetékes helyi hatóság, a nemzeti hatóságok köthetnek közszolgáltatási szerződéseket a belső szolgáltatókkal. |
| --- | --- |

—

Amennyiben nincs illetékes helyi hatóság, a nemzeti hatóságok köthetnek közszolgáltatási szerződéseket a belső szolgáltatókkal.

2.2.2.   Kisebb volumenű szerződések

A Tanács a parlamenti első olvasatra tekintettel változatlanul hagyja azokat a bizottsági javaslat szerinti küszöbértékeket, amelyeknél alacsonyabb összegű közszolgáltatási szerződéseket közvetlenül oda lehet ítélni. A hatóságok tartózkodhatnak a versenypályázati eljárástól abban az esetben, ha a szerződés átlagos éves értéke egymillió eurónál kevesebb vagy ha a szerződés évente 300 000 kilométernél kevesebb személyszállítási közszolgáltatás nyújtására vonatkozik. Továbbá a Parlament kisvállalkozások iránti érdeklődésének szellemében a Tanács további küszöbértékeket vezet be a legfeljebb húsz járművet üzemeltető kis- és középvállalkozások esetében. Ebben az esetben közvetlen odaítélésre akkor van lehetőség, ha a közszolgáltatási szerződés éves átlagértéke nem haladja meg az 1,7 millió eurót vagy ha keretében évente 500 000 kilométernél kevesebb személyszállítási közszolgáltatás nyújtására kerül sor. Végül pedig a közlekedési közszolgáltatás megszervezésével kapcsolatos nemzeti hatáskört elismerve a közös álláspont jogosultságot biztosít a tagállamoknak az olyan döntésre, hogy területükön megtiltsák a hatóságoknak, hogy a közvetlen odaítélés lehetőségével éljenek a kisebb volumenű szerződések esetében.

2.2.3.   Szükséghelyzetek

A Tanács támogatja az arra irányuló bizottsági javaslatot – amelyet a Parlament első olvasata sugallt –, hogy a szolgáltatásnyújtás megszakadása vagy ilyen helyzet közvetlen kockázata esetén közvetlenül ítéljék oda a szerződéseket. Figyelembe véve ugyanakkor az új közszolgáltatási szerződések odaítélésének megszervezéséhez szükséges időt, a Tanács a kétéves időtartamra szóló szükséghelyzeti intézkedések lehetővé tétele mellett döntött a Bizottság által javasolt egyéves időtartam helyett. Továbbá a gyakorlatban tapasztaltak tükrözése érdekében a közös álláspontban meghatározták, hogy a szükséghelyzeti intézkedésekre sor kerülhet közvetlen odaítélés, közszolgáltatási szerződés meghosszabbítására vonatkozó hivatalos megállapodás vagy bizonyos közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésére vonatkozó követelmény formájában. Ez utóbbi esetben a közszolgáltatónak joga van fellebbezni.

2.2.4.   Vasúti szállítási szolgáltatások

A vasúti személyszállítási közszolgáltatások speciális helyzetére is figyelemmel a Tanács lehetővé teszi a hatóságok számára, hogy azok közvetlenül ítéljenek oda közszolgáltatási szerződéseket valamennyi vasúti szállítási szolgáltatás esetében, amennyiben azt a nemzeti jog nem tiltja. Ezenfelül a Bizottság javaslata alapján a közvetlen odaítélés lehetőségét a regionális és távolsági vasúti szállításról valamennyi vasúti szállítási szolgáltatásra – beleértve az (elő)városi vasutat és az integrált hálózatokat is – kiterjesztve, a Tanács elkerüli az abban az esetben felmerülő nehézségeket, ha különbséget kell tenni egyrészt a távolsági és regionális, másrészt az (elő)városi vasút között. A közvetlen odaítélés valamennyi vasúti szállítási szolgáltatásra történő ezen kiterjesztését illetően a svéd delegáció – amelyhez az olasz delegáció is csatlakozott – jegyzőkönyvben rögzítendő nyilatkozatot tett (I. melléklet), amikor a TTE-Tanács 2006. június 9-én politikai megállapodásra jutott.

2.3.   A szerződések időtartama

Az autóbuszokra és távolsági buszokra, valamint vasúti és más vasúti módú szolgáltatásokra vonatkozó közszolgáltatási szerződések időtartamát illetően a Tanács egyensúlyba hozza egyrészt a pénzügyileg eredményes amortizációs időszak iránti szükségletet, másrészt pedig az új szolgáltatók számára ösztönzőket biztosító szerződési időtartamokat. A vasúti és más vasúti módú szolgáltatásokat illetően a Tanács megtartotta a javasolt tizenöt éves időtartamot. Az autóbuszos és távolsági buszos szolgáltatásokat illetően a Tanács a szerződés Bizottság által javasolt időtartamát nyolcról tíz évre terjesztette ki. Ezáltal a Tanács követi a Bizottságnak a parlamenti első olvasat fényében módosított javaslatát az autóbusszal végzett közlekedési szolgáltatásra vonatkozó szerződési időtartam további két évvel történő meghosszabbításának kivételével. A közvetlen odaítélés valamennyi vasúti szállítási szolgáltatásra történő kiterjesztésének ellensúlyozására a közvetlenül odaítélt vasúti szolgáltatási szerződések kezdeti időtartama nem haladhatja meg a tíz évet.

A Tanács továbbá néhány változtatással megtartotta a bizottsági javaslatot, amely szerint a közszolgáltatási szerződések időtartama legfeljebb 50 %-kal meghosszabbítható, amennyiben a beruházás miatt az szükséges. Ezen túlmenően a Tanács 50 %-os meghosszabbítást engedélyez a legkülső régiókra vonatkozó szerződésekre, amennyiben azt különleges földrajzi helyzetből eredő költségek indokolják.

Végezetül különleges esetekben a közös álláspont a szerződés időtartamának akár 50 %-nál nagyobb mértékű meghosszabbítását is engedélyezi. Az ilyen hosszabbítást a kivételes infrastruktúrához, a járművekhez vagy a járműberuházáshoz kapcsolódó tőke amortizációjának kell igazolnia. A közszolgáltatási szerződéseket továbbá tisztességes versenypályázati eljárás alapján kell odaítélni, a hosszabb időtartamot engedélyező hatóságnak pedig továbbítania kell a Bizottságnak a szerződést és a hosszabb időtartam alátámasztását szolgáló adatokat a szerződés megkötésétől számított egy éven belül.

2.4.   Szociális előírások és a szolgáltatás minősége

A 2000. és a 2002. évi javaslatoktól eltérően a Bizottság 2005. évi felülvizsgált javaslata a személyszállítási közszolgáltatásokra vonatkozó szociális és minőségi kritériumok meghatározását a hatóságokra hagyja a szubszidiaritás elvének megfelelően. A Tanács támogatja ezt a megközelítést.

A Tanács pontosítja és kiterjeszti a bizottsági javaslatban szereplő, a szociális jogok átruházásáról szóló rendelkezést. A bizottsági javaslatban szereplő rendelkezés megengedte a hatóságok számára annak eldöntését, hogy a kiválasztott közszolgáltatók kötelesek-e a szolgáltatások nyújtásához előzetesen felvett személyzetnek ugyanazokat a jogokat megadni, amelyekben az akkor részesülne, ha a 2001/23/EK irányelv szerinti átruházás megtörtént volna. Ezt szubszidiaritási ügyként kezelve a Tanács a Bizottsághoz hasonlóan nem tartja szükségesnek a munkavállalók jogairól szóló ezen rendelkezés kötelezővé tételét, ahogy azt a Parlament az első olvasatban javasolta. A Tanács viszont ehhez a rendelkezéshez még hozzáteszi azt a kötelezettséget, amely szerint a hatóságoknak ilyen követelmények megállapításakor a nemzeti és/vagy közösségi jogban meghatározott korlátokon belül kell eljárniuk. Ezen túlmenően, az átláthatóság növelése érdekében, a Tanács beleveszi közös álláspontjába azt a kötelezettséget, hogy amennyiben a hatóságok a közszolgáltatókat bizonyos szociális előírások teljesítésére kötelezik, a versenyeljárással kapcsolatos dokumentumokban és a közszolgáltatási szerződésben fel kell sorolni az érintett személyzetet, és átlátható adatokat kell adni szerződéses jogaikról és azon feltételekről, amelyek alapján e munkavállalók a szolgáltatásokhoz kapcsolódónak tekintendők.

A rendelet egyszerűsítése érdekében és a szubszidiaritás elvének megfelelően a Bizottság felülvizsgált javaslatában úgy döntött, hogy nem határozza meg a hatóságok által a közszolgáltatási szerződések odaítélésekor alkalmazandó minőségi kritériumok listáját. A Tanács közös álláspontjában követi a Bizottság azon indokolását, amely szerint a hatóságok maradjanak továbbra is felelősek a minőségi előírások meghatározásáért. Az átláthatóság növelése érdekében viszont a Tanács bevezeti azt a kötelezettséget, hogy amennyiben teljesülnek a minőségi előírások, a hatóságoknak ezeket az előírásokat be kell venniük a versenyeljárással kapcsolatos dokumentumaikba és közszolgáltatási szerződéseikbe.

2.5.   Átláthatóság

Az átláthatóság növelése érdekében a Tanács üdvözli a Bizottság javaslatát, amely arra kéri fel az illetékes hatóságokat, hogy kössenek közszolgáltatási szerződést, amennyiben közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének fejében kizárólagos jog és/vagy ellentételezés biztosítására kerül sor. Továbbá a közszolgáltatási szerződések odaítélését és tartalmát illető átláthatóság elengedhetetlen a verseny torzulásának elkerüléséhez, különösen ha a szerződést közvetlenül ítélik oda. A Parlament az első olvasat során több alkalommal elismerte a személyszállítási közszolgáltatási ágazat átláthatósága javításának fontosságát.

A közlekedési közszolgáltatási ágazat átláthatóságának további növelése érdekében, valamint a közvetlen odaítélés lehetőségének valamennyi vasúti szállítási szolgáltatásra történő kiterjesztését célzó ellensúlyozási intézkedésként a Tanács a következő intézkedéseket vezeti be a közös álláspontba:

| — | a hatóságok azon kötelezettsége, hogy bármelyik érdekelt fél kérésére továbbítsák a közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésekre vonatkozó indokolással ellátott határozataikat; a cseh delegáció a 2006. június 9-i TTE-Tanácson azt nyilatkozta, hogy visszautasítja ezt a rendelkezést és jegyzőkönyvben rögzítette a nyilatkozatot, amely a II. mellékletben szerepel, |
| --- | --- |

—

a hatóságok azon kötelezettsége, hogy bármelyik érdekelt fél kérésére továbbítsák a közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződésekre vonatkozó indokolással ellátott határozataikat; a cseh delegáció a 2006. június 9-i TTE-Tanácson azt nyilatkozta, hogy visszautasítja ezt a rendelkezést és jegyzőkönyvben rögzítette a nyilatkozatot, amely a II. mellékletben szerepel,

| — | a hatóságok azon kötelezettsége, hogy vasúti közlekedésre vonatkozó, közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződések esetében bizonyos információkat a szerződés odaítélésétől számított egy éven belül nyilvánosságra hozzanak. |
| --- | --- |

—

a hatóságok azon kötelezettsége, hogy vasúti közlekedésre vonatkozó, közvetlenül odaítélt közszolgáltatási szerződések esetében bizonyos információkat a szerződés odaítélésétől számított egy éven belül nyilvánosságra hozzanak.

A Tanács, bár támogatja a Bizottság közzétételről szóló javaslatait, több módosítást is bevezet azok gyakorlati alkalmazhatóságának javítása és a szükségtelen bürokrácia csökkentése érdekében:

| — | a hatóságoknak a közszolgáltatási szerződésekről szóló összevont jelentést kell benyújtaniuk a Bizottság által javasolt részletes jelentés helyett, |
| --- | --- |

—

a hatóságoknak a közszolgáltatási szerződésekről szóló összevont jelentést kell benyújtaniuk a Bizottság által javasolt részletes jelentés helyett,

| — | a hatóságoknak be kell jelenteniük a Hivatalos Lapban a közszolgáltatási szerződés odaítélését legalább egy évvel korábban; a kisebb volumenű szerződések mentesülnek a kötelezettség alól, |
| --- | --- |

—

a hatóságoknak be kell jelenteniük a Hivatalos Lapban a közszolgáltatási szerződés odaítélését legalább egy évvel korábban; a kisebb volumenű szerződések mentesülnek a kötelezettség alól,

| — | a hatóságoknak helyesbítéseket kell közzétenniük, amennyiben változást történt egy közszolgáltatási szerződés odaítélésével kapcsolatban kihirdetett információban, |
| --- | --- |

—

a hatóságoknak helyesbítéseket kell közzétenniük, amennyiben változást történt egy közszolgáltatási szerződés odaítélésével kapcsolatban kihirdetett információban,

| — | a szükséghelyzeti intézkedések mentesülnek az előzetes bejelentési kötelezettség alól, |
| --- | --- |

—

a szükséghelyzeti intézkedések mentesülnek az előzetes bejelentési kötelezettség alól,

| — | az a kezdeti időszak, amelyen belül a tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal az annak megítéléséhez szükséges információt, hogy az ellentételezés biztosítása összeegyeztethető-e a rendelettel, a Bizottság által javasolt húsz munkanapról három hónapra módosul. |
| --- | --- |

—

az a kezdeti időszak, amelyen belül a tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal az annak megítéléséhez szükséges információt, hogy az ellentételezés biztosítása összeegyeztethető-e a rendelettel, a Bizottság által javasolt húsz munkanapról három hónapra módosul.

2.6.   Átmenet

Annak érdekében, hogy a hatóságok és a szolgáltatók elegendő időt kapjanak az új jogalkotási kerethez való igazodáshoz, a Tanács több módosítást végrehajt a Bizottság által javasolt átmeneti intézkedéseken. Mindenekelőtt a rendelet három évvel a rendelet közzétételét követően lép hatályba. Ezt követően tizenkét évvel a vasúti és közúti közszolgáltatási szerződéseket a rendelettel összhangban kell odaítélni. Másodsorban a Tanács a bizottsági javaslatban szereplő, egyrészt a közúti, másrészt a vasúti közlekedésre vonatkozó átmeneti időszakok közötti különbséget egyetlen átmeneti intézkedéssel helyettesíti. A közvetlen odaítélés lehetőségének valamennyi vasúti szállítási szolgáltatásra történő kiterjesztésére is figyelemmel a Tanács nem tartja többé indokoltnak vasúti közlekedésre vonatkozóan a közúti közlekedéshez képest hosszabb átmeneti időszakot. Harmadszor, a kétfázisú átmeneti időszak helyett a Tanács egy olyan fokozatos megközelítést választ, amely lehetővé teszi a hatóságok számára, hogy bizonyos mértékben maguk határozzák meg, hogy hogyan kezelik a szerződések odaítélésére vonatkozó új szabályok felé való átmenetet. Hat hónappal az átmeneti időszak első felét követően a tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az elért eredményekről. E jelentések alapján a Bizottság eldönti, hogy szükség van-e további intézkedésekre a közlekedési közszolgáltatás biztosítása megszakításának elkerülése érdekében.

A rendelet hatálybalépése előtt megkötött szerződéseket illetően a közös álláspont egy olyan átmeneti intézkedésről rendelkezik, amely teljesen összhangban van a Parlament első olvasat során tett javaslataival. A Tanács arra törekszik, hogy egyensúlyt teremtsen egyrészt a pacta sunt servanda elv tiszteletben tartása, másrészt pedig a piacok túl hosszú ideig tartó lezárásának elkerülése között. Különbséget kell tenni az alábbiak között:

| — | a tisztességes versenypályázati eljárás alapján odaítélt szerződések és egy másik odaítélési eljárás alapján odaítélt szerződések között, |
| --- | --- |

—

a tisztességes versenypályázati eljárás alapján odaítélt szerződések és egy másik odaítélési eljárás alapján odaítélt szerződések között,

| — | a 2006. július 26. (ekkor nyújtotta be a Bizottság a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó eredeti javaslatát) előtt odaítélt szerződések és az ezen időpont után odaítélt szerződések. |
| --- | --- |

—

a 2006. július 26. (ekkor nyújtotta be a Bizottság a közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó eredeti javaslatát) előtt odaítélt szerződések és az ezen időpont után odaítélt szerződések.

A szerződések összesen négy kategóriáját illetően a Tanács egyedi lejárati intézkedéseket javasol. Azon különleges eseteket illetően, amelyekben egy közszolgáltatási szerződés megszűnése túlzottan hátrányos jogi vagy gazdasági következményekkel járna, a közös álláspont azok lejáratig tartó folytatódásáról rendelkezik, amennyiben a Bizottság ehhez jóváhagyását adta.

A Tanács közös álláspontjában megtartja a bizottsági javaslat rendelkezését, amely szerint az átmeneti időszak második felében, ha azok a szolgáltatók, amelyek nem tudják bizonyítani, hogy azon közlekedési közszolgáltatások értéke, amelyek végzéséért e rendeletnek megfelelően ellentételezésben részesülnek vagy kizárólagos jogot biztosítanak nekik, legalább a felét képviseli valamennyi közlekedési közszolgáltatás értékének, úgy a hatóságok megtagadhatják tőlük az általuk szervezett versenypályázati eljárásban való részvételt. Ehhez a rendelkezéshez a Tanács hozzáteszi, hogy a hatóságok nem tilthatják meg a versenypályázati eljárásban való részvételt azon szolgáltatóknak, akik már olyan szolgáltatásokat nyújtanak, amelyekre versenypályázatot kell kiírni. Intenzív megbeszéléseket követően a Tanács úgy döntött, hogy nem vesz be olyan záradékot, amely megengedi a hatóságoknak, hogy azok megtagadják a versenypályázati eljárásban való részvételt azon szolgáltatóknak, akik szerződésüket részben vagy egészben közvetlen odaítélésként kapták. A Tanács egy ilyen kölcsönösségi záradékot a Bíróság ítélkezési gyakorlatára figyelemmel nem talál megfelelőnek. A Bíróság szigorú feltételeket szab a kölcsönösségi záradékok alkalmazásához, azokat csak a fokozatos liberalizációs folyamattal összefüggésben tartja elfogadhatónak, és azzal a feltétellel, hogy azok átmeneti jellegűek és időben korlátozottak.

2.7.   Egyéb jelentős kérdések

A Tanács közös álláspontjába bevezetett egyéb jelentős kérdések:

| — | A Tanács követi a Bizottság javaslatát, amely szerint a szárazföldi közlekedési közszolgáltatási ágazat tekintetében ne legyenek konkrétan meghatározott szabályok az alvállalkozásokra. A Tanács ugyanakkor törekszik az átláthatóság növelésére azon követelménynek a közös álláspontba való beillesztése révén, hogy a versenyeljárással kapcsolatos dokumentumoknak és a közszolgáltatási szerződéseknek egyértelműen jelezniük kell, hogy az alvállalkozás lehetséges-e. Ezen túlmenően a szerződésnek meg kell határoznia a nemzeti és közösségi joggal összhangban lévő, alvállalkozásokra alkalmazott feltételeket. |
| --- | --- |

—

A Tanács követi a Bizottság javaslatát, amely szerint a szárazföldi közlekedési közszolgáltatási ágazat tekintetében ne legyenek konkrétan meghatározott szabályok az alvállalkozásokra. A Tanács ugyanakkor törekszik az átláthatóság növelésére azon követelménynek a közös álláspontba való beillesztése révén, hogy a versenyeljárással kapcsolatos dokumentumoknak és a közszolgáltatási szerződéseknek egyértelműen jelezniük kell, hogy az alvállalkozás lehetséges-e. Ezen túlmenően a szerződésnek meg kell határoznia a nemzeti és közösségi joggal összhangban lévő, alvállalkozásokra alkalmazott feltételeket.

| — | A Bizottság javasolta az 1191/69/EGK rendelet és az 1107/70/EGK rendelet teljes hatályon kívül helyezését. Mivel e két rendelet bizonyos rendelkezései továbbra is alkalmazásban vannak, a Tanács közös álláspontja rendelkezik az 1191/69/EGK rendelet fokozatos hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1107/70/EGK rendelet bizonyos konkrét rendelkezéseinek a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló új rendeletbe való belefoglalásáról. |
| --- | --- |

—

A Bizottság javasolta az 1191/69/EGK rendelet és az 1107/70/EGK rendelet teljes hatályon kívül helyezését. Mivel e két rendelet bizonyos rendelkezései továbbra is alkalmazásban vannak, a Tanács közös álláspontja rendelkezik az 1191/69/EGK rendelet fokozatos hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1107/70/EGK rendelet bizonyos konkrét rendelkezéseinek a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló új rendeletbe való belefoglalásáról.

| — | A Bizottságnak a személyszállítási közszolgáltatás-nyújtás európai helyzetének alakulásáról való jelentéstételére vonatkozó rendelkezést a Tanács közös álláspontjára tekintettel kiigazítja, amely megköveteli különösen a személyszállítási közszolgáltatások minőségének és a közvetlen odaítélések hatásainak értékelését. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak a személyszállítási közszolgáltatás-nyújtás európai helyzetének alakulásáról való jelentéstételére vonatkozó rendelkezést a Tanács közös álláspontjára tekintettel kiigazítja, amely megköveteli különösen a személyszállítási közszolgáltatások minőségének és a közvetlen odaítélések hatásainak értékelését.

| — | A Tanács végez néhány módosítást a rendelettervezet mellékletében abból a célból, hogy a közvetlenül odaítélt szerződések esetében megengedett ellentételezés kiszámítása javuljon a gyakorlatban való könnyebb alkalmazhatóság érdekében. |
| --- | --- |

—

A Tanács végez néhány módosítást a rendelettervezet mellékletében abból a célból, hogy a közvetlenül odaítélt szerződések esetében megengedett ellentételezés kiszámítása javuljon a gyakorlatban való könnyebb alkalmazhatóság érdekében.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

A Tanács, ugyan nem tudott megállapodást elérni a közszolgáltatási kötelezettségekről szóló 2000. és 2002. évi bizottsági javaslattal kapcsolatban, a Bizottság 2005. évi javaslata alapján sikerült közös álláspontra jutnia. A Bizottság ezt a felülvizsgált javaslatot az eredeti 2000. évi javaslat első parlamenti olvasatára tekintettel készítette el a három intézmény álláspontjának összehangolása érdekében. Mivel a közös álláspont nagymértékben követi e felülvizsgált javaslat megközelítését, a Tanács azt jó alapnak tartja a Parlamenttel folytatandó második olvasatos megbeszélésekhez.

---

(1)  HL C 49., 2006.2.28., 37. o.

(2)  HL C 365. E, 2000.12.19., 169. o.

(3)  HL C 151. E, 2002.6.25., 146. o.

(4)  HL C 140. E, 2002.6.13., 164. o.

(5)  HL C 195., 2006.8.18., 20. o.

(6)  HL C 192., 2006.8.16., 1. o.

(7)  A legutóbb az 1893/91/EGK rendelettel (HL L 169., 1991.6.29., 1. o.) módosított, a vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről szóló, 1969. június 26-i 1191/69/EGK tanácsi rendelet (HL L 156., 1969.6.28., 1. o.).

(8)  A C-280/00 sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyben 2003. július 24-én hozott ítélet (EBHT [2003] I-7747).

(9)  A 2004/18/EK irányelv az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.) vagy a 2004/17/EK irányelv a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.).

I. MELLÉKLET

SVÉDORSZÁGNAK A TANÁCS 2006. JÚNIUS 9-I JEGYZŐKÖNYVÉBEN RÖGZÍTENDŐ NYILATKOZATA, AMELYHEZ OLASZORSZÁG CSATLAKOZOTT

A 9. napirendi ponthoz: Felülvizsgált javaslat a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelethez

POLITIKAI MEGÁLLAPODÁS

A vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló rendeletre vonatkozó közös álláspontra vonatkozó politikai megállapodás elérése tekintetében Svédország a következő álláspontot kívánja előterjeszteni:

| 1. | A Tanács 2005. december 5-i ülésén elért megállapodás értelmében a rendelet fő célja a közszolgáltatási szerződésekért nyújtott ellentételezések jogi keretének megteremtése, és nem a vasúti szolgáltatások piacának megnyitása. A rendelet ezért tartalmazza továbbra is a vasúti szolgáltatási szerződések közvetlen odaítélésének lehetőségét. |
| --- | --- |

1.

A Tanács 2005. december 5-i ülésén elért megállapodás értelmében a rendelet fő célja a közszolgáltatási szerződésekért nyújtott ellentételezések jogi keretének megteremtése, és nem a vasúti szolgáltatások piacának megnyitása. A rendelet ezért tartalmazza továbbra is a vasúti szolgáltatási szerződések közvetlen odaítélésének lehetőségét.

| 2. | A Tanács határozata, amely szerint továbbra is engedélyezi a vasúti személyszállítási szerződések közvetlen odaítélését, nem zárja ki a Bizottság azon kezdeményezési jogát, hogy a jövőben a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács által mérlegelendő jogalkotási javaslatokat nyújtson be. |
| --- | --- |

2.

A Tanács határozata, amely szerint továbbra is engedélyezi a vasúti személyszállítási szerződések közvetlen odaítélését, nem zárja ki a Bizottság azon kezdeményezési jogát, hogy a jövőben a belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács által mérlegelendő jogalkotási javaslatokat nyújtson be.

| 3. | A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásáról szóló bármely jövőbeli javaslat esetében ésszerű döntést kell hozni arról, hogy ez valamennyi szolgáltató számára a vasúti hálózathoz történő szabad hozzáférést jelentsen-e, vagy közszolgáltatási szerződések vagy kizárólagos jogok megszerzésére kiírt pályázatot, vagy mindkettőt. |
| --- | --- |

3.

A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásáról szóló bármely jövőbeli javaslat esetében ésszerű döntést kell hozni arról, hogy ez valamennyi szolgáltató számára a vasúti hálózathoz történő szabad hozzáférést jelentsen-e, vagy közszolgáltatási szerződések vagy kizárólagos jogok megszerzésére kiírt pályázatot, vagy mindkettőt.

| 4. | A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásáról szóló összehangolt jogszabályok hiányában Svédországnak az a véleménye, hogy a tagállamok továbbra is alkalmazhassanak viszonossági intézkedéseket, amennyiben ezek az intézkedések összhangban vannak a közösségi joggal. |
| --- | --- |

4.

A belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitásáról szóló összehangolt jogszabályok hiányában Svédországnak az a véleménye, hogy a tagállamok továbbra is alkalmazhassanak viszonossági intézkedéseket, amennyiben ezek az intézkedések összhangban vannak a közösségi joggal.

II. MELLÉKLET

A CSEH KÖZTÁRSASÁGNAK A TANÁCS 2006. JÚNIUS 9-I JEGYZŐKÖNYVÉBEN RÖGZÍTENDŐ NYILATKOZATA

A 9. napirendi ponthoz: Felülvizsgált javaslat a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelethez

POLITIKAI MEGÁLLAPODÁS

A Cseh Köztársaság teljes mértékben tudatában van annak, hogy a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló rendeletjavaslat egyik fő célkitűzése a közszolgáltatási szerződések odaítélésekor a lehető legteljesebb átláthatóság biztosítása. E tekintetben a Cseh Köztársaságnak nincs ellenvetése azzal a követelménnyel szemben, hogy az illetékes hatóság bármely érdekelt fél kérésére tájékoztatást adjon a közszolgáltatási szerződés közvetlen odaítéléséről szóló, általa hozott határozatról, valamint bizonyítsa, hogy a rendelet vonatkozó cikkeivel összhangban intézkedett, beleértve a rendelet mellékletében megállapított szabályok szerinti ellentételezési szinteket. A Cseh Köztársaság azonban nem tudja elfogadni a 7. cikk (4) bekezdésének (9840/06) jelenlegi megszövegezését, mivel az véleménye szerint csökkenti a közvetlen odaítélésben érintett valamennyi fél jogbiztonságát. A Cseh Köztársaságot mindenekfelett az aggasztja, hogy valamely sértett érintett fél megtámadhatja az indokolt határozatot annak érdekében, hogy a közvetlenül odaítélt szerződés és saját ajánlata közötti összehasonlítást követeljen. Egyes esetekben ez a közszolgáltatási szerződés közvetlen odaítélésének lehetetlenné válásához vezethet; a Cseh Köztársaság ezt teljes mértékben elfogadhatatlannak tartja.

E fenntartás miatt a Cseh Köztársaság nem tudja jóváhagyni a Tanácsban a javaslattal kapcsolatos politikai megállapodást, és így tartózkodik a szavazástól.

---

| 27.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 70/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 70/21

---

3/2007/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2006. december 11-én elfogadva

a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, ...-i .../2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 70 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A személyek és az áruk Európai Unión belüli védelme érdekében a polgári légi közlekedés védelmét szolgáló közös szabályok létrehozásával meg kell akadályozni a polgári légi járművek elleni jogellenes cselekményeket. E célt közös, a légi közlekedés védelmét szolgáló közös szabályok és közös alapkövetelmények megállapítása, valamint az ezek betartásának nyomon követését szolgáló mechanizmusok kialakítása révén kell elérni. |
| --- | --- |

(1)

A személyek és az áruk Európai Unión belüli védelme érdekében a polgári légi közlekedés védelmét szolgáló közös szabályok létrehozásával meg kell akadályozni a polgári légi járművek elleni jogellenes cselekményeket. E célt közös, a légi közlekedés védelmét szolgáló közös szabályok és közös alapkövetelmények megállapítása, valamint az ezek betartásának nyomon követését szolgáló mechanizmusok kialakítása révén kell elérni.

| (2) | A polgári légi közlekedés általános védelme érdekében meg kell teremteni a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én aláírt Chicagói Egyezmény 17. függelékének egységes értelmezési alapjait. |
| --- | --- |

(2)

A polgári légi közlekedés általános védelme érdekében meg kell teremteni a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én aláírt Chicagói Egyezmény 17. függelékének egységes értelmezési alapjait.

| (3) | A polgári légi közlekedés védelme területén közös szabályok létrehozásáról szóló, 2002. december 16-i 2320/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) az Egyesült Államokban 2001. szeptember 11-én történt események nyomán született. |
| --- | --- |

(3)

A polgári légi közlekedés védelme területén közös szabályok létrehozásáról szóló, 2002. december 16-i 2320/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) az Egyesült Államokban 2001. szeptember 11-én történt események nyomán született.

| (4) | A 2320/2002/EK rendelet tartalmát felül kell vizsgálni az azóta szerzett tapasztalok fényében, és a rendeletet hatályon kívül kell helyezni és ezzel a rendelettel kell felváltani, amely a meglévő szabályok egyszerűsítésére, összehangolására és egyértelművé tételére, valamint a védelmi szintek javítására törekszik. |
| --- | --- |

(4)

A 2320/2002/EK rendelet tartalmát felül kell vizsgálni az azóta szerzett tapasztalok fényében, és a rendeletet hatályon kívül kell helyezni és ezzel a rendelettel kell felváltani, amely a meglévő szabályok egyszerűsítésére, összehangolására és egyértelművé tételére, valamint a védelmi szintek javítására törekszik.

| (5) | Mivel a folyamatosan fejlődő kockázatfelmérési módszereknek való megfelelés érdekében és az új technológiák bevezetését elősegítendő a védelmi intézkedések és eljárások elfogadása terén nagyobb rugalmasságra van szükség, e rendeletnek anélkül kell meghatároznia a polgári légi közlekedés jogellenes cselekmények elleni védelmét szolgáló intézkedések alapelveit, hogy a végrehajtás műszaki vagy eljárási részleteit kifejtené. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a folyamatosan fejlődő kockázatfelmérési módszereknek való megfelelés érdekében és az új technológiák bevezetését elősegítendő a védelmi intézkedések és eljárások elfogadása terén nagyobb rugalmasságra van szükség, e rendeletnek anélkül kell meghatároznia a polgári légi közlekedés jogellenes cselekmények elleni védelmét szolgáló intézkedések alapelveit, hogy a végrehajtás műszaki vagy eljárási részleteit kifejtené.

| (6) | E rendeletet a tagállamok területén a polgári légi közlekedést kiszolgáló repülőterekre, az ilyen repülőtereken szolgáltatást nyújtó üzemeltetőkre, valamint a repülőterekre vagy azokon keresztül árut szállító és/vagy szolgáltatásokat nyújtó jogalanyokra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

E rendeletet a tagállamok területén a polgári légi közlekedést kiszolgáló repülőterekre, az ilyen repülőtereken szolgáltatást nyújtó üzemeltetőkre, valamint a repülőterekre vagy azokon keresztül árut szállító és/vagy szolgáltatásokat nyújtó jogalanyokra kell alkalmazni.

| (7) | A légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, 1963-as Tokiói Egyezmény, a légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, 1970-es Hágai Egyezmény, valamint a polgári repülés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1971-es Montreali Egyezmény sérelme nélkül e rendeletnek rendelkeznie kell a közösségi légi fuvarozók légi járműveinek fedélzetén vagy járatai során alkalmazandó védelmi intézkedésekről is. |
| --- | --- |

(7)

A légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, 1963-as Tokiói Egyezmény, a légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, 1970-es Hágai Egyezmény, valamint a polgári repülés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1971-es Montreali Egyezmény sérelme nélkül e rendeletnek rendelkeznie kell a közösségi légi fuvarozók légi járműveinek fedélzetén vagy járatai során alkalmazandó védelmi intézkedésekről is.

| (8) | Valamennyi tagállam maga döntheti el, hogy az általa nyilvántartott légi járműveken és az általa engedélyezett légi fuvarozók légi járművein bevet-e a járatokon szolgáló hatósági védelmi kísérőket. |
| --- | --- |

(8)

Valamennyi tagállam maga döntheti el, hogy az általa nyilvántartott légi járműveken és az általa engedélyezett légi fuvarozók légi járművein bevet-e a járatokon szolgáló hatósági védelmi kísérőket.

| (9) | A polgári légi közlekedés különböző területein nem feltétlenül azonos a fenyegetettség szintje. A légi közlekedés védelmét szolgáló közös alapkövetelmények megállapításakor a légi jármű méretét, a repülőtéri üzemeltetés jellegét és/vagy gyakoriságát is figyelembe kell venni, fenntartva az eltérések engedélyezésének lehetőségét. |
| --- | --- |

(9)

A polgári légi közlekedés különböző területein nem feltétlenül azonos a fenyegetettség szintje. A légi közlekedés védelmét szolgáló közös alapkövetelmények megállapításakor a légi jármű méretét, a repülőtéri üzemeltetés jellegét és/vagy gyakoriságát is figyelembe kell venni, fenntartva az eltérések engedélyezésének lehetőségét.

| (10) | Szintén lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok kockázatfelmérés alapján az e rendeletben előírtaknál szigorúbb intézkedéseket alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(10)

Szintén lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok kockázatfelmérés alapján az e rendeletben előírtaknál szigorúbb intézkedéseket alkalmazzanak.

| (11) | Harmadik országok megkövetelhetik az e rendeletben előírtaktól eltérő intézkedések alkalmazását az olyan járatok esetében, amelyek egy tagállami repülőtérről az adott harmadik országba vagy az adott harmadik országon keresztül közlekednek. Ugyanakkor a Közösség által kötött kétoldalú megállapodások sérelme nélkül meg kell teremteni annak a lehetőségét, hogy a Bizottság megvizsgálja a harmadik ország által megkövetelt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(11)

Harmadik országok megkövetelhetik az e rendeletben előírtaktól eltérő intézkedések alkalmazását az olyan járatok esetében, amelyek egy tagállami repülőtérről az adott harmadik országba vagy az adott harmadik országon keresztül közlekednek. Ugyanakkor a Közösség által kötött kétoldalú megállapodások sérelme nélkül meg kell teremteni annak a lehetőségét, hogy a Bizottság megvizsgálja a harmadik ország által megkövetelt intézkedéseket.

| (12) | Bár egy tagállamon belül akár két vagy több szervezet is foglalkozhat a légi közlekedés védelmével, minden egyes tagállamnak ki kell jelölnie egyetlen hatóságot, amely felelős a légi közlekedés védelmét szolgáló közös alapkövetelmények végrehajtásának összehangolásáért és figyelemmel kíséréséért. |
| --- | --- |

(12)

Bár egy tagállamon belül akár két vagy több szervezet is foglalkozhat a légi közlekedés védelmével, minden egyes tagállamnak ki kell jelölnie egyetlen hatóságot, amely felelős a légi közlekedés védelmét szolgáló közös alapkövetelmények végrehajtásának összehangolásáért és figyelemmel kíséréséért.

| (13) | Minthogy meg kell határozni a légi közlekedés védelmét szolgáló közös alapkövetelmények végrehajtásával kapcsolatos hatásköröket, és meg kell állapítani az üzemeltetők (üzemben tartók) és más jogalanyok részéről e célból szükséges intézkedéseket, valamennyi tagállamnak ki kell dolgoznia egy, a polgári légi közlekedés védelmét szolgáló nemzeti programot. Valamennyi, a légiközlekedés-védelmi követelményeket alkalmazó repülőtéri üzemben tartónak, légi fuvarozónak és jogalanynak ki kell dolgoznia, alkalmaznia kell és fenn kell tartania továbbá egy olyan védelmi programot, amely révén megfelel mind e rendeletnek, mind az irányadó nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programoknak. |
| --- | --- |

(13)

Minthogy meg kell határozni a légi közlekedés védelmét szolgáló közös alapkövetelmények végrehajtásával kapcsolatos hatásköröket, és meg kell állapítani az üzemeltetők (üzemben tartók) és más jogalanyok részéről e célból szükséges intézkedéseket, valamennyi tagállamnak ki kell dolgoznia egy, a polgári légi közlekedés védelmét szolgáló nemzeti programot. Valamennyi, a légiközlekedés-védelmi követelményeket alkalmazó repülőtéri üzemben tartónak, légi fuvarozónak és jogalanynak ki kell dolgoznia, alkalmaznia kell és fenn kell tartania továbbá egy olyan védelmi programot, amely révén megfelel mind e rendeletnek, mind az irányadó nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programoknak.

| (14) | Az e rendeletnek és a nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programnak való megfelelés ellenőrzése érdekében minden tagállamnak ki kell dolgoznia egy nemzeti programot a polgári légiközlekedés-védelem minőség-ellenőrzésére, és annak végrehajtásáról is gondoskodnia kell. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletnek és a nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programnak való megfelelés ellenőrzése érdekében minden tagállamnak ki kell dolgoznia egy nemzeti programot a polgári légiközlekedés-védelem minőség-ellenőrzésére, és annak végrehajtásáról is gondoskodnia kell.

| (15) | E rendelet tagállamok általi végrehajtásának figyelemmel kísérése és a légi közlekedés védelmének javítását célzó ajánlások érdekében szükséges, hogy a Bizottság ellenőrzéseket végezzen, akár előzetes bejelentés nélkül is. |
| --- | --- |

(15)

E rendelet tagállamok általi végrehajtásának figyelemmel kísérése és a légi közlekedés védelmének javítását célzó ajánlások érdekében szükséges, hogy a Bizottság ellenőrzéseket végezzen, akár előzetes bejelentés nélkül is.

| (16) | Azokat a végrehajtási jogszabályokat, amelyek a légi közlekedés védelmét szolgáló közös alapkövetelmények végrehajtása érdekében hozott közös intézkedéseket és eljárásokat, valamint érzékeny védelmi adatokat tartalmaznak, valamint a bizottsági ellenőrzésekről készült jelentéseket és a felelős hatóságok válaszait a Bizottság Eljárási Szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (4) értelmében „EU minősített információ”-nak kell tekinteni. Ezek nem tehetők közzé, és csak azon üzemeltetők (üzemben tartók) és jogalanyok számára tehetők elérhetővé, akiknek ahhoz jogos érdeke fűződik. |
| --- | --- |

(16)

Azokat a végrehajtási jogszabályokat, amelyek a légi közlekedés védelmét szolgáló közös alapkövetelmények végrehajtása érdekében hozott közös intézkedéseket és eljárásokat, valamint érzékeny védelmi adatokat tartalmaznak, valamint a bizottsági ellenőrzésekről készült jelentéseket és a felelős hatóságok válaszait a Bizottság Eljárási Szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (4) értelmében „EU minősített információ”-nak kell tekinteni. Ezek nem tehetők közzé, és csak azon üzemeltetők (üzemben tartók) és jogalanyok számára tehetők elérhetővé, akiknek ahhoz jogos érdeke fűződik.

| (17) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(17)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni.

| (18) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy megállapítsa a 4. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések elfogadásának feltételeit. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vagy e rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy megállapítsa a 4. cikk (3) bekezdésében és a 9. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések elfogadásának feltételeit. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vagy e rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (19) | Elő kell mozdítani az „egyszeri védelmi ellenőrzés”-hez vezető lépéseket az Európai Unión belüli valamennyi repülőjáraton. |
| --- | --- |

(19)

Elő kell mozdítani az „egyszeri védelmi ellenőrzés”-hez vezető lépéseket az Európai Unión belüli valamennyi repülőjáraton.

| (20) | E rendelet nem érinti a repülésbiztonságra – többek között a veszélyes áruk szállítására – vonatkozó szabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

(20)

E rendelet nem érinti a repülésbiztonságra – többek között a veszélyes áruk szállítására – vonatkozó szabályok alkalmazását.

| (21) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megszegése esetén alkalmazandó szankciókat. E szankcióknak – amelyek polgári vagy közigazgatási jellegűek lehetnek – hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(21)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megszegése esetén alkalmazandó szankciókat. E szankcióknak – amelyek polgári vagy közigazgatási jellegűek lehetnek – hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

| (22) | A repülőtérről szóló, 1987. december 2-án Londonban tett együttes nyilatkozat helyébe a Gibraltárral kapcsolatos párbeszéd fórumának első miniszteri ülésén, 2006. szeptember 18-án Cordobában elfogadott, a gibraltári repülőtérről szóló miniszteri nyilatkozat lép, és az annak való teljes megfelelést az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(22)

A repülőtérről szóló, 1987. december 2-án Londonban tett együttes nyilatkozat helyébe a Gibraltárral kapcsolatos párbeszéd fórumának első miniszteri ülésén, 2006. szeptember 18-án Cordobában elfogadott, a gibraltári repülőtérről szóló miniszteri nyilatkozat lép, és az annak való teljes megfelelést az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek kell tekinteni.

| (23) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelmét és a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 17. függelékének egységes értelmezési alapjainak megteremtését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a rendelet léptéke és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(23)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelmét és a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 17. függelékének egységes értelmezési alapjainak megteremtését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a rendelet léptéke és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Célok

(1)   E rendelet közös szabályokat állapít meg a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelme érdekében.

Ezenkívül biztosítja a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 17. függeléke egységes értelmezésének alapjait.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott célok megvalósításának eszközei az alábbiak:

| a) | a légi közlekedés védelmét szolgáló közös szabályok és közös alapkövetelmények meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a légi közlekedés védelmét szolgáló közös szabályok és közös alapkövetelmények meghatározása;

| b) | az ezek betartásának figyelemmel kísérését szolgáló mechanizmusok kialakítása. |
| --- | --- |

b)

az ezek betartásának figyelemmel kísérését szolgáló mechanizmusok kialakítása.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet a következőkre kell alkalmazni:

| a) | a tagállamok területén elhelyezkedő valamennyi repülőtérre vagy azok részeire, amelyeket nem kizárólag katonai célokra használnak; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok területén elhelyezkedő valamennyi repülőtérre vagy azok részeire, amelyeket nem kizárólag katonai célokra használnak;

| b) | az a) pontban említett repülőtereken szolgáltatást nyújtó minden üzemeltetőre (üzemben tartóra), beleértve a légi fuvarozókat is; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett repülőtereken szolgáltatást nyújtó minden üzemeltetőre (üzemben tartóra), beleértve a légi fuvarozókat is;

| c) | a légiközlekedés-védelmi követelményeket alkalmazó valamennyi jogalanyra, amely a repülőtér területén belül vagy kívül található helyszínen működik és az a) pontban említett repülőterekre vagy azokon keresztül árut szállít és/vagy szolgáltatásokat nyújt. |
| --- | --- |

c)

a légiközlekedés-védelmi követelményeket alkalmazó valamennyi jogalanyra, amely a repülőtér területén belül vagy kívül található helyszínen működik és az a) pontban említett repülőterekre vagy azokon keresztül árut szállít és/vagy szolgáltatásokat nyújt.

(2)   E rendeletnek Gibraltár repülőterére vonatkozó alkalmazása nem sértheti a Spanyol Királyság, illetve az Egyesült Királyság jogi álláspontját a repülőteret is magában foglaló terület feletti felségjoggal kapcsolatos jogvita tárgyában.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „polgári légiközlekedés”: bármilyen, polgári légi jármű által végzett légiközlekedési művelet, kivéve a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 3. cikkében említett állami légi járművek általi műveletek; |
| --- | --- |

1.

„polgári légiközlekedés”: bármilyen, polgári légi jármű által végzett légiközlekedési művelet, kivéve a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 3. cikkében említett állami légi járművek általi műveletek;

| 2. | „légi közlekedés védelme”: a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelmét célzó intézkedések, valamint emberi és anyagi erőforrások összessége; |
| --- | --- |

2.

„légi közlekedés védelme”: a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelmét célzó intézkedések, valamint emberi és anyagi erőforrások összessége;

| 3. | „üzemeltető”: légiközlekedési szállítási tevékenységben részt vevő, vagy ilyet felajánló személy, szervezet vagy vállalkozás; |
| --- | --- |

3.

„üzemeltető”: légiközlekedési szállítási tevékenységben részt vevő, vagy ilyet felajánló személy, szervezet vagy vállalkozás;

| 4. | „légi fuvarozó”: érvényes működési engedéllyel, vagy azzal egyenértékű okmánnyal rendelkező légiközlekedési vállalkozás; |
| --- | --- |

4.

„légi fuvarozó”: érvényes működési engedéllyel, vagy azzal egyenértékű okmánnyal rendelkező légiközlekedési vállalkozás;

| 5. | „közösségi légi fuvarozó”: egy tagállam által a légi fuvarozók engedélyezéséről szóló 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelettel (6) összhangban kiadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légiközlekedési vállalkozás; |
| --- | --- |

5.

„közösségi légi fuvarozó”: egy tagállam által a légi fuvarozók engedélyezéséről szóló 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelettel (6) összhangban kiadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légiközlekedési vállalkozás;

| 6. | „jogalany”: az üzemeltetőtől eltérő személy, szervezet vagy vállalkozás; |
| --- | --- |

6.

„jogalany”: az üzemeltetőtől eltérő személy, szervezet vagy vállalkozás;

| 7. | „tiltott tárgyak”: jogellenes cselekmény elkövetésére alkalmas fegyverek, robbanószerkezetek vagy egyéb veszélyes készülékek, tárgyak vagy anyagok; |
| --- | --- |

7.

„tiltott tárgyak”: jogellenes cselekmény elkövetésére alkalmas fegyverek, robbanószerkezetek vagy egyéb veszélyes készülékek, tárgyak vagy anyagok;

| 8. | „átvizsgálás”: a tiltott tárgyak azonosítására és/vagy kimutatására szolgáló műszaki vagy egyéb eszközök alkalmazása; |
| --- | --- |

8.

„átvizsgálás”: a tiltott tárgyak azonosítására és/vagy kimutatására szolgáló műszaki vagy egyéb eszközök alkalmazása;

| 9. | „védelmi ellenőrzés”: olyan eszközök alkalmazása, amellyel a tiltott tárgyak bevitele megakadályozható; |
| --- | --- |

9.

„védelmi ellenőrzés”: olyan eszközök alkalmazása, amellyel a tiltott tárgyak bevitele megakadályozható;

| 10. | „belépési ellenőrzés”: olyan eszközök alkalmazása, amelyekkel az illetéktelen személyek és/vagy járművek belépése megakadályozható; |
| --- | --- |

10.

„belépési ellenőrzés”: olyan eszközök alkalmazása, amelyekkel az illetéktelen személyek és/vagy járművek belépése megakadályozható;

| 11. | „légi oldal”: valamely repülőtér mozgásterülete, a szomszédos területek, valamint épületek vagy azok részei, ahová a belépés korlátozott; |
| --- | --- |

11.

„légi oldal”: valamely repülőtér mozgásterülete, a szomszédos területek, valamint épületek vagy azok részei, ahová a belépés korlátozott;

| 12. | „földi oldal”: a repülőtér légi oldallal szomszédos területei és épületek vagy azok részei; |
| --- | --- |

12.

„földi oldal”: a repülőtér légi oldallal szomszédos területei és épületek vagy azok részei;

| 13. | „szigorított védelmi terület”: a légi oldalon lévő olyan területek, ahová a belépés korlátozott, továbbá légiközlekedés-védelmi követelmények vannak érvényben; |
| --- | --- |

13.

„szigorított védelmi terület”: a légi oldalon lévő olyan területek, ahová a belépés korlátozott, továbbá légiközlekedés-védelmi követelmények vannak érvényben;

| 14. | „elkülönített terület”: olyan terület, amelyet belépési ellenőrzés választ el a szigorított védelmi területtől, vagy – amennyiben maga is szigorított védelmi terület – a repülőtér egyéb szigorított védelmi területeitől; |
| --- | --- |

14.

„elkülönített terület”: olyan terület, amelyet belépési ellenőrzés választ el a szigorított védelmi területtől, vagy – amennyiben maga is szigorított védelmi terület – a repülőtér egyéb szigorított védelmi területeitől;

| 15. | „védelmi háttérellenőrzés”: a szigorított védelmi területekre kíséret nélküli belépésre való jogosultság megállapításának részeként valamely személy személyazonosságának – és annak részeként bűnügyi múltjának – dokumentált ellenőrzése; |
| --- | --- |

15.

„védelmi háttérellenőrzés”: a szigorított védelmi területekre kíséret nélküli belépésre való jogosultság megállapításának részeként valamely személy személyazonosságának – és annak részeként bűnügyi múltjának – dokumentált ellenőrzése;

| 16. | „átszálló utasok, átrakandó poggyász, áru vagy postai küldemény”: olyan utasok, poggyász, áru vagy postai küldemény, amely másik légi járművön utazik tovább, mint amelyen érkezett; |
| --- | --- |

16.

„átszálló utasok, átrakandó poggyász, áru vagy postai küldemény”: olyan utasok, poggyász, áru vagy postai küldemény, amely másik légi járművön utazik tovább, mint amelyen érkezett;

| 17. | „tranzitutasok, tranzitpoggyász, tranzitáru, tranzit postai küldemény”: olyan utasok, poggyász, áru vagy postai küldemény, amely ugyanazon a légi járművön utazik tovább, mint amelyen érkezett; |
| --- | --- |

17.

„tranzitutasok, tranzitpoggyász, tranzitáru, tranzit postai küldemény”: olyan utasok, poggyász, áru vagy postai küldemény, amely ugyanazon a légi járművön utazik tovább, mint amelyen érkezett;

| 18. | „potenciálisan rendzavaró utas”: olyan utas, akit kitoloncoltak, aki belépésre bevándorlási okokból nem jogosult vagy aki törvényes őrizet alatt áll; |
| --- | --- |

18.

„potenciálisan rendzavaró utas”: olyan utas, akit kitoloncoltak, aki belépésre bevándorlási okokból nem jogosult vagy aki törvényes őrizet alatt áll;

| 19. | „kézipoggyász”: a légi jármű utasterében történő szállításra szánt poggyász; |
| --- | --- |

19.

„kézipoggyász”: a légi jármű utasterében történő szállításra szánt poggyász;

| 20. | „feladott poggyász”: a légi jármű csomagterében történő szállításra szánt poggyász; |
| --- | --- |

20.

„feladott poggyász”: a légi jármű csomagterében történő szállításra szánt poggyász;

| 21. | „kísért feladott poggyász”: a légi jármű csomagterében való szállításra elfogadott olyan feladott poggyász, amelynek feladója a fedélzeten van; |
| --- | --- |

21.

„kísért feladott poggyász”: a légi jármű csomagterében való szállításra elfogadott olyan feladott poggyász, amelynek feladója a fedélzeten van;

| 22. | „légifuvarozói postai küldemény”: olyan postai küldemény, amelynek feladója és címzettje is légi fuvarozó; |
| --- | --- |

22.

„légifuvarozói postai küldemény”: olyan postai küldemény, amelynek feladója és címzettje is légi fuvarozó;

| 23. | „légifuvarozói anyagok”: olyan anyagok, amelyek feladója és címzettje is légi fuvarozó, vagy amelyeket légi fuvarozó használ; |
| --- | --- |

23.

„légifuvarozói anyagok”: olyan anyagok, amelyek feladója és címzettje is légi fuvarozó, vagy amelyeket légi fuvarozó használ;

| 24. | „postai küldemény”: az Egyetemes Postaegyesület szabályaival összhangban a postaszolgálatok részére átadott és általuk történő kézbesítésre szánt levélküldemények és egyéb tárgyak, amelyek nem minősülnek légifuvarozói postai küldeménynek; |
| --- | --- |

24.

„postai küldemény”: az Egyetemes Postaegyesület szabályaival összhangban a postaszolgálatok részére átadott és általuk történő kézbesítésre szánt levélküldemények és egyéb tárgyak, amelyek nem minősülnek légifuvarozói postai küldeménynek;

| 25. | „áru”: légi járművön történő szállításra szánt bármely vagyontárgy, kivéve a poggyászt, a postai küldeményt, a légifuvarozói postai küldeményt, a légifuvarozói anyagokat és a fedélzeti ellátmányt; |
| --- | --- |

25.

„áru”: légi járművön történő szállításra szánt bármely vagyontárgy, kivéve a poggyászt, a postai küldeményt, a légifuvarozói postai küldeményt, a légifuvarozói anyagokat és a fedélzeti ellátmányt;

| 26. | „meghatalmazott ügynök”: légi fuvarozó, ügynök, szállítmányozó vagy egyéb olyan jogalany, aki az áru vagy a postai küldemény tekintetében biztosítja a védelmi ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

26.

„meghatalmazott ügynök”: légi fuvarozó, ügynök, szállítmányozó vagy egyéb olyan jogalany, aki az áru vagy a postai küldemény tekintetében biztosítja a védelmi ellenőrzéseket;

| 27. | „ismert szállító”: az áru vagy postai küldemény saját költségére történő szállításának kezdeményezője, akinek eljárásai megfelelnek olyan közös védelmi szabályoknak és követelményeknek, amelyek lehetővé teszik, hogy az áru vagy postai küldemény bármilyen légi járművön szállítható legyen; |
| --- | --- |

27.

„ismert szállító”: az áru vagy postai küldemény saját költségére történő szállításának kezdeményezője, akinek eljárásai megfelelnek olyan közös védelmi szabályoknak és követelményeknek, amelyek lehetővé teszik, hogy az áru vagy postai küldemény bármilyen légi járművön szállítható legyen;

| 28. | „listás szállító”: az áru vagy postai küldemény saját költségére történő szállításának kezdeményezője, akinek eljárásai megfelelnek olyan közös védelmi szabályoknak és követelményeknek, amelyek lehetővé teszik, hogy az áru, illetve postai küldemény kizárólag árut szállító, illetve kizárólag postai küldeményt szállító légi járművön szállítható legyen; |
| --- | --- |

28.

„listás szállító”: az áru vagy postai küldemény saját költségére történő szállításának kezdeményezője, akinek eljárásai megfelelnek olyan közös védelmi szabályoknak és követelményeknek, amelyek lehetővé teszik, hogy az áru, illetve postai küldemény kizárólag árut szállító, illetve kizárólag postai küldeményt szállító légi járművön szállítható legyen;

| 29. | „légi jármű védelmi ellenőrzése”: a légi jármű azon belső részeinek alapos átvizsgálása, amelyekhez az utasok hozzáférhettek, valamint a csomagtér átvizsgálása tiltott tárgyak és a légi jármű elleni jogellenes cselekmények felderítése céljából; |
| --- | --- |

29.

„légi jármű védelmi ellenőrzése”: a légi jármű azon belső részeinek alapos átvizsgálása, amelyekhez az utasok hozzáférhettek, valamint a csomagtér átvizsgálása tiltott tárgyak és a légi jármű elleni jogellenes cselekmények felderítése céljából;

| 30. | „légi jármű védelmi átvizsgálása”: a légi jármű belsejének és hozzáférhető külsejének alapos átvizsgálása tiltott tárgyak és a légi jármű elleni jogellenes cselekmények felderítése céljából; |
| --- | --- |

30.

„légi jármű védelmi átvizsgálása”: a légi jármű belsejének és hozzáférhető külsejének alapos átvizsgálása tiltott tárgyak és a légi jármű elleni jogellenes cselekmények felderítése céljából;

| 31. | „hatósági védelmi kísérő”: a légi járművön utazó, a légi fuvarozót engedélyező állam alkalmazásában álló személy, akinek feladata, hogy megvédje a légi járművet és annak utasait a jogellenes cselekményektől. |
| --- | --- |

31.

„hatósági védelmi kísérő”: a légi járművön utazó, a légi fuvarozót engedélyező állam alkalmazásában álló személy, akinek feladata, hogy megvédje a légi járművet és annak utasait a jogellenes cselekményektől.

4. cikk

Közös alapkövetelmények

(1)   A polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelmét szolgáló közös alapkövetelményeket a melléklet tartalmazza.

(2)   Az (1) bekezdésben említett közös alapkövetelmények végrehajtására vonatkozó részletes intézkedéseket a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghatározni.

Ezek az intézkedések különösen a következőkre vonatkoznak:

| a) | az átvizsgálás, belépési ellenőrzés és egyéb védelmi ellenőrzések módszerei; |
| --- | --- |

a)

az átvizsgálás, belépési ellenőrzés és egyéb védelmi ellenőrzések módszerei;

| b) | a légi járművek védelmi ellenőrzése és védelmi átvizsgálásának módszerei; |
| --- | --- |

b)

a légi járművek védelmi ellenőrzése és védelmi átvizsgálásának módszerei;

| c) | tiltott tárgyak; |
| --- | --- |

c)

tiltott tárgyak;

| d) | a berendezésekre vonatkozó teljesítménykövetelmények és azok ellenőrzési vizsgálatai; |
| --- | --- |

d)

a berendezésekre vonatkozó teljesítménykövetelmények és azok ellenőrzési vizsgálatai;

| e) | a személyzet felvétele és képzése; |
| --- | --- |

e)

a személyzet felvétele és képzése;

| f) | a szigorított védelmi területek kritikus részeinek meghatározása; |
| --- | --- |

f)

a szigorított védelmi területek kritikus részeinek meghatározása;

| g) | a meghatalmazott ügynökök, ismert szállítók és listás szállítók kötelezettségei és a rájuk vonatkozó jóváhagyási eljárás; |
| --- | --- |

g)

a meghatalmazott ügynökök, ismert szállítók és listás szállítók kötelezettségei és a rájuk vonatkozó jóváhagyási eljárás;

| h) | olyan személyek, áruk és légi járművek, akiknek vagy amelyeknek tényszerű okokból különleges védelmi eljáráson kell átesniük, vagy éppen ellenkezőleg, mentesülnek az átvizsgálás, a belépési ellenőrzés vagy más védelmi ellenőrzés alól. |
| --- | --- |

h)

olyan személyek, áruk és légi járművek, akiknek vagy amelyeknek tényszerű okokból különleges védelmi eljáráson kell átesniük, vagy éppen ellenkezőleg, mentesülnek az átvizsgálás, a belépési ellenőrzés vagy más védelmi ellenőrzés alól.

(3)   A Bizottság a 15. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban, e rendelet határozattal való módosítása által megállapítja azokat a kritériumokat, amelyek alapján eltérés engedélyezhető a tagállamok számára az (1) bekezdésben említett közös alapkövetelményektől, és olyan védelmi intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek a helyi kockázatfelmérés alapján megfelelő szintű védelmet biztosítanak. Az ilyen alternatív intézkedéseket a légi jármű méretével, az üzemelés jellegével, méretével, gyakoriságával vagy más vonatkozó tevékenységgel kapcsolatos okokkal igazolják.

A sürgősségre tekintettel a Bizottság alkalmazhatja a 15. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az ilyen intézkedésekről.

(4)   A tagállamok biztosítják az (1) bekezdésben említett közös alapkövetelmények alkalmazását területükön. Amennyiben egy tagállamnak oka van feltételezni, hogy a légi közlekedés védelme a védelmi szabályok megsértése révén veszélybe került, a tagállam megfelelő és gyors fellépés révén gondoskodik a védelmi szabálysértés elhárításáról és a polgári légi közlekedés folyamatos védelméről.

5. cikk

A tagállamok által alkalmazott szigorúbb intézkedések

(1)   A tagállamok alkalmazhatnak a 4. cikkben említett közös alapkövetelményeknél szigorúbb intézkedéseket. Ilyen esetben kockázatfelmérés alapján és a közösségi jogszabályoknak megfelelően járnak el. Az intézkedések mindig a tárgykörhöz kapcsolódóak, objektívek, megkülönböztetéstől mentesek és a kockázattal arányosak kell, hogy legyenek.

(2)   Alkalmazásuk után a tagállamok a lehető leghamarabb tájékoztatják a Bizottságot az ilyen intézkedésekről. Az információk kézhezvételét követően a Bizottság továbbítja azokat a többi tagállam részére.

(3)   A tagállamoknak nem kell tájékoztatniuk a Bizottságot, ha az érintett intézkedések egy adott időpontban egy adott járatra korlátozódnak.

6. cikk

Harmadik országok által megkövetelt védelmi intézkedések

(1)   A Közösség által kötött kétoldalú egyezmények sérelme nélkül a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a harmadik országok által megkövetelt védelmi intézkedésekről, amennyiben azok eltérnek a 4. cikkben említett közös alapkövetelményektől egy tagállami repülőtérről harmadik országba vagy harmadik országon keresztül közlekedő járatok tekintetében.

(2)   Az érintett tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság megvizsgálja az (1) bekezdés alapján közölt intézkedések alkalmazását, és a 15. cikk (2) bekezdésén említett eljárással összhangban megfelelő választ dolgoz ki az érintett harmadik ország részére.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben:

| a) | az érintett tagállam az 5. cikkel összhangban alkalmazza a szóban forgó intézkedéseket; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállam az 5. cikkel összhangban alkalmazza a szóban forgó intézkedéseket; vagy

| b) | a harmadik ország követelménye egy adott időpontban egy adott járatra korlátozódik. |
| --- | --- |

b)

a harmadik ország követelménye egy adott időpontban egy adott járatra korlátozódik.

7. cikk

A felelős hatóság

Amennyiben egy tagállamon belül két vagy több szervezet is foglalkozik a polgári légi közlekedés védelmével, a tagállamnak ki kell jelölnie egyetlen hatóságot (a továbbiakban: felelős hatóság), amely felelős a 4. cikkben említett közös alapkövetelmények végrehajtásának összehangolásáért és figyelemmel kíséréséért.

8. cikk

A nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi program

(1)   Minden tagállam kidolgoz, alkalmaz és fenntart egy, a polgári légi közlekedés védelmét szolgáló nemzeti programot.

A program meghatározza a 4. cikkben említett közös alapkövetelmények végrehajtásával kapcsolatos hatásköröket, és megállapítja az üzemeltetők (üzemben tartók) és jogalanyok részéről e célból szükséges intézkedéseket.

(2)   A felelős hatóság írásban, egyfajta„szükséges ismeretek”-ként hozzáférhetővé teszi a nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programjának megfelelő részeit azon üzemeltetők (üzemben tartók) és jogalanyok számára, akiknek ahhoz megítélése szerint jogos érdeke fűződik.

9. cikk

A nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi minőségbiztosítási program

(1)   Minden tagállam kidolgoz, alkalmaz és fenntart egy nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi minőségbiztosítási programot.

E program lehetővé teszi a tagállam számára, hogy az e rendeletnek és a nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programjának való megfelelés figyelemmel kísérése érdekében ellenőrizze a polgári légi közlekedés védelmének minőségét.

(2)   A nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi minőségbiztosítási programokra vonatkozó követelményeket a 15. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban e rendelet melléklettel való kiegészítésen keresztüli módosítása által kell elfogadni.

A sürgősségre tekintettel a Bizottság alkalmazhatja a 15. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást.

A programnak lehetővé kell tennie a hibák gyors felderítését és javítását. Emellett elő kell írnia, hogy a tagállam területén működő valamennyi repülőtér, üzemeltető és a légiközlekedés-védelmi követelményeket alkalmazó jogalany rendszeres ellenőrzése közvetlenül a felelős hatóság által vagy annak felügyelete alatt történjen.

10. cikk

A repülőtér-védelmi program

(1)   Minden repülőtér-üzembentartó köteles kidolgozni, alkalmazni és fenntartani repülőtér-védelmi programot.

E program meghatározza azokat a módszereket és eljárásokat, amelyeket a repülőtér üzemben tartójának követnie kell ahhoz, hogy megfeleljen mind e rendeletnek, mind a repülőtér helye szerinti tagállamban érvényes, nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programnak.

A program tartalmazza azon belső minőségbiztosítási rendelkezéseket, amelyek meghatározzák, hogy a repülőtér üzemben tartója hogyan ellenőrizze az ezen módszereknek és eljárásoknak való megfelelést.

(2)   A repülőtér-védelmi programot be kell nyújtani a felelős hatósághoz, amely adott esetben további lépéseket tehet.

11. cikk

Légifuvarozói védelmi program

(1)   Minden légi fuvarozó kidolgoz, alkalmaz és fenntart egy légifuvarozói védelmi programot.

E program meghatározza azokat a módszereket és eljárásokat, amelyeket a légi fuvarozónak követnie kell ahhoz, hogy megfeleljen mind e rendeletnek, mind a szolgáltatás helye szerinti tagállamban érvényes nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programnak.

A program tartalmazza azon belső minőségbiztosítási rendelkezéseket, amelyek meghatározzák, hogy a légi fuvarozó hogyan ellenőrizze az e módszereknek és eljárásoknak való megfelelést.

(2)   A légifuvarozói védelmi programot kérésre el kell juttatni a felelős hatósághoz, amely adott esetben további lépéseket tehet.

(3)   Amennyiben a működési engedélyt kiadó tagállam felelős hatósága jóváhagyott egy közösségi légifuvarozói védelmi programot, valamennyi tagállamnak úgy kell tekintenie, hogy az érintett légi fuvarozó megfelel az (1) bekezdés követelményeinek. Ez nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy bármely légi fuvarozótól megköveteljék az alábbiak végrehajtásának részleteit:

| a) | az adott tagállam által az 5. cikk értelmében alkalmazott védelmi intézkedések; és/vagy |
| --- | --- |

a)

az adott tagállam által az 5. cikk értelmében alkalmazott védelmi intézkedések; és/vagy

| b) | a szolgáltatást nyújtó repülőtéren alkalmazandó helyi eljárások. |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatást nyújtó repülőtéren alkalmazandó helyi eljárások.

12. cikk

Jogalanyok védelmi programja

(1)   Valamennyi jogalany, akinek a 8. cikkben említett, a nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi program értelmében légiközlekedés-védelmi követelményeket kell alkalmaznia, kidolgoz, alkalmaz és fenntart egy védelmi programot.

E program meghatározza azokat a módszereket és eljárásokat, amelyeket a jogalanynak követnie kell ahhoz, hogy megfeleljen az azon tagállamban érvényes nemzeti polgári légiközlekedés-védelmi programnak, amelyben műveleit végrehajtja.

A program tartalmazza azokat a belső minőségbiztosítási rendelkezéseket, amelyek meghatározzák, hogy a jogalany hogyan ellenőrizze az e módszereknek és eljárásoknak való megfelelést.

(2)   A programot kérésre be kell nyújtani az érintett tagállam felelős hatóságához, amely adott esetben további lépéseket tehet.

13. cikk

Bizottsági ellenőrzések

(1)   E rendelet tagállami végrehajtásának nyomon követése és adott esetben a légi közlekedés védelmének javítására irányuló ajánlások érdekében a Bizottság az érintett tagállam felelős hatóságával együttműködve ellenőrzéseket hajt végre – ideértve a repülőterek, az üzemeltetők és a légiközlekedés-védelmi követelményeket alkalmazó jogalanyok ellenőrzését is. E célból a felelős hatóság írásban tájékoztatja a Bizottságot a területén működő valamennyi, polgári légi közlekedést kiszolgáló repülőtérről, eltekintve azoktól, amelyek a 4. cikk (3) bekezdése alá tartoznak.

A bizottsági ellenőrzések során követendő eljárást a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   A repülőterek, üzemeltetők és a légiközlekedés-védelmi követelményeket alkalmazó jogalanyok ellenőrzését a Bizottság nem jelenti be előre. A Bizottság az ellenőrzés előtt időben tájékoztatja arról az érintett tagállamot.

(3)   A bizottsági ellenőrzésről készült valamennyi jelentést el kell juttatni az érintett tagállam felelős hatóságához, amely válaszában megjelöli az esetleges hibák kijavítására tett intézkedéseket.

Ezt követően a jelentést és a felelős hatóság válaszát el kell juttatni valamennyi tagállam felelős hatóságához.

14. cikk

Az információk közzététele

A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat értelmében a következő dokumentumok „EU minősített dokumentumoknak” tekintendők, és nem tehetők közzé:

| a) | a 4. cikk (2) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések és eljárások, amennyiben érzékeny védelmi adatokat tartalmaznak; |
| --- | --- |

a)

a 4. cikk (2) bekezdésében, a 4. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések és eljárások, amennyiben érzékeny védelmi adatokat tartalmaznak;

| b) | a 13. cikk (3) bekezdésében említett bizottsági ellenőrzésekről készült jelentések és a felelős hatóságok válaszai. |
| --- | --- |

b)

a 13. cikk (3) bekezdésében említett bizottsági ellenőrzésekről készült jelentések és a felelős hatóságok válaszai.

15. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében említett határidő egy hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2) és (6) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

16. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok érvényesítése érdekében. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

17. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2320/2002/EK rendelet hatályát veszti.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetést követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendelet ...-tól/-től (7) kell alkalmazni, kivéve a 4. cikk (2) bekezdését, a 4. cikk (3) bekezdését, a 9. cikk (2) bekezdését, a 13. cikk (1) bekezdését és a 15. cikket, amelyek e rendelet hatálybalépésének időpontjától alkalmazandók.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 185., 2006.8.8., 17. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. június 15-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. december 11-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 355., 2002.12.30., 1. o. A 849/2004/EK rendelettel (HL L 158., 2004.4.30., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o. A 2006/548/EK, Euratom határozattal (HL L 215., 2006.8.5., 38. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

5

(6)  HL L 240., 1992.8.24., 1. o.

6

(7)  Két évvel e rendelet hatálybalépését követően.

7

---

MELLÉKLET

KÖZÖS ALAPKÖVETELMÉNYEK (4. CIKK)

1.   A REPÜLŐTEREK VÉDELME

1.1.   Repülőtér-tervezési követelmények

| 1. | A repülőterek és kapcsolódó építmények tervezésénél, építésénél, valamint átalakításánál teljes mértékben figyelembe kell venni az e mellékletben és a végrehajtási jogi aktusokban foglalt közös alapkövetelményeket. |
| --- | --- |

1.

A repülőterek és kapcsolódó építmények tervezésénél, építésénél, valamint átalakításánál teljes mértékben figyelembe kell venni az e mellékletben és a végrehajtási jogi aktusokban foglalt közös alapkövetelményeket.

| 2. | A repülőtereken a következő területeket kell kialakítani:






  a) | földi oldal; |
| --- | --- | --- |

2.

A repülőtereken a következő területeket kell kialakítani:

a)

földi oldal;

| b) | légi oldal; |
| --- | --- |

b)

légi oldal;

| c) | szigorított védelmi területek; valamint |
| --- | --- |

c)

szigorított védelmi területek; valamint

| d) | a szigorított védelmi területek kritikus részei. |
| --- | --- |

d)

a szigorított védelmi területek kritikus részei.

1.2.   Belépési ellenőrzés

| 1. | Az illetéktelen személyek és járművek belépésének megakadályozása érdekében a légi oldalra való belépést korlátozni kell. |
| --- | --- |

1.

Az illetéktelen személyek és járművek belépésének megakadályozása érdekében a légi oldalra való belépést korlátozni kell.

| 2. | Az illetéktelen személyek és járművek belépésének megakadályozása érdekében a szigorított védelmi területekre való belépést is ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

2.

Az illetéktelen személyek és járművek belépésének megakadályozása érdekében a szigorított védelmi területekre való belépést is ellenőrizni kell.

| 3. | A légi oldalra és a szigorított védelmi területre csak azon személyek és járművek léphetnek be, akik vagy amelyek megfelelnek a védelmi feltételeknek. |
| --- | --- |

3.

A légi oldalra és a szigorított védelmi területre csak azon személyek és járművek léphetnek be, akik vagy amelyek megfelelnek a védelmi feltételeknek.

| 4. | Minden személynek – beleértve a hajózó személyzet tagjait – védelmi háttérellenőrzésen kell átesnie, mielőtt részére hajózó személyzeti tag azonosítókártyát vagy a szigorított védelmi területre való, kíséret nélküli belépésre jogosító repülőtéri azonosítókártyát állítanának ki. |
| --- | --- |

4.

Minden személynek – beleértve a hajózó személyzet tagjait – védelmi háttérellenőrzésen kell átesnie, mielőtt részére hajózó személyzeti tag azonosítókártyát vagy a szigorított védelmi területre való, kíséret nélküli belépésre jogosító repülőtéri azonosítókártyát állítanának ki.

1.3.   A nem utazó személyek és személyes tárgyaik átvizsgálása

| 1. | Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen bevinni, a nem utazó személyeket és személyes tárgyaikat folyamatos és véletlenszerű módon át kell vizsgálni a szigorított védelmi területre való belépésük előtt. |
| --- | --- |

1.

Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen bevinni, a nem utazó személyeket és személyes tárgyaikat folyamatos és véletlenszerű módon át kell vizsgálni a szigorított védelmi területre való belépésük előtt.

| 2. | Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen bevinni, minden nem utazó személyt és személyes tárgyait át kell vizsgálni a szigorított védelmi terület kritikus részeire való belépése előtt. |
| --- | --- |

2.

Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen bevinni, minden nem utazó személyt és személyes tárgyait át kell vizsgálni a szigorított védelmi terület kritikus részeire való belépése előtt.

1.4.   Járművek átvizsgálása

Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen bevinni, a szigorított védelmi területre lépő járműveket előzetesen át kell vizsgálni.

1.5.   Megfigyelés, őrjárat és egyéb fizikai ellenőrzések

A repülőtereteken és adott esetben a nyilvánosság számára hozzáférhető szomszédos területen biztosítani kell a megfigyelést, az őrjáratot és egyéb fizikai ellenőrzéseket annak érdekében, hogy a személyek gyanús viselkedését észlelni lehessen, hogy a jogellenes cselekményre lehetőséget adó sérülékeny pontokat azonosítani lehessen, és hogy a személyeket meg lehessen akadályozni ilyen cselekmények elkövetésében.

2.   A REPÜLŐTEREK ELKÜLÖNÍTETT TERÜLETEI

A repülőterek elkülönített területein parkoló olyan légi járművet, amelyre a 4. cikk (3) bekezdésében említett alternatív intézkedések vannak érvényben, el kell különíteni az olyan légi járművektől, amelyekre teljes egészében a közös alapkövetelmények vonatkoznak, hogy biztosított legyen, hogy ez utóbbi légi járművekre, azok utasaira, poggyászukra, áruira és a postai küldeményeire vonatkozó védelmi követelmények nem kerülnek veszélybe.

3.   A LÉGI JÁRMŰVEK VÉDELME

| 1. | A légi járművet indulás előtt légijármű-védelmi ellenőrzésnek vagy légijármű-védelmi átvizsgálásnak kell alávetni annak érdekében, hogy ne legyenek a fedélzeten tiltott tárgyak. A tranzit légi járműre alternatív intézkedések vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

1.

A légi járművet indulás előtt légijármű-védelmi ellenőrzésnek vagy légijármű-védelmi átvizsgálásnak kell alávetni annak érdekében, hogy ne legyenek a fedélzeten tiltott tárgyak. A tranzit légi járműre alternatív intézkedések vonatkozhatnak.

| 2. | Minden légi járművet védeni kell az illetéktelen beavatkozástól. |
| --- | --- |

2.

Minden légi járművet védeni kell az illetéktelen beavatkozástól.

4.   UTASOK ÉS KÉZIPOGGYÁSZ

4.1.   Az utasok és a kézipoggyász átvizsgálása

| 1. | Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen bevinni a szigorított védelmi területekre vagy a légi jármű fedélzetére, minden induló, átszálló és tranzitutast és kézipoggyászát át kell vizsgálni. |
| --- | --- |

1.

Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen bevinni a szigorított védelmi területekre vagy a légi jármű fedélzetére, minden induló, átszálló és tranzitutast és kézipoggyászát át kell vizsgálni.

| 2. | Az átszálló utasok és kézipoggyászaik mentesülhetnek az átvilágítás alól, amennyiben:






  a) | az egyik tagállamból érkeznek, kivéve ha a Bizottság vagy a tagállam olyan tájékoztatást adott, amely szerint az érintett utas és kézipoggyásza nem tekinthető a közös alapkövetelményeknek megfelelően átvizsgáltnak; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Az átszálló utasok és kézipoggyászaik mentesülhetnek az átvilágítás alól, amennyiben:

a)

az egyik tagállamból érkeznek, kivéve ha a Bizottság vagy a tagállam olyan tájékoztatást adott, amely szerint az érintett utas és kézipoggyásza nem tekinthető a közös alapkövetelményeknek megfelelően átvizsgáltnak; vagy

| b) | olyan harmadik országból érkeznek, ahol a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a közös alapkövetelményekkel egyenértékűként elismert védelmi követelményeket alkalmaznak. |
| --- | --- |

b)

olyan harmadik országból érkeznek, ahol a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a közös alapkövetelményekkel egyenértékűként elismert védelmi követelményeket alkalmaznak.

| 3. | A tranzitutasok és kézipoggyászaik mentesülhetnek az átvilágítás alól, amennyiben:






  a) | a légi jármű fedélzetén maradnak; vagy |
| --- | --- | --- |

3.

A tranzitutasok és kézipoggyászaik mentesülhetnek az átvilágítás alól, amennyiben:

a)

a légi jármű fedélzetén maradnak; vagy

| b) | kizárólag azokkal az induló, átvizsgált utasokkal vegyülnek, akik ugyanabba a légi járműbe szállnak be; vagy |
| --- | --- |

b)

kizárólag azokkal az induló, átvizsgált utasokkal vegyülnek, akik ugyanabba a légi járműbe szállnak be; vagy

| c) | az egyik tagállamból érkeznek, kivéve ha a Bizottság vagy a tagállam olyan tájékoztatást adott, amely szerint az érintett utas és kézipoggyásza nem tekinthető a közös alapkövetelményeknek megfelelően átvizsgáltnak; vagy |
| --- | --- |

c)

az egyik tagállamból érkeznek, kivéve ha a Bizottság vagy a tagállam olyan tájékoztatást adott, amely szerint az érintett utas és kézipoggyásza nem tekinthető a közös alapkövetelményeknek megfelelően átvizsgáltnak; vagy

| d) | olyan harmadik országból érkeznek, ahol a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a közös alapkövetelményekkel egyenértékűként elismert védelmi követelményeket alkalmaznak. |
| --- | --- |

d)

olyan harmadik országból érkeznek, ahol a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a közös alapkövetelményekkel egyenértékűként elismert védelmi követelményeket alkalmaznak.

4.2.   Az utasok és a kézipoggyász védelme

| 1. | Az utasokat és kézipoggyászukat az átvizsgálás helyétől az őket szállító légi jármű indulásáig védeni kell az illetéktelen beavatkozástól. |
| --- | --- |

1.

Az utasokat és kézipoggyászukat az átvizsgálás helyétől az őket szállító légi jármű indulásáig védeni kell az illetéktelen beavatkozástól.

| 2. | Az átvizsgált, induló utasok nem keveredhetnek az érkező utasokkal, az alábbi esetektől eltekintve:






  a) | az utasok az egyik tagállamból érkeznek, kivéve ha a Bizottság vagy a tagállam olyan tájékoztatást adott, amely szerint az érintett érkező utas és kézipoggyásza nem tekinthető a közös alapkövetelményeknek megfelelően átvizsgáltnak; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Az átvizsgált, induló utasok nem keveredhetnek az érkező utasokkal, az alábbi esetektől eltekintve:

a)

az utasok az egyik tagállamból érkeznek, kivéve ha a Bizottság vagy a tagállam olyan tájékoztatást adott, amely szerint az érintett érkező utas és kézipoggyásza nem tekinthető a közös alapkövetelményeknek megfelelően átvizsgáltnak; vagy

| b) | az utasok olyan harmadik országból érkeznek, ahol a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a közös alapkövetelményekkel egyenértékűként elismert védelmi követelményeket alkalmaznak. |
| --- | --- |

b)

az utasok olyan harmadik országból érkeznek, ahol a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a közös alapkövetelményekkel egyenértékűként elismert védelmi követelményeket alkalmaznak.

4.3.   Potenciálisan veszélyes utasok

A potenciálisan veszélyes utasok esetében indulás előtt megfelelő védelmi intézkedéseket kell alkalmazni.

5.   FELADOTT POGGYÁSZ

5.1.   A feladott poggyász átvizsgálása

| 1. | Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen szigorított védelmi területekre vagy a légi jármű fedélzetére vinni, minden feladott poggyászt át kell vizsgálni a légi járműbe való berakodás előtt. |
| --- | --- |

1.

Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen szigorított védelmi területekre vagy a légi jármű fedélzetére vinni, minden feladott poggyászt át kell vizsgálni a légi járműbe való berakodás előtt.

| 2. | Az átrakandó feladott poggyász mentesülhetnek az átvilágítás alól, amennyiben:






  a) | az egyik tagállamból érkeznek, kivéve ha a Bizottság vagy a tagállam olyan tájékoztatást adott, amely szerint az érintett feladott poggyász nem tekinthető a közös alapkövetelményeknek megfelelően átvizsgáltnak; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

Az átrakandó feladott poggyász mentesülhetnek az átvilágítás alól, amennyiben:

a)

az egyik tagállamból érkeznek, kivéve ha a Bizottság vagy a tagállam olyan tájékoztatást adott, amely szerint az érintett feladott poggyász nem tekinthető a közös alapkövetelményeknek megfelelően átvizsgáltnak; vagy

| b) | olyan harmadik országból érkeznek, ahol a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a közös alapkövetelményekkel egyenértékűként elismert védelmi követelményeket alkalmaznak. |
| --- | --- |

b)

olyan harmadik országból érkeznek, ahol a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a közös alapkövetelményekkel egyenértékűként elismert védelmi követelményeket alkalmaznak.

| 3. | A tranzit feladott poggyász mentesülhet az átvilágítás alól, amennyiben a légi jármű fedélzetén marad. |
| --- | --- |

3.

A tranzit feladott poggyász mentesülhet az átvilágítás alól, amennyiben a légi jármű fedélzetén marad.

5.2.   A feladott poggyász védelme

A feladott poggyászt az átvizsgálás helyétől vagy a légi fuvarozó általi átvételtől – amelyikre hamarabb kerül sor – az azt szállító légi jármű indulásáig védeni kell az illetéktelen beavatkozástól.

5.3.   Poggyász-összeegyeztetés

| 1. | Minden egyes feladott poggyászt azonosítani kell, hogy kísért vagy nem kísért feladott poggyász-e. |
| --- | --- |

1.

Minden egyes feladott poggyászt azonosítani kell, hogy kísért vagy nem kísért feladott poggyász-e.

| 2. | Nem kísért feladott poggyász nem szállítható, kivéve ha azt az utason kívül álló körülmények miatt különítették el, vagy ha további védelmi ellenőrzésnek vetették alá. |
| --- | --- |

2.

Nem kísért feladott poggyász nem szállítható, kivéve ha azt az utason kívül álló körülmények miatt különítették el, vagy ha további védelmi ellenőrzésnek vetették alá.

6.   ÁRU ÉS POSTAI KÜLDEMÉNY

6.1.   Az áru és a postai küldemény védelmi ellenőrzése

| 1. | A légi járműbe való berakodás előtt minden árut és postai küldeményt védelmi ellenőrzésnek kell alávetni. A légi fuvarozó csak olyan árut vagy postai küldeményt fogadhat el szállításra, amelynek védelmi ellenőrzését maga végezte el vagy a védelmi ellenőrzés elvégzését meghatalmazott ügynök, ismert szállító vagy listás szállító igazolja és felelősséget vállal érte. |
| --- | --- |

1.

A légi járműbe való berakodás előtt minden árut és postai küldeményt védelmi ellenőrzésnek kell alávetni. A légi fuvarozó csak olyan árut vagy postai küldeményt fogadhat el szállításra, amelynek védelmi ellenőrzését maga végezte el vagy a védelmi ellenőrzés elvégzését meghatalmazott ügynök, ismert szállító vagy listás szállító igazolja és felelősséget vállal érte.

| 2. | Az átrakandó áru és postai küldemény esetén a végrehajtási jogi aktusban részletezett alternatív védelmi ellenőrzés alkalmazható. |
| --- | --- |

2.

Az átrakandó áru és postai küldemény esetén a végrehajtási jogi aktusban részletezett alternatív védelmi ellenőrzés alkalmazható.

| 3. | A tranzitáru és tranzit postai küldemény mentesülhet az ellenőrzés alól, amennyiben a légi jármű fedélzetén marad. |
| --- | --- |

3.

A tranzitáru és tranzit postai küldemény mentesülhet az ellenőrzés alól, amennyiben a légi jármű fedélzetén marad.

6.2.   Az áru és a postai küldemény védelme

| 1. | A légi járművön szállítandó árut és postai küldeményt a védelmi ellenőrzés elvégzésének helyétől az azt szállító légi jármű indulásáig védeni kell az illetéktelen beavatkozástól. |
| --- | --- |

1.

A légi járművön szállítandó árut és postai küldeményt a védelmi ellenőrzés elvégzésének helyétől az azt szállító légi jármű indulásáig védeni kell az illetéktelen beavatkozástól.

| 2. | Az olyan árut és postai küldeményt, amelyet a védelmi ellenőrzések elvégzése után nem védtek megfelelően az illetéktelen beavatkozástól, ismételten át kell vizsgálni. |
| --- | --- |

2.

Az olyan árut és postai küldeményt, amelyet a védelmi ellenőrzések elvégzése után nem védtek megfelelően az illetéktelen beavatkozástól, ismételten át kell vizsgálni.

7.   LÉGIFUVAROZÓI POSTA ÉS LÉGIFUVAROZÓI ANYAGOK

Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen a légi jármű fedélzetére felvinni, minden légifuvarozói postát és légifuvarozói anyagot védelmi ellenőrzésnek kell alávetni, és azokat az ellenőrzés elvégzésétől a légi járműbe való berakodásáig védeni kell.

8.   FEDÉLZETI ELLÁTMÁNY

Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen a légi jármű fedélzetére vinni, minden, a járatokon használandó vagy szállítandó fedélzeti ellátmányt – beleértve az ételt – védelmi ellenőrzésnek kell alávetni, és az ellenőrzés elvégzésétől a légi járműbe való berakodásáig védeni kell.

9.   REPÜLŐTÉRI KÉSZLETEK

Annak érdekében, hogy tiltott tárgyakat ne lehessen bevinni a repülőterek szigorított védelmi területeire, az árusításra vagy használatra szánt készleteket – beleértve a vámmentes boltok és éttermek készleteit – védelmi ellenőrzésnek kell alávetni.

10.   REPÜLÉS TARTAMA ALATTI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEK

| 1. | Az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályok sérelme nélkül:






  a) | meg kell akadályozni, hogy illetéktelen személyek a repülés tartama alatt beléphessenek a pilótafülkébe; |
| --- | --- | --- |

1.

Az alkalmazandó repülésbiztonsági szabályok sérelme nélkül:

a)

meg kell akadályozni, hogy illetéktelen személyek a repülés tartama alatt beléphessenek a pilótafülkébe;

| b) | a potenciálisan veszélyes utasokra a repülés tartama alatt megfelelő védelmi intézkedéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

a potenciálisan veszélyes utasokra a repülés tartama alatt megfelelő védelmi intézkedéseket kell alkalmazni.

| 2. | Megfelelő védelmi intézkedéseket kell tenni, – mint például a pilótafülke-személyzet és a légiutas-kísérő személyzet kiképzése – a repülés közbeni jogellenes cselekmények megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

2.

Megfelelő védelmi intézkedéseket kell tenni, – mint például a pilótafülke-személyzet és a légiutas-kísérő személyzet kiképzése – a repülés közbeni jogellenes cselekmények megakadályozása érdekében.

| 3. | Fegyver csak akkor szállítható a légi jármű utasterében vagy a pilótafülkében, ha az érintett államok vonatkozó nemzeti jogszabályaikkal összhangban erre engedélyt adtak. |
| --- | --- |

3.

Fegyver csak akkor szállítható a légi jármű utasterében vagy a pilótafülkében, ha az érintett államok vonatkozó nemzeti jogszabályaikkal összhangban erre engedélyt adtak.

| 4. | A 3. bekezdés a járatokon alkalmazott hatósági védelmi kísérőkre is vonatkozik, amennyiben fegyvert viselnek. |
| --- | --- |

4.

A 3. bekezdés a járatokon alkalmazott hatósági védelmi kísérőkre is vonatkozik, amennyiben fegyvert viselnek.

11.   A SZEMÉLYZET TOBORZÁSA ÉS KÉPZÉSE

| 1. | Az olyan a személyeket, akik átvizsgálásokat, belépési ellenőrzést vagy egyéb védelmi ellenőrzéseket végeznek, úgy kell toborozni, képezni és – adott esetben – minősíteni, hogy az szavatolja a felvételi alkalmasságukat, és képesek a rájuk bízott feladatok elvégzésére. |
| --- | --- |

1.

Az olyan a személyeket, akik átvizsgálásokat, belépési ellenőrzést vagy egyéb védelmi ellenőrzéseket végeznek, úgy kell toborozni, képezni és – adott esetben – minősíteni, hogy az szavatolja a felvételi alkalmasságukat, és képesek a rájuk bízott feladatok elvégzésére.

| 2. | Az utasoktól eltekintve azok a személyek, akiknek a szigorított védelmi területre belépési jogosultsággal kell rendelkezniük, védelmi képzésen kell hogy részt vegyenek, mielőtt megkapnák a repülőtéri azonosítókártyát vagy a hajózó személyzeti tag azonosítókártyát. |
| --- | --- |

2.

Az utasoktól eltekintve azok a személyek, akiknek a szigorított védelmi területre belépési jogosultsággal kell rendelkezniük, védelmi képzésen kell hogy részt vegyenek, mielőtt megkapnák a repülőtéri azonosítókártyát vagy a hajózó személyzeti tag azonosítókártyát.

| 3. | Az 1. és 2. bekezdésben említett képzésre kezdetben, majd rendszeres időközönként kerül sor. |
| --- | --- |

3.

Az 1. és 2. bekezdésben említett képzésre kezdetben, majd rendszeres időközönként kerül sor.

| 4. | Az 1. és 2. bekezdésben említett személyek képzését nyújtó oktatóknak rendelkezniük kell a szükséges képesítéssel. |
| --- | --- |

4.

Az 1. és 2. bekezdésben említett személyek képzését nyújtó oktatóknak rendelkezniük kell a szükséges képesítéssel.

12.   VÉDELMI BERENDEZÉSEK

Az átvizsgálás, belépési ellenőrzés és egyéb védelmi ellenőrzések végzésére használt berendezéseknek képesnek kell lenniük a szóban forgó védelmi ellenőrzések végrehajtására.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

2005 szeptemberében a Bizottság a polgári légi közlekedés biztonsága területén közös szabályok létrehozásáról szóló 2320/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) helyébe lépő tanácsi rendeletjavaslatot nyújtott be. Az említett rendelet, amelyet a 2001. szeptember 11-i egyesült államokbeli terrortámadásokra adott válaszként fogalmaztak meg és fogadtak el, 2003 januárja óta van hatályban. A 2320/2002 rendeletet azért szükséges új szöveggel helyettesíteni, mert alkalmazása során számos végrehajtásbeli probléma merült fel.

Az Európai Parlament 2006. június 15-én fogadta el az első olvasat során kialakított véleményét, amely 85 módosítást tartalmaz.

A Tanács mélyrehatóan megvizsgálta, hogy lehetséges-e az Európai Parlamenttel a rendelettervezet szövegére vonatkozóan az első olvasatban megegyezésre jutni. Az Európai Parlament képviselőivel folytatott informális kapcsolatfelvételek során azonban kiderült, hogy a biztonsági intézkedések finanszírozásának kérdését alaposabban meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy valamennyi fél számára elfogadható szöveg szülessen. A Tanács ezért úgy határozott, hogy az Európai Parlament első olvasatban elfogadott módosításait a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve közös álláspontot fogad el, és egy későbbi szakaszban törekszik az Európai Parlamenttel való megállapodásra.

A szöveg egészének jogász-nyelvész szakértők általi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006. december 11-én elfogadta közös álláspontját. E közös álláspont elfogadása során a Tanács – 46 módosítást elfogadva – megfelelően figyelembe vette az Európai Parlament első olvasat során adott véleményét.

A Tanács a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét is figyelembe vette.

II.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

A Tanács egyetértett a bizottsági javaslat fő irányvonalával. Bizonyos pontokat illetően azonban – általában az egyértelműség, egyszerűség és könnyebb érthetőség érdekében – a Tanács a szöveg módosítása mellett döntött.

A Tanács által a bizottság javaslatban tett legjelentősebb változtatások az alábbi két területet érintik:

Először is, a komitológia tekintetében a Tanács figyelembe vette a Tanács által 2006 júliusában elfogadott új szabályokat (2). A rendelettervezet 4. cikkének (3) bekezdése és 9. cikkének (2) bekezdése említi az ezen új szabályokkal bevezetett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást, amely nagyobb jogköröket nyújt az Európai Parlamentnek. A 4. cikk (3) bekezdése azon kritériumokat tartalmazza, amelyek mellett a tagállamok a kisméretű repülőterek vagy légi járművek esetében eltérhetnek az általános követelményektől. A 9. cikk (2) bekezdése a tagállamok nemzeti minőség-ellenőrzési programjaira alkalmazandó követelményeket határozza meg.

Másodszor, az 5. cikk (2) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a rendeletben foglalt intézkedéseknél szigorúbb nemzeti intézkedéseket alkalmazzanak. Tekintve a szóban forgó kérdéseket, a különböző biztonsági fenyegetések súlyosságát és e fenyegetések gyorsan változó körülményeit, a Tanács úgy vélte, hogy a tagállamok számára elegendő mozgásteret kell biztosítani ahhoz, hogy általuk szükségesnek ítélt tovább vagy különleges intézkedéseket hozhassanak. A Tanács véleménye szerint az ilyen intézkedések nem igényelhetnek különleges közösségi szintű indokolást.

Az Európai Parlament által javasolt módosítások közül a Tanács a következő 46 módosítást tudta egészben vagy részben elfogadni:

A 2., 4., 5., 7., 8., 11., 12., 15., 17., 18., 20., 21., 23-30., 33., 34., 37., 40., 45-49., 51., 53-58., 65-68., 73., 77-79., 82. és 84. módosítás.

A Tanács azonban több módosítást nem tudott elfogadni Ezek közül a legfontosabb a biztonsági intézkedéseknek a rendelet szerinti finanszírozására vonatkozó 3., 35., 43. és 44. módosítás. A Tanács véleménye szerint a szóban forgóhoz hasonló technikai szabályozás esetében nem helyénvaló finanszírozási követelményeket vagy kötelezettségeket megállapítani. A szubszidiaritás elve azt diktálja, hogy e kérdések kezelése nemzeti szinten történjék.

Számos módosítást nem vagy csak részben fogadtak el, mert azok a rendelet alkalmazási körét azokon a védelmi célkitűzéseken túlra is kiterjesztenék, amelyeknek teljesítésére a rendelet hivatott. Ez történt nevezetesen a 6., 9., 19., 36., 45., 57., 80. és 85. módosítás esetében. Az 1., 10., 13., 14., 16., 18., 22., 31., 32., 33., 50., 52., 60., 63., 72. és 74. módosítást részben vagy egészben nem fogadták el azért, mert a rendelettervezet más részeivel ellentmondásban álltak, érdemben nem bővítették a szöveget vagy nem voltak összhangban a légi közlekedés védelme területén elfogadott terminológiával. Végezetül, a 20., 21., 38., 39., 41., 42., 59., 61., 62., 64., 69., 70., 71., 75., 76. és 83. módosítást részben vagy egészben nem fogadták el azért, mert a Tanács véleménye szerint azok vagy egy ilyen típusú rendelethez mérten túlzott részletességűek, vagy pedig olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyeket a tagállamok vagy az érintett gazdasági szereplők nem tudnának a gyakorlatban végrehajtani.

III.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy véli, hogy közös álláspontjának szövege megfelelő és kiegyensúlyozott. A Tanács véleménye szerint a közös álláspont tükrözi a Parlament módosításainak többsége mögött meghúzódó célokat.

A Tanács szeretné kiemelni, hogy jelentős erőfeszítések történtek annak érdekében, hogy e rendelettel kapcsolatban rövid időn belül megállapodás szülessen, és bízik abban, hogy a közös álláspont lehetővé teszi a jogszabály kellő időben történő, gyors elfogadását.

---

(1)  HL L 355., 2002.12.30., 1. o. A 849/2004/EK rendelettel (HL L 158., 2004.4.30., 1. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 200., 2006.7.22., 11. o.

---