# Az Európai Unió C 91/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 91 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. április 26. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 91

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. április 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások, iránymutatások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2007/C 091/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról | 1 |
| 2007/C 091/02 | Az európai adatvédelmi biztos második véleménye a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározati javaslatról | 9 |
| 2007/C 091/03 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2006)16 végleges) | 15 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások, iránymutatások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2007/C 091/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról

1

2007/C 091/02

Az európai adatvédelmi biztos második véleménye a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározati javaslatról

9

2007/C 091/03

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2006)16 végleges)

15

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2007/C 091/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4577 – Blackstone/Cardinal Health (PTS Division)) (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 091/05 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4594 – OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business) (
  1
  ) | 24 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2007/C 091/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4577 – Blackstone/Cardinal Health (PTS Division)) (
  1
  )

1

24

2007/C 091/05

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4594 – OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business) (
  1
  )

1

24

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 091/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 25 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2007/C 091/07 | Munkaszüneti napok 2007-ben | 26 |
| 2007/C 091/08 | A tagállamok által benyújtott összefoglaló tájékoztató az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról | 27 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2007/C 091/09 | Munkaszüneti napok 2007-ben: EGT-/EFTA-államok és EGT-intézmények | 33 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2007/C 091/06

Euro-átváltási árfolyamok

25

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2007/C 091/07

Munkaszüneti napok 2007-ben

26

2007/C 091/08

A tagállamok által benyújtott összefoglaló tájékoztató az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

27

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2007/C 091/09

Munkaszüneti napok 2007-ben: EGT-/EFTA-államok és EGT-intézmények

33

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2007/C 091/10 | Állami támogatás – Egyesült Királyság – C 7/07 (ex NN 82/06 és NN 83/06) sz. állami támogatás – A Royal Mail és a POL javára nyújtott állítólagos támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 34 |
| 2007/C 091/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business)) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 091/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 43 |
| 2007/C 091/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4498 – HgCapital/Denton) (
  1
  ) | 44 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2007/C 091/10

Állami támogatás – Egyesült Királyság – C 7/07 (ex NN 82/06 és NN 83/06) sz. állami támogatás – A Royal Mail és a POL javára nyújtott állítólagos támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

34

2007/C 091/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business)) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

42

2007/C 091/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

43

2007/C 091/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4498 – HgCapital/Denton) (
  1
  )

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások, iránymutatások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról

(2007/C 91/01)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel a Bizottságtól 2006. szeptember 15-én kézhez kapott, a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre;

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETŐ

| 1. | Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) módosításáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat (a továbbiakban: javaslat) az 1073/1999/EK rendelet cikkeinek többségét felülvizsgálja (4). Ez a rendelet határozza meg az OLAF vizsgálataiban részt vevők által követendő operatív szabályokat, és ekképp az OLAF operatív tevékenységének jogalapját alkotja. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) módosításáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat (a továbbiakban: javaslat) az 1073/1999/EK rendelet cikkeinek többségét felülvizsgálja (4). Ez a rendelet határozza meg az OLAF vizsgálataiban részt vevők által követendő operatív szabályokat, és ekképp az OLAF operatív tevékenységének jogalapját alkotja.

Konzultáció az európai adatvédelmi biztossal

| 2. | A Bizottság 2006. szeptember 15-én küldte meg a javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos a javaslat elküldését arra való felkérésnek értelmezi, hogy adjon tanácsot a közösségi intézményeknek és szerveknek a 45/2001/EK rendelet (a továbbiakban: 45/2001/EK rendelet) 28. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint. Tekintettel a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének kötelező jellegére, az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat preambuluma kifejezetten hivatkozik e konzultációra. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság 2006. szeptember 15-én küldte meg a javaslatot az európai adatvédelmi biztosnak. Az európai adatvédelmi biztos a javaslat elküldését arra való felkérésnek értelmezi, hogy adjon tanácsot a közösségi intézményeknek és szerveknek a 45/2001/EK rendelet (a továbbiakban: 45/2001/EK rendelet) 28. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint. Tekintettel a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének kötelező jellegére, az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat preambuluma kifejezetten hivatkozik e konzultációra.

| 3. | Az ebben a véleményben megfogalmazott észrevételek értelemszerűen vonatkoznak az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet (5) módosításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatra is. |
| --- | --- |

3.

Az ebben a véleményben megfogalmazott észrevételek értelemszerűen vonatkoznak az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet (5) módosításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatra is.

A javaslat jelentősége és az európai adatvédelmi biztos véleménye

| 4. | Az európai adatvédelmi biztos fontosnak tartja, hogy a javaslatról véleményt adjon figyelemmel annak az egyének adatvédelemhez és magánélethez való jogára gyakorolt hatására.Tekintettel arra, hogy a javaslat az OLAF által a jogellenesnek vélt tevékenységek vizsgálata során követendő új szabályokat állapít meg, alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a vizsgálat alá vont személyek, a törvénysértéssel gyanúsított személyek, valamint az OLAF-nak információt szolgáltató alkalmazottak és más egyének adatvédelemhez és magánélethez való joga megfelelően biztosított legyen. Mindez különös fontosságot nyer tekintettel az OLAF által potenciálisan gyűjtöthető információk különösen érzékeny jellegére, melyek között szerepelhetnek bűncselekmény gyanújára, bűncselekményekre, büntetőítéletekre, egészségügyi állapotra vonatkozó adatok, valamint olyan információk, amelyek arra szolgálhatnak, hogy egyéneket kizárjanak valamely jogból, kedvezményből vagy szerződésből, amennyiben ezen információk külön kockázatot jelentenek az érintettek jogaira és szabadságára. |
| --- | --- |

4.

Az európai adatvédelmi biztos fontosnak tartja, hogy a javaslatról véleményt adjon figyelemmel annak az egyének adatvédelemhez és magánélethez való jogára gyakorolt hatására.Tekintettel arra, hogy a javaslat az OLAF által a jogellenesnek vélt tevékenységek vizsgálata során követendő új szabályokat állapít meg, alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a vizsgálat alá vont személyek, a törvénysértéssel gyanúsított személyek, valamint az OLAF-nak információt szolgáltató alkalmazottak és más egyének adatvédelemhez és magánélethez való joga megfelelően biztosított legyen. Mindez különös fontosságot nyer tekintettel az OLAF által potenciálisan gyűjtöthető információk különösen érzékeny jellegére, melyek között szerepelhetnek bűncselekmény gyanújára, bűncselekményekre, büntetőítéletekre, egészségügyi állapotra vonatkozó adatok, valamint olyan információk, amelyek arra szolgálhatnak, hogy egyéneket kizárjanak valamely jogból, kedvezményből vagy szerződésből, amennyiben ezen információk külön kockázatot jelentenek az érintettek jogaira és szabadságára.

A javaslat főbb elemei és bevezető megjegyzések

| 5. | Az 1073/1999/EK rendelet javasolt módosításai különböző célokat szolgálnak (6). Néhány módosítás célja például az OLAF által folytatott vizsgálatok hatékonyságának és eredményességének javítása, többek között annak biztosítása, hogy az OLAF vizsgálati jogköre kiterjedjen a közösségi támogatásban részesülő tagállami gazdasági szereplőkre is. Más módosítások az OLAF és a különböző érintett intézmények közötti, a törvénysértések gyanújára vonatkozó, uniós és nemzeti szintű információcsere elősegítésére irányulnak (7). Végül, a javasolt módosítások némelyike a vizsgálat alá vont személyek jogainak – többek között adatvédelemhez és magánélethez való jogának – biztosítására, valamint az eljárási garanciák erősítésére törekszik. |
| --- | --- |

5.

Az 1073/1999/EK rendelet javasolt módosításai különböző célokat szolgálnak (6). Néhány módosítás célja például az OLAF által folytatott vizsgálatok hatékonyságának és eredményességének javítása, többek között annak biztosítása, hogy az OLAF vizsgálati jogköre kiterjedjen a közösségi támogatásban részesülő tagállami gazdasági szereplőkre is. Más módosítások az OLAF és a különböző érintett intézmények közötti, a törvénysértések gyanújára vonatkozó, uniós és nemzeti szintű információcsere elősegítésére irányulnak (7). Végül, a javasolt módosítások némelyike a vizsgálat alá vont személyek jogainak – többek között adatvédelemhez és magánélethez való jogának – biztosítására, valamint az eljárási garanciák erősítésére törekszik.

| 6. | Az európai adatvédelmi biztos egyetért a javasolt módosítások céljainak jelentőségével, és ennek megfelelően üdvözli a javaslatot. Az európai adatvédelmi biztos különösen értékeli a javaslat szerint az egyéneknek nyújtott eljárási garanciákat. Ez különösen vonatkozik arra a lehetőségre, hogy a gyanúsítottak kérhetik a felülvizsgálati tanácsadó véleményét arról, hogy a vizsgálat folyamán tiszteletben tartották-e az eljárási garanciákat. Az európai adatvédelmi biztos azokat a módosításokat is üdvözli, amelyek az informátoroknak nyújtott információ körének bővítését célozzák. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a javaslat egésze – az egyéneknek személyes adataik és magánéletük védelmére vonatkozó jogai védelmét tekintve – javít a jelenlegi helyzeten. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli többek között, hogy a javaslat elismeri több adatvédelmi jog vizsgálatok során való alkalmazását, például hogy a gyanúsítottnak joga van a vizsgálatról tájékoztatást kapni, és álláspontját megismertetni. |
| --- | --- |

6.

Az európai adatvédelmi biztos egyetért a javasolt módosítások céljainak jelentőségével, és ennek megfelelően üdvözli a javaslatot. Az európai adatvédelmi biztos különösen értékeli a javaslat szerint az egyéneknek nyújtott eljárási garanciákat. Ez különösen vonatkozik arra a lehetőségre, hogy a gyanúsítottak kérhetik a felülvizsgálati tanácsadó véleményét arról, hogy a vizsgálat folyamán tiszteletben tartották-e az eljárási garanciákat. Az európai adatvédelmi biztos azokat a módosításokat is üdvözli, amelyek az informátoroknak nyújtott információ körének bővítését célozzák. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a javaslat egésze – az egyéneknek személyes adataik és magánéletük védelmére vonatkozó jogai védelmét tekintve – javít a jelenlegi helyzeten. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli többek között, hogy a javaslat elismeri több adatvédelmi jog vizsgálatok során való alkalmazását, például hogy a gyanúsítottnak joga van a vizsgálatról tájékoztatást kapni, és álláspontját megismertetni.

| 7. | Az általánosan kedvező benyomás ellenére az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor úgy véli, hogy a javaslaton adatvédelmi szempontból javítani lehetne, célkitűzései veszélyeztetése nélkül. Az európai adatvédelmi biztos különösen azt tartja aggályosnak, hogy a javaslatot az OLAF vizsgálatai körében gyűjtött személyes adatok feldolgozására vonatkozó lex specialis-nak lehet tekinteni, amely elsőbbséget élvezne a 45/2001/EK rendeletben foglalt általános adatvédelmi keret alkalmazásával szemben. Ez különösen aggasztó, mivel a javaslatban foglalt adatvédelmi előírások alacsonyabb szintűek a 45/2001/EK rendeletben foglaltaknál, minden külön indoklás nélkül. |
| --- | --- |

7.

Az általánosan kedvező benyomás ellenére az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor úgy véli, hogy a javaslaton adatvédelmi szempontból javítani lehetne, célkitűzései veszélyeztetése nélkül. Az európai adatvédelmi biztos különösen azt tartja aggályosnak, hogy a javaslatot az OLAF vizsgálatai körében gyűjtött személyes adatok feldolgozására vonatkozó lex specialis-nak lehet tekinteni, amely elsőbbséget élvezne a 45/2001/EK rendeletben foglalt általános adatvédelmi keret alkalmazásával szemben. Ez különösen aggasztó, mivel a javaslatban foglalt adatvédelmi előírások alacsonyabb szintűek a 45/2001/EK rendeletben foglaltaknál, minden külön indoklás nélkül.

| 8. | Ennek elkerülése érdekében a következő szakasz elemzi a javaslatot, ismertetve egyrészt a hiányosságokat, másrészt konkrét javaslatokat téve azok megoldására. Természetesen ezen elemzés csak azokra a rendelkezésekre terjed ki, amelyek hatással vannak az adatvédelemre, konkrétan az 1. cikk (5), (6) és (7) bekezdésére, amelyek a 7a., a 8. és a 8a. cikk beillesztésére, illetve módosítására vonatkoznak. |
| --- | --- |

8.

Ennek elkerülése érdekében a következő szakasz elemzi a javaslatot, ismertetve egyrészt a hiányosságokat, másrészt konkrét javaslatokat téve azok megoldására. Természetesen ezen elemzés csak azokra a rendelkezésekre terjed ki, amelyek hatással vannak az adatvédelemre, konkrétan az 1. cikk (5), (6) és (7) bekezdésére, amelyek a 7a., a 8. és a 8a. cikk beillesztésére, illetve módosítására vonatkoznak.

II.   A JAVASLAT ELEMZÉSE

II.1.   A javaslat cikkek szerinti vizsgálata

II.1.a.   Az adatminőség elve

| 9. | Az adatminőség elve – melyet a 45/2001/EK rendelet 4. cikke ismer el – számos különböző szempontot foglal magában. Különösen, ezen elv alapján a személyes adatoknak pontosnak kell lenniük, meg kell felelniük az objektív valóságnak, továbbá hiánytalannak és időszerűnek kell lenniük. Másodszor, az adatok nem lehetnek túl tág körűek, és megfelelőek kell legyenek, úgy hogy van kapcsolat az információ és a felhasználási cél között. Az adatminőség elvét a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése tartalmazza, amely kiegészíti az 1073/1999/EK rendeletet a 7a. cikk (1) bekezdésével, mely bekezdés előírja az OLAF számára, hogy az érintett személy mellett és ellen szóló bizonyítékok gyűjtésére egyaránt törekednie kell. |
| --- | --- |

9.

Az adatminőség elve – melyet a 45/2001/EK rendelet 4. cikke ismer el – számos különböző szempontot foglal magában. Különösen, ezen elv alapján a személyes adatoknak pontosnak kell lenniük, meg kell felelniük az objektív valóságnak, továbbá hiánytalannak és időszerűnek kell lenniük. Másodszor, az adatok nem lehetnek túl tág körűek, és megfelelőek kell legyenek, úgy hogy van kapcsolat az információ és a felhasználási cél között. Az adatminőség elvét a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése tartalmazza, amely kiegészíti az 1073/1999/EK rendeletet a 7a. cikk (1) bekezdésével, mely bekezdés előírja az OLAF számára, hogy az érintett személy mellett és ellen szóló bizonyítékok gyűjtésére egyaránt törekednie kell.

| 10. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azon kötelezettség beillesztését, mely szerint az érintett személy mellett és ellen szóló bizonyítékok gyűjtésére egyaránt törekedni kell, mivel ez befolyásolja a feldolgozott adatok pontosságát és hiánytalanságát, ezáltal hozzájárul az adatminőség elvének betartásához, és így az OLAF vizsgálatai összefüggésében az adatvédelmi biztosítékok általános megerősítéséhez. |
| --- | --- |

10.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli azon kötelezettség beillesztését, mely szerint az érintett személy mellett és ellen szóló bizonyítékok gyűjtésére egyaránt törekedni kell, mivel ez befolyásolja a feldolgozott adatok pontosságát és hiánytalanságát, ezáltal hozzájárul az adatminőség elvének betartásához, és így az OLAF vizsgálatai összefüggésében az adatvédelmi biztosítékok általános megerősítéséhez.

II.1.b.   A tájékoztatáshoz való jog

| 11. | E jog szerint a személyes adatokat gyűjtő személyek kötelesek tájékoztatni az adatgyűjtésről és -feldolgozásról azokat az egyéneket, akikre az adatok vonatkoznak. Az egyéneknek jogában áll továbbá többek között az, hogy tájékoztatást kapjanak a feldolgozás céljáról, az adatok címzettjeiről, valamint azokról a konkrét jogokról, amelyek az egyéneket mint adatalanyokat megilletik. Az egyének tájékoztatásának kötelezettsége – adataik feldolgozására vonatkozóan – a személyes adatok tisztességes feldolgozásának biztosítására szolgál, és elengedhetetlen az egyének jogainak védelme szempontjából is. Ezt a jogot elismeri a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése, amely az 1073/1999/EK rendeletet kiegészíti a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével, valamint 1. cikkének (7) bekezdése, amely a rendeletet kiegészíti a 8a. cikkel. |
| --- | --- |

11.

E jog szerint a személyes adatokat gyűjtő személyek kötelesek tájékoztatni az adatgyűjtésről és -feldolgozásról azokat az egyéneket, akikre az adatok vonatkoznak. Az egyéneknek jogában áll továbbá többek között az, hogy tájékoztatást kapjanak a feldolgozás céljáról, az adatok címzettjeiről, valamint azokról a konkrét jogokról, amelyek az egyéneket mint adatalanyokat megilletik. Az egyének tájékoztatásának kötelezettsége – adataik feldolgozására vonatkozóan – a személyes adatok tisztességes feldolgozásának biztosítására szolgál, és elengedhetetlen az egyének jogainak védelme szempontjából is. Ezt a jogot elismeri a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése, amely az 1073/1999/EK rendeletet kiegészíti a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével, valamint 1. cikkének (7) bekezdése, amely a rendeletet kiegészíti a 8a. cikkel.

| 12. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 7a. cikk (2) bekezdése első albekezdésének és a 8a. cikknek a beillesztését, mivel azok az OLAF által folytatott vizsgálatok összefüggésében hozzájárulnak a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkében meghatározott, a tájékoztatáshoz való adatvédelmi jog betartásához. |
| --- | --- |

12.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 7a. cikk (2) bekezdése első albekezdésének és a 8a. cikknek a beillesztését, mivel azok az OLAF által folytatott vizsgálatok összefüggésében hozzájárulnak a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkében meghatározott, a tájékoztatáshoz való adatvédelmi jog betartásához.

| 13. | Az említett 11. és 12. cikk – amelyek közül az első olyan esetekre vonatkozik, amikor közvetlenül az egyéntől kérik a rá vonatkozó információt, a második pedig olyan esetekre, amikor azt harmadik féltől gyűjtik be – amellett, hogy meghatározzák az egyén tájékoztatási jogát személyes adatai feldolgozására vonatkozóan, megállapítják azon információk körét, amelyeket szükséges tudatni az egyénekkel ahhoz, hogy pontos és teljes információval rendelkezzenek az őket érintő adatfeldolgozási folyamat létezéséről. Ezen információk közé tartoznak többek között az adatok felhasználási célja, az adatok potenciális címzettjei, valamint az adatokhoz való hozzáférés jogának létezése. |
| --- | --- |

13.

Az említett 11. és 12. cikk – amelyek közül az első olyan esetekre vonatkozik, amikor közvetlenül az egyéntől kérik a rá vonatkozó információt, a második pedig olyan esetekre, amikor azt harmadik féltől gyűjtik be – amellett, hogy meghatározzák az egyén tájékoztatási jogát személyes adatai feldolgozására vonatkozóan, megállapítják azon információk körét, amelyeket szükséges tudatni az egyénekkel ahhoz, hogy pontos és teljes információval rendelkezzenek az őket érintő adatfeldolgozási folyamat létezéséről. Ezen információk közé tartoznak többek között az adatok felhasználási célja, az adatok potenciális címzettjei, valamint az adatokhoz való hozzáférés jogának létezése.

| 14. | Sajnálatos módon sem a 7a. cikk (2) bekezdésének első albekezdése, sem a 8a. cikk nem ír elő a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkében foglalthoz hasonló tájékoztatási kötelezettséget, és így nem határozza meg azt sem, hogy az egyéneket milyen információkkal kell ellátni a tisztességes eljárás biztosítása érdekében. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 7a. cikk (2) bekezdése első albekezdésének és a 8a. cikknek összhangban kell állnia a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkével. Az európai adatvédelmi biztos ebből a célból javasolja, hogy a 7a. cikk (2) bekezdésének első albekezdése és a 8a. cikk kifejezetten hivatkozzon a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkének alkalmazására. |
| --- | --- |

14.

Sajnálatos módon sem a 7a. cikk (2) bekezdésének első albekezdése, sem a 8a. cikk nem ír elő a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkében foglalthoz hasonló tájékoztatási kötelezettséget, és így nem határozza meg azt sem, hogy az egyéneket milyen információkkal kell ellátni a tisztességes eljárás biztosítása érdekében. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 7a. cikk (2) bekezdése első albekezdésének és a 8a. cikknek összhangban kell állnia a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkével. Az európai adatvédelmi biztos ebből a célból javasolja, hogy a 7a. cikk (2) bekezdésének első albekezdése és a 8a. cikk kifejezetten hivatkozzon a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkének alkalmazására.

| 15. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a 11. és 12. cikkre történő hivatkozás elmaradása tisztázatlan jogi helyzetet teremt. A javaslat lényegében a tájékoztatáshoz való jogra vonatkozóan olyan jogi keretet hozna létre, amely e jogot az OLAF által folytatott vizsgálatok tekintetében másképp szabályozná, mint a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkében meghatározott általános keret. Egy ilyen jogi keret sajnálatos módon enyhébb adatvédelmi biztosítékokat nyújtana, mint az általános keret. Az európai adatvédelmi biztos nem látja be, hogy bármely ok indokolttá tenné e nemkívánatos eredményt. |
| --- | --- |

15.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a 11. és 12. cikkre történő hivatkozás elmaradása tisztázatlan jogi helyzetet teremt. A javaslat lényegében a tájékoztatáshoz való jogra vonatkozóan olyan jogi keretet hozna létre, amely e jogot az OLAF által folytatott vizsgálatok tekintetében másképp szabályozná, mint a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkében meghatározott általános keret. Egy ilyen jogi keret sajnálatos módon enyhébb adatvédelmi biztosítékokat nyújtana, mint az általános keret. Az európai adatvédelmi biztos nem látja be, hogy bármely ok indokolttá tenné e nemkívánatos eredményt.

| 16. | A javaslat 7a. cikkének (2) bekezdése és 8a. cikkének második albekezdése az alkalmazásuk alól egy kivételt állapít meg, azt az esetet, amikor a tájékoztatás veszélyeztetné a vizsgálat kimenetelét. E kivétel szerint az OLAF főigazgatójának jogában áll azon kötelezettség teljesítésének elhalasztása, hogy a vizsgálat alá vont személyt véleménye ismertetésére felkérje. |
| --- | --- |

16.

A javaslat 7a. cikkének (2) bekezdése és 8a. cikkének második albekezdése az alkalmazásuk alól egy kivételt állapít meg, azt az esetet, amikor a tájékoztatás veszélyeztetné a vizsgálat kimenetelét. E kivétel szerint az OLAF főigazgatójának jogában áll azon kötelezettség teljesítésének elhalasztása, hogy a vizsgálat alá vont személyt véleménye ismertetésére felkérje.

| 17. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a tájékoztatás nyújtás bizonyos meghatározott esetekben való korlátozásának lehetősége összhangban áll a 45/2001/EK rendelet 20. cikkével, amely úgy rendelkezik, hogy e jog meghatározott esetekben korlátozható, többek között ha erre i. bűncselekmények megelőzése és kivizsgálása, ii. egy tagállam vagy az európai közösségek gazdasági vagy pénzügyi érdekeinek védelme, valamint iii. az érintett védelme vagy más személyek jogainak és szabadságainak védelme érdekében van szükség. |
| --- | --- |

17.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a tájékoztatás nyújtás bizonyos meghatározott esetekben való korlátozásának lehetősége összhangban áll a 45/2001/EK rendelet 20. cikkével, amely úgy rendelkezik, hogy e jog meghatározott esetekben korlátozható, többek között ha erre i. bűncselekmények megelőzése és kivizsgálása, ii. egy tagállam vagy az európai közösségek gazdasági vagy pénzügyi érdekeinek védelme, valamint iii. az érintett védelme vagy más személyek jogainak és szabadságainak védelme érdekében van szükség.

| 18. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a 45/2001/EK rendelet 20. cikke értelmében a tájékoztatáshoz való jog korlátozásához különböző adatvédelmi biztosítékok társulnak. Konkrétan a 20. cikk (3) bekezdése megállapítja, hogy ha korlátozásra kerül sor, az érintettet tájékoztatni kell a korlátozás alkalmazásának fő okairól, és arról, hogy joga van az európai adatvédelmi biztoshoz fordulni. Ezen tájékoztatás megadása abban az esetben halasztható el, ha az veszélyeztetné a vizsgálatot. |
| --- | --- |

18.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a 45/2001/EK rendelet 20. cikke értelmében a tájékoztatáshoz való jog korlátozásához különböző adatvédelmi biztosítékok társulnak. Konkrétan a 20. cikk (3) bekezdése megállapítja, hogy ha korlátozásra kerül sor, az érintettet tájékoztatni kell a korlátozás alkalmazásának fő okairól, és arról, hogy joga van az európai adatvédelmi biztoshoz fordulni. Ezen tájékoztatás megadása abban az esetben halasztható el, ha az veszélyeztetné a vizsgálatot.

| 19. | A javaslatban azonban a tájékoztatáshoz való jog korlátozására vonatkozó rendelkezésekhez nem társulnak a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében előírt adatvédelmi biztosítékok. Így az OLAF vizsgálatai összefüggésében a tájékoztatáshoz való jog korlátozásához nem társulnak azok a biztosítékok, amelyek az általános adatvédelmi keret értelmében alkalmazandók lennének, amit az európai adatvédelmi biztos nem tart helyénvalónak. Az európai adatvédelmi biztos e helyzet orvoslása érdekében javasolja, hogy a tájékoztatáshoz való jognak a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében és a 8a. cikkben foglalt korlátozása kötődjön a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott biztosítékokhoz. |
| --- | --- |

19.

A javaslatban azonban a tájékoztatáshoz való jog korlátozására vonatkozó rendelkezésekhez nem társulnak a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében előírt adatvédelmi biztosítékok. Így az OLAF vizsgálatai összefüggésében a tájékoztatáshoz való jog korlátozásához nem társulnak azok a biztosítékok, amelyek az általános adatvédelmi keret értelmében alkalmazandók lennének, amit az európai adatvédelmi biztos nem tart helyénvalónak. Az európai adatvédelmi biztos e helyzet orvoslása érdekében javasolja, hogy a tájékoztatáshoz való jognak a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében és a 8a. cikkben foglalt korlátozása kötődjön a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott biztosítékokhoz.

II.1.c.   Hozzáférési jog

| 20. | A hozzáférési jog lehetőséget ad az egyéneknek arra, hogy megtudják, hogy rájuk vonatkozóan dolgoznak-e fel információkat, és ha igen, milyen jellegűeket. Ezt a jogot elismeri a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése, amely az 1073/1999/EK rendeletet kiegészíti a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével, valamint a 7a. cikk (3) bekezdésével. |
| --- | --- |

20.

A hozzáférési jog lehetőséget ad az egyéneknek arra, hogy megtudják, hogy rájuk vonatkozóan dolgoznak-e fel információkat, és ha igen, milyen jellegűeket. Ezt a jogot elismeri a javaslat 1. cikkének (5) bekezdése, amely az 1073/1999/EK rendeletet kiegészíti a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével, valamint a 7a. cikk (3) bekezdésével.

| 21. | A fent említett módosítások, azaz a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdése és a 7a. cikk (3) bekezdése olyan jogot állapít meg, mely szerint a törvénytelenség elkövetésével gyanúsított személynek joga van minden őt érintő kérdésről tájékoztatást kapni. Konkrétabban, e rendelkezések megállapítják, hogy e jog gyakorlása miként valósul meg az OLAF vizsgálatai keretében. Először is, e jog a vizsgálat lezárásakor, vagyis a vizsgálat végén gyakorolható. Másodsorban, e jog az egyént érintő kérdések összefoglalója formájában valósul meg. Ezenfelül a gyanúsított egyén hozzáférhet a meghallgatásáról készített felvételhez is. |
| --- | --- |

21.

A fent említett módosítások, azaz a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdése és a 7a. cikk (3) bekezdése olyan jogot állapít meg, mely szerint a törvénytelenség elkövetésével gyanúsított személynek joga van minden őt érintő kérdésről tájékoztatást kapni. Konkrétabban, e rendelkezések megállapítják, hogy e jog gyakorlása miként valósul meg az OLAF vizsgálatai keretében. Először is, e jog a vizsgálat lezárásakor, vagyis a vizsgálat végén gyakorolható. Másodsorban, e jog az egyént érintő kérdések összefoglalója formájában valósul meg. Ezenfelül a gyanúsított egyén hozzáférhet a meghallgatásáról készített felvételhez is.

| 22. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 7a. cikk (2) bekezdése második albekezdésének és a 7a. cikk (3) bekezdésének beillesztését, mivel azok az OLAF által folytatott vizsgálatok összefüggésében meghatározzák a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében előírt, a hozzáférés adatvédelmi jogát. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor úgy véli, hogy e jog elismerése megfelelőbb módon is megjelenhetne a javaslatban. Az európai adatvédelmi biztos aggálya szerint a javaslatban megfogalmazott hozzáférési jog nem egyenértékű a 45/2001/EK rendelet szerinti ugyanezen joggal. |
| --- | --- |

22.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 7a. cikk (2) bekezdése második albekezdésének és a 7a. cikk (3) bekezdésének beillesztését, mivel azok az OLAF által folytatott vizsgálatok összefüggésében meghatározzák a 45/2001/EK rendelet 13. cikkében előírt, a hozzáférés adatvédelmi jogát. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor úgy véli, hogy e jog elismerése megfelelőbb módon is megjelenhetne a javaslatban. Az európai adatvédelmi biztos aggálya szerint a javaslatban megfogalmazott hozzáférési jog nem egyenértékű a 45/2001/EK rendelet szerinti ugyanezen joggal.

| 23. | A 45/2001/EK rendelet szerinti általános alapelv értelmében az egyének jogosultak hozzáférni a személyes adataikhoz, kivéve, ha felmerül a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében foglalt, e jog korlátozását indokolttá tevő – fent említett – egyedi esetek egyike. Ilyen esetekben a hozzáférés a körülmények megváltozásáig korlátozható. |
| --- | --- |

23.

A 45/2001/EK rendelet szerinti általános alapelv értelmében az egyének jogosultak hozzáférni a személyes adataikhoz, kivéve, ha felmerül a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében foglalt, e jog korlátozását indokolttá tevő – fent említett – egyedi esetek egyike. Ilyen esetekben a hozzáférés a körülmények megváltozásáig korlátozható.

| 24. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítása szerint a javaslat a hozzáférési jog alkalmazását nem ismeri el általános alapelvként. A javaslat ehelyett a hozzáférési jog alkalmazását bizonyos eljárási szakaszokban, bizonyos dokumentumok tekintetében írja elő. Bizonyos értelemben elmondható, hogy a javaslat a hozzáférési jogot mind időben, mind tárgyi tekintetben korlátozza. |
| --- | --- |

24.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítása szerint a javaslat a hozzáférési jog alkalmazását nem ismeri el általános alapelvként. A javaslat ehelyett a hozzáférési jog alkalmazását bizonyos eljárási szakaszokban, bizonyos dokumentumok tekintetében írja elő. Bizonyos értelemben elmondható, hogy a javaslat a hozzáférési jogot mind időben, mind tárgyi tekintetben korlátozza.

| 25. | Lényegében a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdése értelmében a hozzáférés kizárólag a vizsgálat lezárásakor adható meg, amikor is az egyén kézhez kapja az őt érintő kérdések összefoglalóját, valamint az egyén OLAF általi meghallgatása esetén az arról készült felvételt. E két eljárási szakaszon kívül általában nincs lehetőség a személyes információkhoz való hozzáférésre. Az európai adatvédelmi biztos úgy látja, hogy a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdése, illetve a 7a. cikk (3) bekezdése szerint tárgyi tekintetben kizárólag az egyént érintő kérdések összefoglalójához, illetve a meghallgatás felvételéhez biztosított a hozzáférés. Az egyénnel kapcsolatban tárolt esetleges egyéb információkhoz – például iratok, e-mail-ek másolatához, telefonbeszélgetések felvételéhez stb. – nem biztosított a hozzáférés. |
| --- | --- |

25.

Lényegében a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdése értelmében a hozzáférés kizárólag a vizsgálat lezárásakor adható meg, amikor is az egyén kézhez kapja az őt érintő kérdések összefoglalóját, valamint az egyén OLAF általi meghallgatása esetén az arról készült felvételt. E két eljárási szakaszon kívül általában nincs lehetőség a személyes információkhoz való hozzáférésre. Az európai adatvédelmi biztos úgy látja, hogy a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdése, illetve a 7a. cikk (3) bekezdése szerint tárgyi tekintetben kizárólag az egyént érintő kérdések összefoglalójához, illetve a meghallgatás felvételéhez biztosított a hozzáférés. Az egyénnel kapcsolatban tárolt esetleges egyéb információkhoz – például iratok, e-mail-ek másolatához, telefonbeszélgetések felvételéhez stb. – nem biztosított a hozzáférés.

| 26. | Az európai adatvédelmi biztos egyetért a javaslatban foglaltakkal a tekintetben, hogy a személyes információkhoz való hozzáférés lényeges a javaslatban meghatározott két eljárási szakaszban és két dokumentum vonatkozásában, és üdvözlendőnek tartja, hogy a javaslat elismeri e jogot ezek esetében. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor úgy véli, hogy a javaslatnak általános alapelvként, a benne kifejezetten említett két eseten kívül
  is
  el kellene ismernie a hozzáférés jogát. |
| --- | --- |

26.

Az európai adatvédelmi biztos egyetért a javaslatban foglaltakkal a tekintetben, hogy a személyes információkhoz való hozzáférés lényeges a javaslatban meghatározott két eljárási szakaszban és két dokumentum vonatkozásában, és üdvözlendőnek tartja, hogy a javaslat elismeri e jogot ezek esetében. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor úgy véli, hogy a javaslatnak általános alapelvként, a benne kifejezetten említett két eseten kívül
  is
  el kellene ismernie a hozzáférés jogát.

| 27. | Az európai adatvédelmi biztos tisztában van azzal, hogy létezhet ellentétes álláspont a hozzáférési jognak a vizsgálatok során általános elvként való elismerésével kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor emlékeztet arra, hogy amennyiben egyes vizsgálatok esetén szükséges a vizsgálat bizalmas lefolytatásának védelme, az OLAF a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének értelmében elhalaszthatja a hozzáférés megadását. Az OLAF ténylegesen hivatkozhat a 20. cikkre a hozzáférés elhalasztása céljából, például bűncselekmények megelőzése vagy kivizsgálása érdekében. Ennélfogva a hozzáférési jog megadásának általános alapelvként való alkalmazása nem akadálya e jog esetenkénti korlátozásának a fent említett okok fennállása esetén. |
| --- | --- |

27.

Az európai adatvédelmi biztos tisztában van azzal, hogy létezhet ellentétes álláspont a hozzáférési jognak a vizsgálatok során általános elvként való elismerésével kapcsolatban. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor emlékeztet arra, hogy amennyiben egyes vizsgálatok esetén szükséges a vizsgálat bizalmas lefolytatásának védelme, az OLAF a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének értelmében elhalaszthatja a hozzáférés megadását. Az OLAF ténylegesen hivatkozhat a 20. cikkre a hozzáférés elhalasztása céljából, például bűncselekmények megelőzése vagy kivizsgálása érdekében. Ennélfogva a hozzáférési jog megadásának általános alapelvként való alkalmazása nem akadálya e jog esetenkénti korlátozásának a fent említett okok fennállása esetén.

| 28. | A fentiek fényében és annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálatok során ténylegesen érvényesüljön – az esetleges korlátozásokat is lehetővé tevő – hozzáférési jog, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a javaslat egyértelműen hivatkozzon arra, hogy az egyénnek jogában áll az OLAF vizsgálati aktájában foglalt személyes adataihoz hozzáférni. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint konkrétan a 7a. cikk (2) bekezdésének első és második albekezdése közé be kell illeszteni egy albekezdést a következők szerint: „Minden, vizsgálat alá vont személynek jogában áll a vizsgálat során gyűjtött, rá vonatkozó személyes adatokhoz hozzáférni. E jog(ok)ra a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott korlátozások vonatkozhatnak.” |
| --- | --- |

28.

A fentiek fényében és annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálatok során ténylegesen érvényesüljön – az esetleges korlátozásokat is lehetővé tevő – hozzáférési jog, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a javaslat egyértelműen hivatkozzon arra, hogy az egyénnek jogában áll az OLAF vizsgálati aktájában foglalt személyes adataihoz hozzáférni. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint konkrétan a 7a. cikk (2) bekezdésének első és második albekezdése közé be kell illeszteni egy albekezdést a következők szerint: „Minden, vizsgálat alá vont személynek jogában áll a vizsgálat során gyűjtött, rá vonatkozó személyes adatokhoz hozzáférni. E jog(ok)ra a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott korlátozások vonatkozhatnak.”

| 29. | Ez a bekezdés a hozzáférési jog általános alapelvként való alkalmazását határozná meg. Ennek eredményeképpen biztosított lenne a két rendelet közti megfelelés, valamint az OLAF vizsgálataiban érintett személyekre nem vonatkozna kedvezőtlenebb rendszer a személyes adatokhoz való hozzáférés terén. |
| --- | --- |

29.

Ez a bekezdés a hozzáférési jog általános alapelvként való alkalmazását határozná meg. Ennek eredményeképpen biztosított lenne a két rendelet közti megfelelés, valamint az OLAF vizsgálataiban érintett személyekre nem vonatkozna kedvezőtlenebb rendszer a személyes adatokhoz való hozzáférés terén.

II.1.d.   Az adatok helyesbítéséhez való jog

| 30. | Az adatokhoz való hozzáférés joga előfeltétele a helyesbítési jognak. Azt követően, hogy egy egyén hozzáférhet az adataihoz, és meggyőződhet az adatok pontosságáról és a feldolgozás jogszerűségéről, az adatok helyesbítéséhez való joga révén követelheti a hiányos és hibás információk helyesbítését. |
| --- | --- |

30.

Az adatokhoz való hozzáférés joga előfeltétele a helyesbítési jognak. Azt követően, hogy egy egyén hozzáférhet az adataihoz, és meggyőződhet az adatok pontosságáról és a feldolgozás jogszerűségéről, az adatok helyesbítéséhez való joga révén követelheti a hiányos és hibás információk helyesbítését.

| 31. | A javaslat a helyesbítési jogot a hozzáférési joggal együtt szabályozza. Az 1. cikk (5) bekezdése, amely az 1073/1999/EK rendeletet kiegészíti a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével, valamint a 7a. cikk (3) bekezdésével, arra a lehetőségre utal, mely szerint a törvénysértéssel gyanúsított személy ismertetheti véleményét. |
| --- | --- |

31.

A javaslat a helyesbítési jogot a hozzáférési joggal együtt szabályozza. Az 1. cikk (5) bekezdése, amely az 1073/1999/EK rendeletet kiegészíti a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével, valamint a 7a. cikk (3) bekezdésével, arra a lehetőségre utal, mely szerint a törvénysértéssel gyanúsított személy ismertetheti véleményét.

| 32. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy szigorú értelemben véve a javaslat nem rendelkezik a helyesbítési jogról. A javaslat ehelyett a vélemény megismertetésének és az észrevételek jóváhagyásának vagy kiegészítésének jogáról rendelkezik (mindkét esetben a személyes jellegű információk vonatkozásában). Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezek az előjogok a helyesbítési joggal egyenértékűek, és megfelelnek a 45/2001/EK rendelet 14. cikke rendelkezéseinek, amely a hibás információk helyesbítésének jogára vonatkozó jogi keretet határozza meg. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint az OLAF vizsgálatai összefüggésében nincs lehetőség arra, hogy az egyének az általuk hiányosnak vagy hibásnak tartott információkat egyszerűen „helyesbíthessék”, hiszen sok esetben a vizsgálat tárgyát képezi annak kiderítése, hogy az információ helytelen-e. Ezért ebben az összefüggésben a helyesbítési jog – amint az a javaslatban is szerepel – megvalósulhat azáltal, hogy az egyén ismertetheti véleményét, valamint észrevételeket tehet a szóban forgó személyes információkkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

32.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy szigorú értelemben véve a javaslat nem rendelkezik a helyesbítési jogról. A javaslat ehelyett a vélemény megismertetésének és az észrevételek jóváhagyásának vagy kiegészítésének jogáról rendelkezik (mindkét esetben a személyes jellegű információk vonatkozásában). Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezek az előjogok a helyesbítési joggal egyenértékűek, és megfelelnek a 45/2001/EK rendelet 14. cikke rendelkezéseinek, amely a hibás információk helyesbítésének jogára vonatkozó jogi keretet határozza meg. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint az OLAF vizsgálatai összefüggésében nincs lehetőség arra, hogy az egyének az általuk hiányosnak vagy hibásnak tartott információkat egyszerűen „helyesbíthessék”, hiszen sok esetben a vizsgálat tárgyát képezi annak kiderítése, hogy az információ helytelen-e. Ezért ebben az összefüggésben a helyesbítési jog – amint az a javaslatban is szerepel – megvalósulhat azáltal, hogy az egyén ismertetheti véleményét, valamint észrevételeket tehet a szóban forgó személyes információkkal kapcsolatban.

| 33. | A fentieken felül az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a hozzáférési jog szabályozásával kapcsolatban a javaslathoz fűzött fenti észrevételek értelemszerűen alkalmazandók a helyesbítési jogra is. A javaslat valójában ugyanazokat, a hozzáférési joggal kapcsolatban fent ismertetett hiányosságokat mutatja a helyesbítési jog vonatkozásában is. A javaslat a helyesbítési jog alkalmazását nem ismeri el általános alapelvként. A helyesbítés joga ehelyett indokolatlan módon a vádakat tartalmazó összefoglalóra és a meghallgatás alapján készült jelentésre korlátozódik. |
| --- | --- |

33.

A fentieken felül az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a hozzáférési jog szabályozásával kapcsolatban a javaslathoz fűzött fenti észrevételek értelemszerűen alkalmazandók a helyesbítési jogra is. A javaslat valójában ugyanazokat, a hozzáférési joggal kapcsolatban fent ismertetett hiányosságokat mutatja a helyesbítési jog vonatkozásában is. A javaslat a helyesbítési jog alkalmazását nem ismeri el általános alapelvként. A helyesbítés joga ehelyett indokolatlan módon a vádakat tartalmazó összefoglalóra és a meghallgatás alapján készült jelentésre korlátozódik.

| 34. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a javaslatnak a helyesbítési jogot általános jogként, nem pedig részleges jogként kell elismernie. Az európai adatvédelmi biztos ebből a célból javasolja, hogy a javaslat egészüljön ki egy olyan rendelkezéssel, amely a helyesbítés jogának alkalmazását elismeri. Konkrétan, a „Minden, vizsgálat alá vont személynek jogában áll a vizsgálat során gyűjtött, rá vonatkozó személyes adatokhoz bármikor hozzáférni ”mondatot ki kell egészíteni a következő szövegrésszel: „és ismertetni arra vonatkozó véleményét, hogy a személyes adatok hibásak vagy hiányosak-e”. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének alkalmazása révén az OLAF bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és büntetőeljárás lefolytatása érdekében korlátozhatja a helyesbítési jogot. |
| --- | --- |

34.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a javaslatnak a helyesbítési jogot általános jogként, nem pedig részleges jogként kell elismernie. Az európai adatvédelmi biztos ebből a célból javasolja, hogy a javaslat egészüljön ki egy olyan rendelkezéssel, amely a helyesbítés jogának alkalmazását elismeri. Konkrétan, a „Minden, vizsgálat alá vont személynek jogában áll a vizsgálat során gyűjtött, rá vonatkozó személyes adatokhoz bármikor hozzáférni ”mondatot ki kell egészíteni a következő szövegrésszel: „és ismertetni arra vonatkozó véleményét, hogy a személyes adatok hibásak vagy hiányosak-e”. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének alkalmazása révén az OLAF bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és büntetőeljárás lefolytatása érdekében korlátozhatja a helyesbítési jogot.

| 35. | A 7a. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése lehetőséget ad a hozzáférési és a helyesbítési jog alkalmazásától való eltekintésre. A tájékoztatáshoz való jog korlátozásával kapcsolatban említettekhez hasonlóan, e korlátozásokat a 45/2001/EK rendelet 20. cikke értelmében alkalmazandó adatvédelmi biztosítékoknak kell kísérniük. Az európai adatvédelmi biztos ebből a célból javasolja, hogy az e jogok alkalmazására vonatkozó korlátozások kapcsán a javaslat kifejezetten hivatkozzon a 20. cikkre. |
| --- | --- |

35.

A 7a. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése lehetőséget ad a hozzáférési és a helyesbítési jog alkalmazásától való eltekintésre. A tájékoztatáshoz való jog korlátozásával kapcsolatban említettekhez hasonlóan, e korlátozásokat a 45/2001/EK rendelet 20. cikke értelmében alkalmazandó adatvédelmi biztosítékoknak kell kísérniük. Az európai adatvédelmi biztos ebből a célból javasolja, hogy az e jogok alkalmazására vonatkozó korlátozások kapcsán a javaslat kifejezetten hivatkozzon a 20. cikkre.

II.1.e.   Személyes jellegű információk cseréje

| 36. | A javaslat rendelkezik a személyes adatoknak az európai intézményeken belüli és a tagállami hatóságokkal való cseréjéről. A javaslatnak valójában egyik célja, hogy fokozza az OLAF és az uniós, illetve tagállami hatóságok közötti információcserét. |
| --- | --- |

36.

A javaslat rendelkezik a személyes adatoknak az európai intézményeken belüli és a tagállami hatóságokkal való cseréjéről. A javaslatnak valójában egyik célja, hogy fokozza az OLAF és az uniós, illetve tagállami hatóságok közötti információcserét.

| 37. | Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy az információcsere csak a konkrét esetben folytatott vizsgálat céljának eléréséhez szükséges mértékben engedhető meg. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet továbbá arra, hogy a 45/2001/EK rendelet 7. cikke értelmében az adatok címzettje kizárólag olyan célból dolgozhatja fel az adatokat, amilyen célból azokat továbbították neki. |
| --- | --- |

37.

Ezzel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kívánja, hogy az információcsere csak a konkrét esetben folytatott vizsgálat céljának eléréséhez szükséges mértékben engedhető meg. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet továbbá arra, hogy a 45/2001/EK rendelet 7. cikke értelmében az adatok címzettje kizárólag olyan célból dolgozhatja fel az adatokat, amilyen célból azokat továbbították neki.

| 38. | A javaslat nem rendelkezik a személyes adatok harmadik országokkal való, vagy nemzetközi együttműködés céljából történő cseréjéről. Mindenesetre feltehető, hogy ilyen együttműködésre sor kerülhet. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni szeretné, hogy ezeket a cseréket kizárólag abban az esetben szabad engedélyezni, ha a harmadik ország biztosítja a személyes adatok megfelelő szintű védelmét, vagy a továbbítás a 45/2001/EK rendelet 9. cikkének (6) bekezdésében meghatározott eltérések valamelyikének hatálya alá tartozik. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet továbbá, hogy ugyanezek a szabályok vonatkoznak az OLAF és azon uniós intézmények és szervek közötti cserére, amelyek nem közösségi szervek, mint például az EUROPOL vagy az EUROJUST. Az ilyen esetekkel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos reményét fejezi ki arra vonatkozóan, hogy az ilyen intézményekre vonatkozó adatvédelmi keret megfelelőségét elismerő helyénvaló jogszabályok kerülnek elfogadásra, ami megkönnyítené az információk ezen intézményeknek való átadását a 45/2001/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Alternatív megoldásként új jogszabályok fogadhatók el, amelyek az említett szervek és intézmények adatvédelmi rendszerét a közösségi szervekével és intézményekével egyenértékűnek ismerik el – a 45/2001/EK rendelet 7. cikkének megfelelően —, amelynek eredményeként szintén megszűnnének az ezen intézményeknek való adattovábbításra vonatkozó korlátozások. |
| --- | --- |

38.

A javaslat nem rendelkezik a személyes adatok harmadik országokkal való, vagy nemzetközi együttműködés céljából történő cseréjéről. Mindenesetre feltehető, hogy ilyen együttműködésre sor kerülhet. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni szeretné, hogy ezeket a cseréket kizárólag abban az esetben szabad engedélyezni, ha a harmadik ország biztosítja a személyes adatok megfelelő szintű védelmét, vagy a továbbítás a 45/2001/EK rendelet 9. cikkének (6) bekezdésében meghatározott eltérések valamelyikének hatálya alá tartozik. Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet továbbá, hogy ugyanezek a szabályok vonatkoznak az OLAF és azon uniós intézmények és szervek közötti cserére, amelyek nem közösségi szervek, mint például az EUROPOL vagy az EUROJUST. Az ilyen esetekkel kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos reményét fejezi ki arra vonatkozóan, hogy az ilyen intézményekre vonatkozó adatvédelmi keret megfelelőségét elismerő helyénvaló jogszabályok kerülnek elfogadásra, ami megkönnyítené az információk ezen intézményeknek való átadását a 45/2001/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően. Alternatív megoldásként új jogszabályok fogadhatók el, amelyek az említett szervek és intézmények adatvédelmi rendszerét a közösségi szervekével és intézményekével egyenértékűnek ismerik el – a 45/2001/EK rendelet 7. cikkének megfelelően —, amelynek eredményeként szintén megszűnnének az ezen intézményeknek való adattovábbításra vonatkozó korlátozások.

II.1.f.   A 45/2001/EK rendeletnek való megfelelés

| 39. | A javaslat módosította a 8. cikk (3) bekezdését a 45/2001/EK rendelet alkalmazására való kifejezett hivatkozás beillesztése céljából. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 8. cikk (3) bekezdésének módosítását, mivel az megerősíti, hogy minden olyan esetben, amikor a javaslat nem határozza meg közelebbről, hogy az OLAF vizsgálatainak keretében az adatvédelmi követelmények hogyan alkalmazandók, alapértelmezésben a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó. |
| --- | --- |

39.

A javaslat módosította a 8. cikk (3) bekezdését a 45/2001/EK rendelet alkalmazására való kifejezett hivatkozás beillesztése céljából. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 8. cikk (3) bekezdésének módosítását, mivel az megerősíti, hogy minden olyan esetben, amikor a javaslat nem határozza meg közelebbről, hogy az OLAF vizsgálatainak keretében az adatvédelmi követelmények hogyan alkalmazandók, alapértelmezésben a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.

| 40. | Az európai adatvédelmi biztos szerint a 8. cikk (3) bekezdése önmagában, az ebben a véleményben javasolt módosítások nélkül nem elegendő ahhoz, hogy a személyes adatok védelmét a 45/2001/EK rendelettel legalább megegyező szinten biztosítsa. A 8. cikk (3) bekezdése önmagában azért nem elegendő, mert úgy értelmezhető, hogy e rendelkezés csak abban az esetben releváns, amikor a javaslat nem határozza meg közelebbről, hogy az OLAF vizsgálatainak keretében az adatvédelmi követelmények hogyan alkalmazandók. Azonban amikor a javaslat meghatározza, hogy az adatvédelmi követelmények hogyan alkalmazandók, és alacsonyabb szintű védelmet nyújtó adatvédelmi rendszert állapít meg, akkor mindez úgy értelmezhető, hogy ez az elégtelen rendszer elsőbbséget élvez a 45/2001/EK rendeletben megjelenő általános adatvédelmi kerettel szemben. A 45/2001/EK rendeletre való konkrét hivatkozások beillesztésére vonatkozó fent javasolt módosítások célja az effajta értelmezés veszélyének elkerülése. |
| --- | --- |

40.

Az európai adatvédelmi biztos szerint a 8. cikk (3) bekezdése önmagában, az ebben a véleményben javasolt módosítások nélkül nem elegendő ahhoz, hogy a személyes adatok védelmét a 45/2001/EK rendelettel legalább megegyező szinten biztosítsa. A 8. cikk (3) bekezdése önmagában azért nem elegendő, mert úgy értelmezhető, hogy e rendelkezés csak abban az esetben releváns, amikor a javaslat nem határozza meg közelebbről, hogy az OLAF vizsgálatainak keretében az adatvédelmi követelmények hogyan alkalmazandók. Azonban amikor a javaslat meghatározza, hogy az adatvédelmi követelmények hogyan alkalmazandók, és alacsonyabb szintű védelmet nyújtó adatvédelmi rendszert állapít meg, akkor mindez úgy értelmezhető, hogy ez az elégtelen rendszer elsőbbséget élvez a 45/2001/EK rendeletben megjelenő általános adatvédelmi kerettel szemben. A 45/2001/EK rendeletre való konkrét hivatkozások beillesztésére vonatkozó fent javasolt módosítások célja az effajta értelmezés veszélyének elkerülése.

III.   TOVÁBBI ÉSZREVÉTELEK

III.1.   Az informátorok védelme

| 41. | Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben egyetért a javaslattal a tekintetben, hogy a nagyobb átláthatóság érdekében megfelelő tájékoztatási szintet kell biztosítani az informátorok felé, és üdvözli a javaslatban foglalt azon kötelezettséget, mely szerint az informátorokat tájékoztatni kell arról, hogy indul-e vizsgálat vagy sem. |
| --- | --- |

41.

Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben egyetért a javaslattal a tekintetben, hogy a nagyobb átláthatóság érdekében megfelelő tájékoztatási szintet kell biztosítani az informátorok felé, és üdvözli a javaslatban foglalt azon kötelezettséget, mely szerint az informátorokat tájékoztatni kell arról, hogy indul-e vizsgálat vagy sem.

| 42. | Az európai adatvédelmi biztos ajánlása szerint az informátorok személyazonosságát bizalmasan kell kezelni az OLAF vizsgálatai alatt és a későbbiekben is. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezért helyénvaló lenne, hogy a javaslat egy új, az informátorok személyazonosságának bizalmas kelezését biztosító bekezdéssel egészüljön ki. A jelenlegi biztosítékok (SEC/2004/151/2 bizottsági közlemény) jogi szemszögből nem tekinthetők elegendőnek. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy egy ilyen rendelkezés összhangban állna a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport azon véleményével, amely az uniós adatvédelmi szabályoknak a belső informátori rendszerekre történő alkalmazására vonatkozik (8). |
| --- | --- |

42.

Az európai adatvédelmi biztos ajánlása szerint az informátorok személyazonosságát bizalmasan kell kezelni az OLAF vizsgálatai alatt és a későbbiekben is. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ezért helyénvaló lenne, hogy a javaslat egy új, az informátorok személyazonosságának bizalmas kelezését biztosító bekezdéssel egészüljön ki. A jelenlegi biztosítékok (SEC/2004/151/2 bizottsági közlemény) jogi szemszögből nem tekinthetők elegendőnek. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy egy ilyen rendelkezés összhangban állna a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport azon véleményével, amely az uniós adatvédelmi szabályoknak a belső informátori rendszerekre történő alkalmazására vonatkozik (8).

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 43. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslatot a tekintetben, hogy az az OLAF vizsgálataiban érintett egyéneknek nyújtott eljárási garanciákat – köztük ezen egyének személyes adatainak védelmét – konkrétabban meghatározza. |
| --- | --- |

43.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslatot a tekintetben, hogy az az OLAF vizsgálataiban érintett egyéneknek nyújtott eljárási garanciákat – köztük ezen egyének személyes adatainak védelmét – konkrétabban meghatározza.

| 44. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a javaslat javarészt – az egyéneknek személyes adataik és magánéletük védelmére vonatkozó jogai védelmét tekintve – fejlődést képvisel a jelenlegi jogi kerethez képest. E fejlődésre példa a 7a. cikk (2) bekezdésének első albekezdése és a 8a. cikk, amelyek hozzájárulnak a tájékoztatáshoz való jog betartásához, valamint a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdése és (3) bekezdése, amelyek a hozzáféréshez és a helyesbítéshez való részleges jog alkalmazását erősítik meg az OLAF vizsgálatai keretében. |
| --- | --- |

44.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a javaslat javarészt – az egyéneknek személyes adataik és magánéletük védelmére vonatkozó jogai védelmét tekintve – fejlődést képvisel a jelenlegi jogi kerethez képest. E fejlődésre példa a 7a. cikk (2) bekezdésének első albekezdése és a 8a. cikk, amelyek hozzájárulnak a tájékoztatáshoz való jog betartásához, valamint a 7a. cikk (2) bekezdésének második albekezdése és (3) bekezdése, amelyek a hozzáféréshez és a helyesbítéshez való részleges jog alkalmazását erősítik meg az OLAF vizsgálatai keretében.

| 45. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli továbbá, hogy a javaslat elismeri, hogy a 45/2001/EK rendelet az OLAF vizsgálatai keretében végzett valamennyi adatfeldolgozási tevékenység során alkalmazandó, mivel ez hozzájárul az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó szabályok következetes és egységes alkalmazásához a személyes adatok feldolgozása tekintetében. |
| --- | --- |

45.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli továbbá, hogy a javaslat elismeri, hogy a 45/2001/EK rendelet az OLAF vizsgálatai keretében végzett valamennyi adatfeldolgozási tevékenység során alkalmazandó, mivel ez hozzájárul az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmére vonatkozó szabályok következetes és egységes alkalmazásához a személyes adatok feldolgozása tekintetében.

| 46. | Jóllehet az európai adatvédelmi biztos értékeli az eljárási és adatvédelmi jogok erősítését célzó, fent ismertetett módosításokat, aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a javasolt módosítások többsége nem éri el a 45/2001/EK rendeletben foglalt minimális adatvédelmi előírások szintjét. Az európai adatvédelmi biztos aggodalmasnak tartja, hogy amennyiben a javaslat úgy tekinthető, mint amely elsőbbséget élvez a 45/2001/EK rendeletben foglalt általános adatvédelmi keret alkalmazásával szemben, ez az adatvédelmi előírások elfogadhatatlan felhígulását vonná maga után az OLAF vizsgálatai keretében. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ez különösen aggályos, tekintetbe véve az OLAF vizsgálatai keretében gyűjtött lehetséges adatok érzékeny jellegét. E nemkívánatos eredmény elkerülése érdekében az európai adatvédelmi biztos felkéri a közösségi jogalkotót, hogy vegye figyelembe a következő kérdéseket, és azok megoldása érdekében hajtsa végre a megfelelő módosításokat a javaslatban: |
| --- | --- |

46.

Jóllehet az európai adatvédelmi biztos értékeli az eljárási és adatvédelmi jogok erősítését célzó, fent ismertetett módosításokat, aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a javasolt módosítások többsége nem éri el a 45/2001/EK rendeletben foglalt minimális adatvédelmi előírások szintjét. Az európai adatvédelmi biztos aggodalmasnak tartja, hogy amennyiben a javaslat úgy tekinthető, mint amely elsőbbséget élvez a 45/2001/EK rendeletben foglalt általános adatvédelmi keret alkalmazásával szemben, ez az adatvédelmi előírások elfogadhatatlan felhígulását vonná maga után az OLAF vizsgálatai keretében. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ez különösen aggályos, tekintetbe véve az OLAF vizsgálatai keretében gyűjtött lehetséges adatok érzékeny jellegét. E nemkívánatos eredmény elkerülése érdekében az európai adatvédelmi biztos felkéri a közösségi jogalkotót, hogy vegye figyelembe a következő kérdéseket, és azok megoldása érdekében hajtsa végre a megfelelő módosításokat a javaslatban:

| 47. | Hiányosságok a tájékoztatáshoz való jog tekintetében az OLAF vizsgálatai keretében:
  az egyének tájékoztatása a tisztességes eljárás elengedhetetlen biztosítéka, amely indokolatlanul nem veszélyeztethető, amint azt a javaslat teszi. Ennek elkerülése érdekében a javaslatot módosítani kell a következők szerint:






  i. | A 7a. cikk (2) bekezdése első albekezdésének és a 8a. cikknek kifejezetten hivatkoznia kell a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkére a tisztességes eljárás biztosítása érdekében. |
| --- | --- | --- |

47.

az egyének tájékoztatása a tisztességes eljárás elengedhetetlen biztosítéka, amely indokolatlanul nem veszélyeztethető, amint azt a javaslat teszi. Ennek elkerülése érdekében a javaslatot módosítani kell a következők szerint:

i.

A 7a. cikk (2) bekezdése első albekezdésének és a 8a. cikknek kifejezetten hivatkoznia kell a 45/2001/EK rendelet 11. és 12. cikkére a tisztességes eljárás biztosítása érdekében.

| ii. | A tájékoztatáshoz való jognak a 7a. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében és a 8a. cikk második albekezdésében foglalt korlátozását a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott biztosítékokhoz kell kötni. |
| --- | --- |

ii.

A tájékoztatáshoz való jognak a 7a. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében és a 8a. cikk második albekezdésében foglalt korlátozását a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott biztosítékokhoz kell kötni.

| 48. | Hiányosságok a hozzáférési jog tekintetében az OLAF vizsgálatai keretében:
  A személyes jellegű információkhoz való hozzáférés megadása a személyes adatok tiszteletben tartásának egyik alappillére, amely biztosítja, hogy az egyének tudjanak a velük kapcsolatos adatok feldolgozásáról. A tényleges hozzáférési jog biztosítása érdekében a javaslatot módosítani kell a következők szerint:






  i. | Új rendelkezést kell beilleszteni, amely az OLAF vizsgálatai keretében gyűjtött személyes jellegű információkhoz való hozzáférést általános alapelvként ismeri el; e rendelkezés beilleszthető a 7a. cikk (2) bekezdésének első és második albekezdése közé. E rendelkezést a következőképpen lehetne megfogalmazni: „Minden, vizsgálat alá vont személynek jogában áll a vizsgálat során gyűjtött, rá vonatkozó személyes adatokhoz hozzáférni. E jog(ok)ra a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott korlátozások vonatkozhatnak.” |
| --- | --- | --- |

48.

A személyes jellegű információkhoz való hozzáférés megadása a személyes adatok tiszteletben tartásának egyik alappillére, amely biztosítja, hogy az egyének tudjanak a velük kapcsolatos adatok feldolgozásáról. A tényleges hozzáférési jog biztosítása érdekében a javaslatot módosítani kell a következők szerint:

i.

Új rendelkezést kell beilleszteni, amely az OLAF vizsgálatai keretében gyűjtött személyes jellegű információkhoz való hozzáférést általános alapelvként ismeri el; e rendelkezés beilleszthető a 7a. cikk (2) bekezdésének első és második albekezdése közé. E rendelkezést a következőképpen lehetne megfogalmazni: „Minden, vizsgálat alá vont személynek jogában áll a vizsgálat során gyűjtött, rá vonatkozó személyes adatokhoz hozzáférni. E jog(ok)ra a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott korlátozások vonatkozhatnak.”

| 49. | Hiányosságok a helyesbítési jog tekintetében az OLAF vizsgálatai keretében:
  A helytelen vagy hiányos információk helyesbítésének joga a személyes adatokhoz való hozzáférés jogának természetes következménye, és ekképp a személyes adatok védelméhez való jog egyik sarokköve. A helyesbítési jog csak olyan mértékben korlátozható, ahogy azt a 45/2001/EK rendelet lehetővé teszi. A javaslat ezen túlmenő korlátozásokat tartalmaz, ami a következőképpen kerülhető el:






  i. | A javaslatot egy olyan rendelkezéssel kell kiegészíteni, amely kimondja, hogy a gyanúsítottaknak általános joguk van arra, hogy a rájuk vonatkozó információkkal kapcsolatban ismertessék véleményüket, kivéve, ha a 45/2001/EK rendelet 20. cikke szerinti kivételek egyike alkalmazandó. Konkrétan, annak megállapítása után, mely szerint minden, vizsgálat alá vont személynek „jogában áll a vizsgálat során gyűjtött, rá vonatkozó személyes adatokhoz bármikor hozzáférni”, a szöveget aszerint kell kiegészíteni, hogy az egyénnek ebből következően joga van „ismertetni arra vonatkozó véleményét, hogy a személyes adatok hibásak vagy hiányosak-e”. |
| --- | --- | --- |

49.

A helytelen vagy hiányos információk helyesbítésének joga a személyes adatokhoz való hozzáférés jogának természetes következménye, és ekképp a személyes adatok védelméhez való jog egyik sarokköve. A helyesbítési jog csak olyan mértékben korlátozható, ahogy azt a 45/2001/EK rendelet lehetővé teszi. A javaslat ezen túlmenő korlátozásokat tartalmaz, ami a következőképpen kerülhető el:

i.

A javaslatot egy olyan rendelkezéssel kell kiegészíteni, amely kimondja, hogy a gyanúsítottaknak általános joguk van arra, hogy a rájuk vonatkozó információkkal kapcsolatban ismertessék véleményüket, kivéve, ha a 45/2001/EK rendelet 20. cikke szerinti kivételek egyike alkalmazandó. Konkrétan, annak megállapítása után, mely szerint minden, vizsgálat alá vont személynek „jogában áll a vizsgálat során gyűjtött, rá vonatkozó személyes adatokhoz bármikor hozzáférni”, a szöveget aszerint kell kiegészíteni, hogy az egyénnek ebből következően joga van „ismertetni arra vonatkozó véleményét, hogy a személyes adatok hibásak vagy hiányosak-e”.

| ii. | Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a hozzáférési és helyesbítési jognak a 7a. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében foglalt korlátozása kötődjön a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott biztosítékokhoz. |
| --- | --- |

ii.

Az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a hozzáférési és helyesbítési jognak a 7a. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében foglalt korlátozása kötődjön a 45/2001/EK rendelet 20. cikkében meghatározott biztosítékokhoz.

| 50. | Az európai adatvédelmi biztos ezenfelül úgy véli, hogy helyénvaló lenne, ha a javaslat tartalmazna egy új, az informátorok személyazonosságának bizalmas kezelését biztosító bekezdést. |
| --- | --- |

50.

Az európai adatvédelmi biztos ezenfelül úgy véli, hogy helyénvaló lenne, ha a javaslat tartalmazna egy új, az informátorok személyazonosságának bizalmas kezelését biztosító bekezdést.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 27-én.

Peter HUSTINX

Európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

3

(4)  A javaslat módosítja a 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14. és 15. cikket.

4

(5)  HL L 136., 1999.5.31., 8. o.

5

(6)  A javaslat által megoldani kívánt problémák egy részét korábban a Számvevőszék, az Európai Parlament és az OLAF-nak a Hivatal tevékenységéről készített saját értékelése is felvetette.

6

(7)  A javaslat intézkedéseket állapít annak biztosítására, hogy az információ minden irányba áramoljon: az OLAF-tól az intézményekhez és a tagállamokhoz, illetve fordítva.

7

(8)  2006/1. sz. vélemény az európai uniós adatvédelmi szabályoknak a belső informátori rendszerekre történő alkalmazásáról a számvitel, a belső számviteli ellenőrzések, a könyvvizsgálattal kapcsolatos ügyek, a vesztegetés és a banki és pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelem területén (00195/06/EN WP 117).

8

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/9

---

Az európai adatvédelmi biztos második véleménye a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározati javaslatról

(2007/C 91/02)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

| 1. | Az európai adatvédelmi biztos 2005. december 19-én véleményt (3) adott ki a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó bizottsági javaslatról. E véleményben az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozta, hogy a javaslat az EUSz. VI. címének hatálya alá tartozó területen belül a személyes adatok védelmét szolgáló hatékony eszközként alapvető fontossággal bír. Ennek az eszköznek nem csak az Európa Tanács 108. számú egyezményében (4) és még konkrétabban a 95/46/EK irányelvben meghatározott, adatvédelemre vonatkozó elveket kell tiszteletben tartania, hanem a bűnüldözés sajátos jellegének figyelembevételével további szabályokat is meg kell állapítania. Az európai adatvédelmi biztos szerint lényeges, hogy a kerethatározat valamennyi rendőrségi és igazságügyi adat feldolgozására kiterjedjen, abban az esetben is, ha a szóban forgó adatokat nem másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai továbbították vagy bocsátották rendelkezésre. A személyes adatok védelmének egységessége elengedhetetlen, függetlenül attól, hogy az adatokat hol, ki és milyen célra dolgozza fel. Az európai adatvédelmi biztos több javaslatot tett az adatvédelem szintjének javítására. |
| --- | --- |

1.

Az európai adatvédelmi biztos 2005. december 19-én véleményt (3) adott ki a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó bizottsági javaslatról. E véleményben az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozta, hogy a javaslat az EUSz. VI. címének hatálya alá tartozó területen belül a személyes adatok védelmét szolgáló hatékony eszközként alapvető fontossággal bír. Ennek az eszköznek nem csak az Európa Tanács 108. számú egyezményében (4) és még konkrétabban a 95/46/EK irányelvben meghatározott, adatvédelemre vonatkozó elveket kell tiszteletben tartania, hanem a bűnüldözés sajátos jellegének figyelembevételével további szabályokat is meg kell állapítania. Az európai adatvédelmi biztos szerint lényeges, hogy a kerethatározat valamennyi rendőrségi és igazságügyi adat feldolgozására kiterjedjen, abban az esetben is, ha a szóban forgó adatokat nem másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai továbbították vagy bocsátották rendelkezésre. A személyes adatok védelmének egységessége elengedhetetlen, függetlenül attól, hogy az adatokat hol, ki és milyen célra dolgozza fel. Az európai adatvédelmi biztos több javaslatot tett az adatvédelem szintjének javítására.

| 2. | Az Európai Parlament 2006. szeptember 27-én jogalkotási állásfoglalást fogadott el a bizottsági javaslattal kapcsolatban. Az állásfoglalásban meghatározott célok nagy vonalakban megegyeznek az európai adatvédelmi biztos véleményében foglalt célokkal, miszerint a javaslatot összességében támogatni kell, és a kerethatározat által biztosított adatvédelem szintjének javítását szolgáló módosításokra van szükség. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament 2006. szeptember 27-én jogalkotási állásfoglalást fogadott el a bizottsági javaslattal kapcsolatban. Az állásfoglalásban meghatározott célok nagy vonalakban megegyeznek az európai adatvédelmi biztos véleményében foglalt célokkal, miszerint a javaslatot összességében támogatni kell, és a kerethatározat által biztosított adatvédelem szintjének javítását szolgáló módosításokra van szükség.

| 3. | A Tanácson belül jelenleg zajlik a bizottsági javaslat megvitatása. A Tanács láthatóan (5) jól halad a munkával és lényegi módosításokat végez a javaslat szövegét illetően. A Tanács elnöksége komoly erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy még jelentősebb előrelépés történjen. Az elnökség célja, hogy a javaslat főbb elemeiről 2006 decemberéig közös megközelítés szülessen. |
| --- | --- |

3.

A Tanácson belül jelenleg zajlik a bizottsági javaslat megvitatása. A Tanács láthatóan (5) jól halad a munkával és lényegi módosításokat végez a javaslat szövegét illetően. A Tanács elnöksége komoly erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy még jelentősebb előrelépés történjen. Az elnökség célja, hogy a javaslat főbb elemeiről 2006 decemberéig közös megközelítés szülessen.

| 4. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Tanács nagy figyelmet szentel e fontos javaslatnak. Aggasztja ugyanakkor a fejlemények iránya. A Tanácsban jelenleg megvitatott szövegek nem tartalmazzák sem az Európai Parlament által javasolt módosításokat, sem az európai adatvédelmi biztos és az európai adatvédelmi hatóságok konferenciájának véleményét. Épp ellenkezőleg, számos esetben törölték, vagy lényeges mértékben gyengítették a bizottsági javaslat azon rendelkezéseit, amelyek biztosítékot nyújtanak a polgároknak. Ennek eredményeképpen fennáll annak a veszélye, hogy a védelem szintje nem csak a 95/46/EK irányelv által nyújtott védelem szintjétől, hanem még az Európai Tanács sokkal általánosabb megfogalmazást tartalmazó, a tagállamok számára kötelező erejű 108. számú egyezménye szerinti védelem szintjétől is elmarad. |
| --- | --- |

4.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a Tanács nagy figyelmet szentel e fontos javaslatnak. Aggasztja ugyanakkor a fejlemények iránya. A Tanácsban jelenleg megvitatott szövegek nem tartalmazzák sem az Európai Parlament által javasolt módosításokat, sem az európai adatvédelmi biztos és az európai adatvédelmi hatóságok konferenciájának véleményét. Épp ellenkezőleg, számos esetben törölték, vagy lényeges mértékben gyengítették a bizottsági javaslat azon rendelkezéseit, amelyek biztosítékot nyújtanak a polgároknak. Ennek eredményeképpen fennáll annak a veszélye, hogy a védelem szintje nem csak a 95/46/EK irányelv által nyújtott védelem szintjétől, hanem még az Európai Tanács sokkal általánosabb megfogalmazást tartalmazó, a tagállamok számára kötelező erejű 108. számú egyezménye szerinti védelem szintjétől is elmarad.

| 5. | Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága (LIBE) nemrégiben szintén aggodalmának adott hangot a Tanács e kerethatározati javaslatra vonatkozó döntéseit illetően. |
| --- | --- |

5.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága (LIBE) nemrégiben szintén aggodalmának adott hangot a Tanács e kerethatározati javaslatra vonatkozó döntéseit illetően.

| 6. | A fenti okokból az európai adatvédelmi biztos most egy második véleményt ad ki. E második vélemény néhány alapvető aggodalomra összpontosít, és nem ismétli meg újra az európai adatvédelmi biztos 2005. decemberi véleményében foglalt valamennyi pontot, amelyek mind továbbra is érvényesek. |
| --- | --- |

6.

A fenti okokból az európai adatvédelmi biztos most egy második véleményt ad ki. E második vélemény néhány alapvető aggodalomra összpontosít, és nem ismétli meg újra az európai adatvédelmi biztos 2005. decemberi véleményében foglalt valamennyi pontot, amelyek mind továbbra is érvényesek.

Általános jellegű aggodalmak

| 7. | A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének fejlődő térségében egyre nagyobb fontossággal bír a rendőrségi és igazságügyi információk tagállamok közötti cseréje. Ezen információcsere megkönnyítésének érdekében már számos jogi eszközt javasoltak vagy fogadtak el. Az európai adatvédelmi biztos ismételten kiemeli, hogy ebben az összefüggésben – a polgárok alapvető jogainak tiszteletben tartását biztosítandó – szilárd jogi keretre van szükség, amely védi az érintettet. A jelenlegi kerethatározat(i javaslat) közvetlenül kapcsolódik az ezen információcsere megkönnyítésére irányuló javaslatokhoz. |
| --- | --- |

7.

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének fejlődő térségében egyre nagyobb fontossággal bír a rendőrségi és igazságügyi információk tagállamok közötti cseréje. Ezen információcsere megkönnyítésének érdekében már számos jogi eszközt javasoltak vagy fogadtak el. Az európai adatvédelmi biztos ismételten kiemeli, hogy ebben az összefüggésben – a polgárok alapvető jogainak tiszteletben tartását biztosítandó – szilárd jogi keretre van szükség, amely védi az érintettet. A jelenlegi kerethatározat(i javaslat) közvetlenül kapcsolódik az ezen információcsere megkönnyítésére irányuló javaslatokhoz.

| 8. | Bár az európai adatvédelmi biztos elismeri a kerethatározat Tanács általi mielőbbi elfogadásának fontosságát, egyúttal figyelmeztet arra, hogy a gyors döntéshozatal nem vezethet alacsonyabb szintű adatvédelmi szabályokhoz. A Tanácsban jelenleg megvitatás alatt álló szövegek kétségessé teszik, hogy kellően megalapozott eredmény születik mely a polgárok számára hatékony védelmet biztosít. A jelenlegi helyzetben úgy tűnik, hogy a célzott gyorsaság következményeként az esetlegesen vitatott rendelkezéseket törlik vagy enyhítik. Az esetlegesen vitatott rendelkezésekről való megegyezéshez szükséges idő hiánya azt eredményezheti, hogy sérül a kerethatározat minősége. |
| --- | --- |

8.

Bár az európai adatvédelmi biztos elismeri a kerethatározat Tanács általi mielőbbi elfogadásának fontosságát, egyúttal figyelmeztet arra, hogy a gyors döntéshozatal nem vezethet alacsonyabb szintű adatvédelmi szabályokhoz. A Tanácsban jelenleg megvitatás alatt álló szövegek kétségessé teszik, hogy kellően megalapozott eredmény születik mely a polgárok számára hatékony védelmet biztosít. A jelenlegi helyzetben úgy tűnik, hogy a célzott gyorsaság következményeként az esetlegesen vitatott rendelkezéseket törlik vagy enyhítik. Az esetlegesen vitatott rendelkezésekről való megegyezéshez szükséges idő hiánya azt eredményezheti, hogy sérül a kerethatározat minősége.

| 9. | Az európai adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy az elégséges védelmet kínáló eredmény elérése érdekében a Tanács biztosítson több időt a tárgyalásokra. |
| --- | --- |

9.

Az európai adatvédelmi biztos ezért azt javasolja, hogy az elégséges védelmet kínáló eredmény elérése érdekében a Tanács biztosítson több időt a tárgyalásokra.

A belföldi adatfeldolgozásra való alkalmazhatóság

| 10. | E kérdés a 2005. decemberi vélemény lényeges elemét képezte, és a vélemény benyújtását követően sor került részletes megvitatására. A közös adatvédelmi szabályok nem korlátozhatók a tagállamok közötti, határokon átnyúló adatcserére, hanem azokat valamennyi, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén előforduló adatra alkalmazni kell. Egy korlátozottabb alkalmazási kör nem kínálhat az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti megfelelő védelmet. Erre az európai adatvédelmi biztoson kívül más érdekeltek is több alkalommal rámutattak. |
| --- | --- |

10.

E kérdés a 2005. decemberi vélemény lényeges elemét képezte, és a vélemény benyújtását követően sor került részletes megvitatására. A közös adatvédelmi szabályok nem korlátozhatók a tagállamok közötti, határokon átnyúló adatcserére, hanem azokat valamennyi, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén előforduló adatra alkalmazni kell. Egy korlátozottabb alkalmazási kör nem kínálhat az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti megfelelő védelmet. Erre az európai adatvédelmi biztoson kívül más érdekeltek is több alkalommal rámutattak.

| 11. | 2005. decemberi véleményében az európai adatvédelmi biztos megállapította, hogy a más tagállammal történő adatcserére való korlátozás különösen bizonytalanná és határozatlanná tenné a kerethatározat alkalmazási körét, és ez ellentétes lenne a kerethatározat alapvető céljával. A személyes adatok gyűjtésének vagy feldolgozásának időpontjában még nem tudható, hogy ezeket az adatokat illetően a későbbiekben sor kerül-e más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival való adatcserére. |
| --- | --- |

11.

2005. decemberi véleményében az európai adatvédelmi biztos megállapította, hogy a más tagállammal történő adatcserére való korlátozás különösen bizonytalanná és határozatlanná tenné a kerethatározat alkalmazási körét, és ez ellentétes lenne a kerethatározat alapvető céljával. A személyes adatok gyűjtésének vagy feldolgozásának időpontjában még nem tudható, hogy ezeket az adatokat illetően a későbbiekben sor kerül-e más tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival való adatcserére.

| 12. | Ebből az okból egy korlátozottabb alkalmazási kör nem megvalósítható, és amennyiben bevezetésére mégis sor kerülne, az a bűnüldöző hatóságok adatbázisaiban nehéz és pontos különbségtételt tenne szükségessé, amely e hatóságok számára csak tovább bonyolítaná a helyzetet és növelné a költségeket, ezen felül pedig hátrányosan érintené az egyén jogbiztonságát. |
| --- | --- |

12.

Ebből az okból egy korlátozottabb alkalmazási kör nem megvalósítható, és amennyiben bevezetésére mégis sor kerülne, az a bűnüldöző hatóságok adatbázisaiban nehéz és pontos különbségtételt tenne szükségessé, amely e hatóságok számára csak tovább bonyolítaná a helyzetet és növelné a költségeket, ezen felül pedig hátrányosan érintené az egyén jogbiztonságát.

| 13. | E következményeket az alábbi két példával lehet szemléltetni. Elsőként, nehézségek és többletköltségek adódnának abból, hogy a bűnügyi aktákat viszonylag sok esetben különböző hatóságoktól származó adatokból állítják össze. A korlátozott alkalmazási kör következményeként az így összeállított akták egyes részei – azok, amelyek más tagállamok hatóságaitól származó adatokat tartalmaznak – a kerethatározat értelmében az adatvédelem alá esnének, míg más részek nem. Másodsorban, az egyén jogbiztonsága sérülne, mivel – korlátozottabb alkalmazási kör esetében – a harmadik országokból származó, ám tagállamok közötti csere tárgyát nem képező adatok nem tartoznának a kerethatározat hatálya alá. Az ilyen adatok feldolgozása természetesen különös kockázatokat rejt magában az érintettet illetően, amennyiben például nem áll fenn jogi kötelezettség ezen adatok pontosságának felülvizsgálatára. Jó példa lehetne a terroristagyanús légi utasokat tartalmazó, harmadik országbeli listák (No Fly Lists) valamely tagállamon belüli, bűnüldözési célokra való felhasználása. |
| --- | --- |

13.

E következményeket az alábbi két példával lehet szemléltetni. Elsőként, nehézségek és többletköltségek adódnának abból, hogy a bűnügyi aktákat viszonylag sok esetben különböző hatóságoktól származó adatokból állítják össze. A korlátozott alkalmazási kör következményeként az így összeállított akták egyes részei – azok, amelyek más tagállamok hatóságaitól származó adatokat tartalmaznak – a kerethatározat értelmében az adatvédelem alá esnének, míg más részek nem. Másodsorban, az egyén jogbiztonsága sérülne, mivel – korlátozottabb alkalmazási kör esetében – a harmadik országokból származó, ám tagállamok közötti csere tárgyát nem képező adatok nem tartoznának a kerethatározat hatálya alá. Az ilyen adatok feldolgozása természetesen különös kockázatokat rejt magában az érintettet illetően, amennyiben például nem áll fenn jogi kötelezettség ezen adatok pontosságának felülvizsgálatára. Jó példa lehetne a terroristagyanús légi utasokat tartalmazó, harmadik országbeli listák (No Fly Lists) valamely tagállamon belüli, bűnüldözési célokra való felhasználása.

| 14. | Az európai adatvédelmi biztos ismételten hangsúlyozza, hogy a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén – ahogyan azt többek között az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja is elismeri – magas szintű adatvédelemre van szükség, hiszen e területen a személyes adatok feldolgozása természetszerűleg különös kockázatokat jelent a polgárok számára. Az első és a harmadik pillér szerinti adatvédelem közötti jelentős eltérések ezen felül nem csak az egyén személyes adatok védelméhez való jogát érintik, hanem a bűnüldözés hatékonyságát és a tagállamok közti kölcsönös bizalmat is. |
| --- | --- |

14.

Az európai adatvédelmi biztos ismételten hangsúlyozza, hogy a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén – ahogyan azt többek között az EUSz. 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja is elismeri – magas szintű adatvédelemre van szükség, hiszen e területen a személyes adatok feldolgozása természetszerűleg különös kockázatokat jelent a polgárok számára. Az első és a harmadik pillér szerinti adatvédelem közötti jelentős eltérések ezen felül nem csak az egyén személyes adatok védelméhez való jogát érintik, hanem a bűnüldözés hatékonyságát és a tagállamok közti kölcsönös bizalmat is.

| 15. | A javaslat mindkét célt szolgálja. A polgárok számára garanciát biztosít a személyes adataikkal való visszaélés ellen. Az érintett polgár számára jelentéktelen, hogy a rá vonatkozó adatokat tagállamok közötti csere keretében vagy pusztán belföldi keretben dolgozzák fel. A javaslat hozzájárul továbbá a tagállamok közötti kölcsönös bizalomhoz, amely a sikeres információcsere feltétele. Az adatfeldolgozásra vonatkozó közös szabályok alkalmazása következtében a tagállamok számára elfogadhatóbbá válnának a cserélt adatok. |
| --- | --- |

15.

A javaslat mindkét célt szolgálja. A polgárok számára garanciát biztosít a személyes adataikkal való visszaélés ellen. Az érintett polgár számára jelentéktelen, hogy a rá vonatkozó adatokat tagállamok közötti csere keretében vagy pusztán belföldi keretben dolgozzák fel. A javaslat hozzájárul továbbá a tagállamok közötti kölcsönös bizalomhoz, amely a sikeres információcsere feltétele. Az adatfeldolgozásra vonatkozó közös szabályok alkalmazása következtében a tagállamok számára elfogadhatóbbá válnának a cserélt adatok.

| 16. | Az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra, hogy a kerethatározat alkalmazási körének a cserélt adatokra való korlátozása nem biztosítja teljes mértékben a tagállamok hatóságai közötti bizalomépítést. Egy korlátozott szöveg ezenkívül nem nyújt kellő védelmet a polgárok számára. A kerethatározat e körülmények között nem nyújtana többé megfelelő garanciát a polgárok számára a személyes adataikkal való, állami hatóságok általi esetleges visszaélésekkel szemben. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a jogalkotás e „védőpajzs-funkciója ”elemi jelentőségű, már csak azért is, hogy gondoskodjon arról, hogy az Európai Unió az EUSz. 6. cikkével összhangban tiszteletben tartsa az alapvető jogokat. |
| --- | --- |

16.

Az európai adatvédelmi biztos felhívja a figyelmet arra, hogy a kerethatározat alkalmazási körének a cserélt adatokra való korlátozása nem biztosítja teljes mértékben a tagállamok hatóságai közötti bizalomépítést. Egy korlátozott szöveg ezenkívül nem nyújt kellő védelmet a polgárok számára. A kerethatározat e körülmények között nem nyújtana többé megfelelő garanciát a polgárok számára a személyes adataikkal való, állami hatóságok általi esetleges visszaélésekkel szemben. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint a jogalkotás e „védőpajzs-funkciója ”elemi jelentőségű, már csak azért is, hogy gondoskodjon arról, hogy az Európai Unió az EUSz. 6. cikkével összhangban tiszteletben tartsa az alapvető jogokat.

| 17. | Végezetül, stratégiai érv is szól amellett, hogy a kerethatározatot az adatfeldolgozás egészére alkalmazzák. Ahogyan azt az Egyesült Államokkal a légiutasok adatainak feldolgozásáról és továbbításáról szóló új megállapodásról (6) folytatott legfrissebb tárgyalások is mutatják, a polgárokat valamennyi EU-n belül előforduló helyzetben védő, megalapozott uniós jogszabályok erősítenék az EU pozícióját a harmadik országokkal folytatott tárgyalások során is. Egy ilyen megalapozott jogszabály hiányában eléggé nehéz volna ragaszkodni ahhoz, hogy a harmadik országok megfelelő szintű adatvédelme szolgáljon a személyes adatok továbbításának előfeltételeként. |
| --- | --- |

17.

Végezetül, stratégiai érv is szól amellett, hogy a kerethatározatot az adatfeldolgozás egészére alkalmazzák. Ahogyan azt az Egyesült Államokkal a légiutasok adatainak feldolgozásáról és továbbításáról szóló új megállapodásról (6) folytatott legfrissebb tárgyalások is mutatják, a polgárokat valamennyi EU-n belül előforduló helyzetben védő, megalapozott uniós jogszabályok erősítenék az EU pozícióját a harmadik országokkal folytatott tárgyalások során is. Egy ilyen megalapozott jogszabály hiányában eléggé nehéz volna ragaszkodni ahhoz, hogy a harmadik országok megfelelő szintű adatvédelme szolgáljon a személyes adatok továbbításának előfeltételeként.

Egyéb aggodalmak

| 18. | Az adatminőség hangsúlyozása: A bizottsági javaslat 4. cikke nem csak a 95/46/EK irányelv adatminőségre vonatkozó főbb elveit tartalmazza, hanem előír néhány egyedi szabályt is. Ennek megfelelően különbséget tesz a különböző érintettek (gyanúsítottak, elítéltek, áldozatok, tanúk stb.) között. Az érintett személyekre vonatkozó adatokat különböző módon, egyedi biztosítékokkal kell kezelni, különösen a nem gyanúsított személyek esetében. A javaslat továbbá arra kötelezi a tagállamokat, hogy pontosságuk és a megbízhatóságuk alapján tegyenek különbséget az adatok között. E rendelkezés azért fontos, mert a bűnüldöző hatóságok olyan, nem megerősített adatokat is használnak, amelyek feltételezéseken, és nem feltétlenül tényeken alapulnak. Az európai adatvédelmi biztos szerint e rendelkezések alapvető biztosítékokat nyújtanak, ezért azokat nem szabadna sem törölni, sem pedig fakultatívvá tenni. |
| --- | --- |

18.

Az adatminőség hangsúlyozása: A bizottsági javaslat 4. cikke nem csak a 95/46/EK irányelv adatminőségre vonatkozó főbb elveit tartalmazza, hanem előír néhány egyedi szabályt is. Ennek megfelelően különbséget tesz a különböző érintettek (gyanúsítottak, elítéltek, áldozatok, tanúk stb.) között. Az érintett személyekre vonatkozó adatokat különböző módon, egyedi biztosítékokkal kell kezelni, különösen a nem gyanúsított személyek esetében. A javaslat továbbá arra kötelezi a tagállamokat, hogy pontosságuk és a megbízhatóságuk alapján tegyenek különbséget az adatok között. E rendelkezés azért fontos, mert a bűnüldöző hatóságok olyan, nem megerősített adatokat is használnak, amelyek feltételezéseken, és nem feltétlenül tényeken alapulnak. Az európai adatvédelmi biztos szerint e rendelkezések alapvető biztosítékokat nyújtanak, ezért azokat nem szabadna sem törölni, sem pedig fakultatívvá tenni.

| 19. | Adatkezelés és célhoz kötöttség: Az európai adatvédelmi biztos 2005. decemberi véleményében megvizsgálta, hogy szükség van-e jobb jogszabályokra az olyan adatok további felhasználást illetően, amelyeket egy hatóság egy meghatározott célból gyűjtött össze. Az európai adatvédelmi biztos az 5. cikkel kapcsolatban kifejezett aggodalmát illetően jelenleg azt az álláspontot képviseli, hogy egyrészt lehetővé kell tenni az adatok tágabb célokra való (további) kezelését, másrészt viszont az érintett védelme érdekében jogilag pontosan meg kell határozni e felhasználás feltételeit. Az európai adatvédelmi biztos óv az olyan megoldásoktól, amelyek a kérdést teljes mértékben a nemzeti jog hatáskörében hagyják, vagy a további feldolgozás feltételeit nem korlátozzák a 95/46/EK irányelv és az Európa Tanács 108. számú egyezménye szerint (7). A különleges adatkategóriák feldolgozását a 95/46/EK irányelv és a 108. számú egyezmény általában véve tiltja, néhány kivételtől eltekintve (8). Az európai adatvédelmi biztos attól tart, hogy a kerethatározatban törlik az általános tiltást, és ennek révén a kivétel válik szabállyá. Egy ilyen megoldás nem csak a 95/46/EK irányelvvel lenne ellentétes, hanem a 108. számú egyezménnyel sem állna összhangban. |
| --- | --- |

19.

Adatkezelés és célhoz kötöttség: Az európai adatvédelmi biztos 2005. decemberi véleményében megvizsgálta, hogy szükség van-e jobb jogszabályokra az olyan adatok további felhasználást illetően, amelyeket egy hatóság egy meghatározott célból gyűjtött össze. Az európai adatvédelmi biztos az 5. cikkel kapcsolatban kifejezett aggodalmát illetően jelenleg azt az álláspontot képviseli, hogy egyrészt lehetővé kell tenni az adatok tágabb célokra való (további) kezelését, másrészt viszont az érintett védelme érdekében jogilag pontosan meg kell határozni e felhasználás feltételeit. Az európai adatvédelmi biztos óv az olyan megoldásoktól, amelyek a kérdést teljes mértékben a nemzeti jog hatáskörében hagyják, vagy a további feldolgozás feltételeit nem korlátozzák a 95/46/EK irányelv és az Európa Tanács 108. számú egyezménye szerint (7). A különleges adatkategóriák feldolgozását a 95/46/EK irányelv és a 108. számú egyezmény általában véve tiltja, néhány kivételtől eltekintve (8). Az európai adatvédelmi biztos attól tart, hogy a kerethatározatban törlik az általános tiltást, és ennek révén a kivétel válik szabállyá. Egy ilyen megoldás nem csak a 95/46/EK irányelvvel lenne ellentétes, hanem a 108. számú egyezménnyel sem állna összhangban.

| 20. | Adatcsere más hatóságokkal és magánfelekkel: A bizottsági javaslat korlátozásokat és egyedi biztosítékokat tartalmaz a rendőrségi és igazságügyi hatóságokon kívüli más hatóságokkal, valamint a magánfelekkel és a harmadik országok hatóságaival való információcserét illetően. Az európai adatvédelmi biztos az alábbi okokból hangsúlyozza ezen egyedi rendelkezések fontosságát: elsősorban, az ilyen „harmadik felekkel ”való információcsere különleges kockázatokkal jár (a biztonsági előírások megsértése, más célra történő további feldolgozás stb.). Másodsorban, harmadik felek bűnüldözésben és a bűnüldözés szempontjából releváns információk feldolgozásában való részvétele egyre gyakoribbá válik. Az adatmegőrzésről szóló 2006/24/EK irányelv (9), az Egyesült Államokkal a PNR-adatokról létrejött megállapodás, és az ún. SWIFT-ügy (10) jó példái ennek. Harmadrészt, az Európai Bíróság által a PNR-adatokkal kapcsolatos határozatok ügyében 2006. május 30-án hozott ítélet (11) komoly kétségeket vet fel a magánfelek által kereskedelmi célra gyűjtött és a későbbiekben bűnüldözési célokra feldolgozott személyes adatok védelmét illetően. |
| --- | --- |

20.

Adatcsere más hatóságokkal és magánfelekkel: A bizottsági javaslat korlátozásokat és egyedi biztosítékokat tartalmaz a rendőrségi és igazságügyi hatóságokon kívüli más hatóságokkal, valamint a magánfelekkel és a harmadik országok hatóságaival való információcserét illetően. Az európai adatvédelmi biztos az alábbi okokból hangsúlyozza ezen egyedi rendelkezések fontosságát: elsősorban, az ilyen „harmadik felekkel ”való információcsere különleges kockázatokkal jár (a biztonsági előírások megsértése, más célra történő további feldolgozás stb.). Másodsorban, harmadik felek bűnüldözésben és a bűnüldözés szempontjából releváns információk feldolgozásában való részvétele egyre gyakoribbá válik. Az adatmegőrzésről szóló 2006/24/EK irányelv (9), az Egyesült Államokkal a PNR-adatokról létrejött megállapodás, és az ún. SWIFT-ügy (10) jó példái ennek. Harmadrészt, az Európai Bíróság által a PNR-adatokkal kapcsolatos határozatok ügyében 2006. május 30-án hozott ítélet (11) komoly kétségeket vet fel a magánfelek által kereskedelmi célra gyűjtött és a későbbiekben bűnüldözési célokra feldolgozott személyes adatok védelmét illetően.

| 21. | A más – állami vagy magán – felek részére vagy általuk történő, EU-n belüli adattovábbítást illetően fontos, hogy a javaslat pontosan szabályozza e kérdést és olyan megoldásokat kínáljon, amelyek összeegyeztethetők a 95/46/EK irányelvvel. E megoldásoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az pillérszerkezet következményei – különös tekintettel a bűnüldöző hatóságok és más felek közötti adatcsere tekintetében a két pillér elhatárolásával kapcsolatos bizonytalanságra – ne érintsék hátrányosan az adatvédelem hatékonyságát. |
| --- | --- |

21.

A más – állami vagy magán – felek részére vagy általuk történő, EU-n belüli adattovábbítást illetően fontos, hogy a javaslat pontosan szabályozza e kérdést és olyan megoldásokat kínáljon, amelyek összeegyeztethetők a 95/46/EK irányelvvel. E megoldásoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az pillérszerkezet következményei – különös tekintettel a bűnüldöző hatóságok és más felek közötti adatcsere tekintetében a két pillér elhatárolásával kapcsolatos bizonytalanságra – ne érintsék hátrányosan az adatvédelem hatékonyságát.

| 22. | A harmadik országok részére vagy általuk történő adattovábbítás vonatkozásában a bizottsági javaslat egy bizottsági megfelelőségi határozatot elő. Amennyiben a Tanács ezt nem támogatná, úgy az egyes tagállamok maguk döntenének a megfelelőségről, vagy ami még rosszabb, a harmadik országok adatvédelmi szintjének vizsgálata nélkül továbbítanák az adatokat. A személyes adatok harmadik országokkal való cseréjére vonatkozó összehangolt rendszer hiánya tehát az alábbi következményekkel járhatna:






  — | káros hatással lenne a tagállamok hatóságai közötti bizalomra, mivel egy hatóság valószínűleg kevésbé lenne kész arra, hogy egy más tagállam hatóságával megossza az információt, ha ez utóbbi tagállam egyértelmű biztosítékok hiányában megoszthatná ezen információt harmadik országok hatóságaival is. |
| --- | --- | --- |

22.

A harmadik országok részére vagy általuk történő adattovábbítás vonatkozásában a bizottsági javaslat egy bizottsági megfelelőségi határozatot elő. Amennyiben a Tanács ezt nem támogatná, úgy az egyes tagállamok maguk döntenének a megfelelőségről, vagy ami még rosszabb, a harmadik országok adatvédelmi szintjének vizsgálata nélkül továbbítanák az adatokat. A személyes adatok harmadik országokkal való cseréjére vonatkozó összehangolt rendszer hiánya tehát az alábbi következményekkel járhatna:

—

káros hatással lenne a tagállamok hatóságai közötti bizalomra, mivel egy hatóság valószínűleg kevésbé lenne kész arra, hogy egy más tagállam hatóságával megossza az információt, ha ez utóbbi tagállam egyértelmű biztosítékok hiányában megoszthatná ezen információt harmadik országok hatóságaival is.

| — | megkerülő magatartást provokálna. Ha egy tagállam hatósága a kerethatározatban előírt adatvédelem következtében nem kaphatna közvetlenül más tagállamtól információt, kérhetné egy harmadik ország hatóságának segítségét. |
| --- | --- |

—

megkerülő magatartást provokálna. Ha egy tagállam hatósága a kerethatározatban előírt adatvédelem következtében nem kaphatna közvetlenül más tagállamtól információt, kérhetné egy harmadik ország hatóságának segítségét.

| — | a harmadik országok hatóságai számára lehetővé tenné a „forum shopping ”alkalmazását: e hatóságok az adattovábbítás szempontjából legalacsonyabb jogi követelményeket előíró tagállamtól kérhetnének információt. |
| --- | --- |

—

a harmadik országok hatóságai számára lehetővé tenné a „forum shopping ”alkalmazását: e hatóságok az adattovábbítás szempontjából legalacsonyabb jogi követelményeket előíró tagállamtól kérhetnének információt.

Az európai adatvédelmi biztos megítélése szerint rendkívül fontos, hogy olyan mechanizmusokat hozzanak létre, amelyek közös szabályokat és összehangolt megfelelőségi határozatokat biztosítanak annak érdekében is, hogy a kerethatározat megfeleljen az Európai Tanács 108. számú egyezményének (különös tekintettel annak 12. cikkére) (12). A kerethatározatban elő kell írni ilyen mechanizmusokat.

| 23. | Az európai adatvédelmi biztos számára ismeretes, hogy több tagállam megkérdőjelezi a személyes adatok harmadik országokkal való cseréjére vonatkozó rendelkezés beillesztésének jogalapját azokban az esetekben, amelyekben ezeket az adatokat nem egy másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága továbbította vagy tette hozzáférhetővé. Az európai adatvédelmi biztos szerint indokolatlan e jogalap megkérdőjelezése. A 2005. decemberi véleményben bemutatott példák, valamint az előző pontban említett érvek egyértelművé teszik a harmadik országokkal való adatcsere és az EUSz. 29. cikke szerinti rendőrségi és igazságügyi együttműködés közötti közvetlen összefüggést. A személyes adatok harmadik országokkal való cseréjéről szóló rendelkezést úgy kell tekinteni, mint egy további és szükséges rendelkezést ahhoz, hogy elérjük az EUSz. 29. cikkében – összefüggésben annak 6. cikkével – előírt célokat, mindenekelőtt a rendőri szervek közötti, az alapvető jogokat tiszteletben tartó szorosabb együttműködést. |
| --- | --- |

23.

Az európai adatvédelmi biztos számára ismeretes, hogy több tagállam megkérdőjelezi a személyes adatok harmadik országokkal való cseréjére vonatkozó rendelkezés beillesztésének jogalapját azokban az esetekben, amelyekben ezeket az adatokat nem egy másik tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága továbbította vagy tette hozzáférhetővé. Az európai adatvédelmi biztos szerint indokolatlan e jogalap megkérdőjelezése. A 2005. decemberi véleményben bemutatott példák, valamint az előző pontban említett érvek egyértelművé teszik a harmadik országokkal való adatcsere és az EUSz. 29. cikke szerinti rendőrségi és igazságügyi együttműködés közötti közvetlen összefüggést. A személyes adatok harmadik országokkal való cseréjéről szóló rendelkezést úgy kell tekinteni, mint egy további és szükséges rendelkezést ahhoz, hogy elérjük az EUSz. 29. cikkében – összefüggésben annak 6. cikkével – előírt célokat, mindenekelőtt a rendőri szervek közötti, az alapvető jogokat tiszteletben tartó szorosabb együttműködést.

| 24. | Az érintettek jogai: Az érintettnek joga van tájékoztatást kapni a rá vonatkozó személyes adatok kezeléséről. Ez a jog összefügg a személyes adatok tisztességes és jogszerű kezelésének elveivel, amelyeket maga a kerethatározat is tiszteletben tart, és amelyeket ezen felül az Európa Tanács 108. számú egyezménye, különösen 5. cikkének a) pontja és 8. cikke véd. E jog alapvető eleme, hogy a kezelésért felelős hivatalból köteles e tájékoztatás nyújtására. Mivel az érintett általában nem tudja és nem tudhatja, hogy a rá vonatkozó adatokat kezelik, e jog jellegének ellentmondana, ha az érintettnek kérelmet kellene benyújtania. Természetesen vannak kivételek e jog alól, és az is világos, hogy e kivételek fontos szerepet játszhatnak a bűnüldözés területén, mivel a bűncselekmények ügyében folytatott nyomozásokkal kapcsolatban nyújtott tájékoztatás éppen e nyomozásokat hátráltathatja. Ugyanakkor minden olyan megoldás elfogadhatatlan, és az Európa Tanács 108. számú egyezményével összeegyeztethetetlen, amely a tájékoztatáshoz való jogot az érintettől származó ez irányú kérelemhez köti. |
| --- | --- |

24.

Az érintettek jogai: Az érintettnek joga van tájékoztatást kapni a rá vonatkozó személyes adatok kezeléséről. Ez a jog összefügg a személyes adatok tisztességes és jogszerű kezelésének elveivel, amelyeket maga a kerethatározat is tiszteletben tart, és amelyeket ezen felül az Európa Tanács 108. számú egyezménye, különösen 5. cikkének a) pontja és 8. cikke véd. E jog alapvető eleme, hogy a kezelésért felelős hivatalból köteles e tájékoztatás nyújtására. Mivel az érintett általában nem tudja és nem tudhatja, hogy a rá vonatkozó adatokat kezelik, e jog jellegének ellentmondana, ha az érintettnek kérelmet kellene benyújtania. Természetesen vannak kivételek e jog alól, és az is világos, hogy e kivételek fontos szerepet játszhatnak a bűnüldözés területén, mivel a bűncselekmények ügyében folytatott nyomozásokkal kapcsolatban nyújtott tájékoztatás éppen e nyomozásokat hátráltathatja. Ugyanakkor minden olyan megoldás elfogadhatatlan, és az Európa Tanács 108. számú egyezményével összeegyeztethetetlen, amely a tájékoztatáshoz való jogot az érintettől származó ez irányú kérelemhez köti.

| 25. | Az európai adatvédelmi biztos kiemeli, hogy az adatvédelmi hatóságok szerepének összhangban kell állnia a 95/46/EK irányelvben rájuk ruházott szereppel. E szerep a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén még nagyobb jelentőséggel bír. A terrorizmus és más súlyos bűncselekmények elleni hatékony küzdelem érdekében a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés során gyakran van szükség érzékeny személyes adatok feldolgozására, és kivételeket kell alkalmazni az érintett jogait illetően (lásd például az előző pontban említett, tájékoztatáshoz való jogot). |
| --- | --- |

25.

Az európai adatvédelmi biztos kiemeli, hogy az adatvédelmi hatóságok szerepének összhangban kell állnia a 95/46/EK irányelvben rájuk ruházott szereppel. E szerep a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén még nagyobb jelentőséggel bír. A terrorizmus és más súlyos bűncselekmények elleni hatékony küzdelem érdekében a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés során gyakran van szükség érzékeny személyes adatok feldolgozására, és kivételeket kell alkalmazni az érintett jogait illetően (lásd például az előző pontban említett, tájékoztatáshoz való jogot).

| 26. | Az európai adatvédelmi biztos szerint elsődleges, hogy a kerethatározat alkalmazási körén belül a hatóságok hatékonyan felügyeljék és ellenőrizzék a személyes adatok feldolgozását, különösen ha a rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok tagállamok közötti cseréjére kerül sor. Másodsorban, gondoskodni kell mind a nemzeti joghatósággal bíró, mind pedig az adatvédelmi hatóságok intézményesített hálózatán, azaz a hatóságok munkacsoportján (az irányelv 29. cikke alapján létrehozott munkacsoport) belüli hatóságok tanácsadói szerepéről. Az adatvédelmi hatóságok közreműködésére azért van szükség, hogy erősíteni lehessen az ezen eszköz szerinti adatvédelem és a 95/46/EK irányelv szerinti adatvédelem közötti koherenciát, hogy gondoskodni lehessen a jogi kötelezettségek teljesítéséről, valamint a gyakorlatban is meg lehessen valósítani a tagállamok közötti teljes harmonizációt. |
| --- | --- |

26.

Az európai adatvédelmi biztos szerint elsődleges, hogy a kerethatározat alkalmazási körén belül a hatóságok hatékonyan felügyeljék és ellenőrizzék a személyes adatok feldolgozását, különösen ha a rendőrségi együttműködés területén a személyes adatok tagállamok közötti cseréjére kerül sor. Másodsorban, gondoskodni kell mind a nemzeti joghatósággal bíró, mind pedig az adatvédelmi hatóságok intézményesített hálózatán, azaz a hatóságok munkacsoportján (az irányelv 29. cikke alapján létrehozott munkacsoport) belüli hatóságok tanácsadói szerepéről. Az adatvédelmi hatóságok közreműködésére azért van szükség, hogy erősíteni lehessen az ezen eszköz szerinti adatvédelem és a 95/46/EK irányelv szerinti adatvédelem közötti koherenciát, hogy gondoskodni lehessen a jogi kötelezettségek teljesítéséről, valamint a gyakorlatban is meg lehessen valósítani a tagállamok közötti teljes harmonizációt.

| 27. | A bizottsági javaslat 24. cikke részletes biztonsági előírásokat tartalmaz, amelyek hasonlóak az Europol-egyezményben foglalt előírásokhoz. Az európai adatvédelmi biztos óva int attól, hogy ezeket az előírásokat töröljék a javaslatból. Az összehangolt biztonsági szint fontos eszköze a bizalom megerősítésének, mind az érintettek számára, mind pedig a tagállamok hatóságai között. |
| --- | --- |

27.

A bizottsági javaslat 24. cikke részletes biztonsági előírásokat tartalmaz, amelyek hasonlóak az Europol-egyezményben foglalt előírásokhoz. Az európai adatvédelmi biztos óva int attól, hogy ezeket az előírásokat töröljék a javaslatból. Az összehangolt biztonsági szint fontos eszköze a bizalom megerősítésének, mind az érintettek számára, mind pedig a tagállamok hatóságai között.

| 28. | 2005. decemberi véleményében az európai adatvédelmi biztos azt ajánlotta, hogy egyes különleges adatkategóriák – mint például a biometrikus adatok és a DNS-profilok – kezelésének tekintetében hozzanak létre egyedi biztosítékokat. Ezen adatkategóriák felhasználása a bűnüldözés területén egyre inkább fontosabbá válik, ugyanakkor különleges kockázatokat rejthet magában az érintettet illetően. Közös szabályokra van szükség. Az európai adatvédelmi biztos sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács nem – legalábbis nem láthatóan – vette figyelembe ezt az ajánlást. Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fogadjanak el a kérdésről javaslatot, függetlenül attól, hogy az kapcsolódik-e a hozzáférhetőség elvéhez, vagy sem. |
| --- | --- |

28.

2005. decemberi véleményében az európai adatvédelmi biztos azt ajánlotta, hogy egyes különleges adatkategóriák – mint például a biometrikus adatok és a DNS-profilok – kezelésének tekintetében hozzanak létre egyedi biztosítékokat. Ezen adatkategóriák felhasználása a bűnüldözés területén egyre inkább fontosabbá válik, ugyanakkor különleges kockázatokat rejthet magában az érintettet illetően. Közös szabályokra van szükség. Az európai adatvédelmi biztos sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Tanács nem – legalábbis nem láthatóan – vette figyelembe ezt az ajánlást. Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fogadjanak el a kérdésről javaslatot, függetlenül attól, hogy az kapcsolódik-e a hozzáférhetőség elvéhez, vagy sem.

Összegzés

| 29. | Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a kellő védelmet kínáló eredmény elérése érdekében a Tanács biztosítson több időt a tárgyalásokra. Bár az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy a kerethatározat Tanács általi, rövid időn belüli elfogadása rendkívüli fontossággal bír, egyúttal figyelmeztet arra, hogy a gyors döntéshozatal nem vezethet alacsonyabb szintű adatvédelmi szabályokhoz. |
| --- | --- |

29.

Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a kellő védelmet kínáló eredmény elérése érdekében a Tanács biztosítson több időt a tárgyalásokra. Bár az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy a kerethatározat Tanács általi, rövid időn belüli elfogadása rendkívüli fontossággal bír, egyúttal figyelmeztet arra, hogy a gyors döntéshozatal nem vezethet alacsonyabb szintű adatvédelmi szabályokhoz.

| 30. | Az adatvédelem egységessége elengedhetetlen, függetlenül attól, hogy a személyes adatokat hol, ki és milyen célra kezeli. Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Tanácsot, hogy olyan szintű védelmet biztosítson, amely nem marad el sem a 95/46/EK irányelv által nyújtott védelem szintjétől, sem pedig az Európai Tanács sokkal általánosabb megfogalmazást tartalmazó, a tagállamok számára kötelező erejű 108. számú egyezménye szerinti védelem szintjétől. |
| --- | --- |

30.

Az adatvédelem egységessége elengedhetetlen, függetlenül attól, hogy a személyes adatokat hol, ki és milyen célra kezeli. Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Tanácsot, hogy olyan szintű védelmet biztosítson, amely nem marad el sem a 95/46/EK irányelv által nyújtott védelem szintjétől, sem pedig az Európai Tanács sokkal általánosabb megfogalmazást tartalmazó, a tagállamok számára kötelező erejű 108. számú egyezménye szerinti védelem szintjétől.

| 31. | A közös adatvédelmi szabályok nem korlátozhatók a tagállamok közötti, határokon átnyúló adatcserére, hanem azokat valamennyi, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén előforduló adatra alkalmazni kell. E vélemény olyan érveket tartalmaz, amelyek megmutatják, hogy egy korlátozottabb alkalmazási kör nem megvalósítható, és amennyiben bevezetésére mégis sor kerülne, a hatóságok számára tovább bonyolítaná a helyzetet és növelné a költségeket, valamint hátrányosan érintené az egyén jogbiztonságát. |
| --- | --- |

31.

A közös adatvédelmi szabályok nem korlátozhatók a tagállamok közötti, határokon átnyúló adatcserére, hanem azokat valamennyi, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén előforduló adatra alkalmazni kell. E vélemény olyan érveket tartalmaz, amelyek megmutatják, hogy egy korlátozottabb alkalmazási kör nem megvalósítható, és amennyiben bevezetésére mégis sor kerülne, a hatóságok számára tovább bonyolítaná a helyzetet és növelné a költségeket, valamint hátrányosan érintené az egyén jogbiztonságát.

| 32. | Az európai adatvédelmi biztos egyéb aggodalmai a következők:






  — | A bizottsági javaslatban az adatminőségre vonatkozóan szereplő egyedi rendelkezéseket nem szabadna sem törölni, sem fakultatívvá tenni. |
| --- | --- | --- |

32.

Az európai adatvédelmi biztos egyéb aggodalmai a következők:

—

A bizottsági javaslatban az adatminőségre vonatkozóan szereplő egyedi rendelkezéseket nem szabadna sem törölni, sem fakultatívvá tenni.

| — | Az adatok további feldolgozására és a különleges adatkategóriákra vonatkozó rendelkezéseknek összhangban kell állniuk a 95/46/EK irányelvvel és az Európa Tanács 108. számú egyezményével. |
| --- | --- |

—

Az adatok további feldolgozására és a különleges adatkategóriákra vonatkozó rendelkezéseknek összhangban kell állniuk a 95/46/EK irányelvvel és az Európa Tanács 108. számú egyezményével.

| — | A bűnüldöző hatóságokon kívüli más felekkel az EU-n belül folytatott adatcserére vonatkozó egyedi rendelkezéseket nem szabadna sem törölni a javaslatból, sem alkalmazási körüket korlátozni. A harmadik országokkal való adatcserét illetően legalább olyan mechanizmusokat hozzanak létre, amelyek közös szabályokat és a összehangolt megfelelőségi határozatokat biztosítanak annak érdekében is, hogy a kerethatározat megfeleljen az Európai Tanács 108. számú egyezményének. A kerethatározatban elő kell írni ilyen mechanizmusokat. |
| --- | --- |

—

A bűnüldöző hatóságokon kívüli más felekkel az EU-n belül folytatott adatcserére vonatkozó egyedi rendelkezéseket nem szabadna sem törölni a javaslatból, sem alkalmazási körüket korlátozni. A harmadik országokkal való adatcserét illetően legalább olyan mechanizmusokat hozzanak létre, amelyek közös szabályokat és a összehangolt megfelelőségi határozatokat biztosítanak annak érdekében is, hogy a kerethatározat megfeleljen az Európai Tanács 108. számú egyezményének. A kerethatározatban elő kell írni ilyen mechanizmusokat.

| — | Minden olyan megoldás elfogadhatatlan, és az Európa Tanács 108. számú egyezményével összeegyeztethetetlen, amely a tájékoztatáshoz való jogot az érintettől származó ez irányú kérelemhez köti. |
| --- | --- |

—

Minden olyan megoldás elfogadhatatlan, és az Európa Tanács 108. számú egyezményével összeegyeztethetetlen, amely a tájékoztatáshoz való jogot az érintettől származó ez irányú kérelemhez köti.

| — | Az adatvédelmi hatóságok szerepének összhangban kell állnia a 95/46/EK irányelvben rájuk ruházott szereppel. |
| --- | --- |

—

Az adatvédelmi hatóságok szerepének összhangban kell állnia a 95/46/EK irányelvben rájuk ruházott szereppel.

| — | Az Europol-egyezményben foglalt előírásokhoz hasonló részletes biztonsági előírásokat nem szabadna törölni a javaslatból. |
| --- | --- |

—

Az Europol-egyezményben foglalt előírásokhoz hasonló részletes biztonsági előírásokat nem szabadna törölni a javaslatból.

| — | A Bizottságnak és a Tanácsnak javaslatot kell elfogadnia az olyan különleges adatkategóriák kezeléséről, mint a biometrikus adatok és a DSN-profilok, függetlenül attól, hogy azok kapcsolódnak-e a hozzáférhetőség elvéhez, vagy sem. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak és a Tanácsnak javaslatot kell elfogadnia az olyan különleges adatkategóriák kezeléséről, mint a biometrikus adatok és a DSN-profilok, függetlenül attól, hogy azok kapcsolódnak-e a hozzáférhetőség elvéhez, vagy sem.

Kelt Brüsszelben, 2006. november 29-én.

Peter HUSTINX

Európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  HL C 47., 2006.2.25., 27. o.

3

(4)  Az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i európa tanácsi egyezmény.

4

(5)  Hivatalosan nem állnak rendelkezésre nyilvános dokumentumok, az európai adatvédelmi biztos pedig nem vesz részt közvetlenül a tanácsi munkacsoport munkájában. A Tanácson belüli megbeszélések helyzetét tükröző dokumentumok a Statewatch honlapján (www.statewatch.org) találhatók.

5

(6)  Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között a PNR-adatoknak a légifuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbításáról szóló megállapodás, HL L 298., 2006.10.27., 29. o.

6

(7)  Lásd a 13. cikket, a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben, valamint a 9. cikket, a 108. számú egyezmény 5. cikkének b) pontjával összefüggésben.

7

(8)  Lásd a 95/46/EK irányelv 8. cikkét és a 108. számú egyezmény 6. cikkét.

8

(9)  A nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 105., 2006.4.13., 54. o.

9

(10)  Lásd a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport 2006. november 22-i 10/2006 véleményét a személyes adatok Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT) általi feldolgozásáról.

10

(11)  A C-317/04 és a C-318/04 ügyekben hozott ítélet.

11

(12)  Lásd részletesebben a (több tagállam által megerősített) kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikkét, amely összhangban áll a 95/46/EK irányelv 25. és 26. cikkével.

12

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/15

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2006)16 végleges)

(2007/C 91/03)

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 41. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottságtól 2006. december 7-én kapott, a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

Egyeztetés az európai adatvédelmi biztossal

| 1. | A Bizottság a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetés céljából megküldte az európai adatvédelmi biztos részére a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot (a továbbiakban: a javaslat). Az európai adatvédelmi biztos szerint ezt a véleményt meg kell említeni a rendelet preambulumában. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően egyeztetés céljából megküldte az európai adatvédelmi biztos részére a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot (a továbbiakban: a javaslat). Az európai adatvédelmi biztos szerint ezt a véleményt meg kell említeni a rendelet preambulumában.

| 2. | A Bizottsággal való hivatalos egyeztetés az európai adatvédelmi biztos titkársága és a Bizottság vonatkozó főigazgatóságának (DG EMPL) szolgálatai közötti kapcsolatfelvételeket követi, és az európai adatvédelmi biztos 2007. évi kiemelt feladatainak egyike (4). A javaslat a DG EMPL tevékenységén belül valóban azon javaslatok egyike, amelyek az európai adatvédelmi biztos fokozott érdeklődésére tartanak számot. Az európai adatvédelmi biztos ezen kívül a javaslattal kapcsolatos előzetes észrevételeit ismertette az Európai Parlament által 2006. november 23-án szervezett meghallgatáson is. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt az egyeztetést, és reméli, hogy a jövőben kellő időben történő egyeztetésekre kerül majd sor a szociális biztonsági és foglalkoztatási ágazat területén a személyes adatok védelmével kapcsolatos egyéb bizottsági javaslatok, különösen a kiemelt feladatok jegyzékében szereplő javaslatok tekintetében is. |
| --- | --- |

2.

A Bizottsággal való hivatalos egyeztetés az európai adatvédelmi biztos titkársága és a Bizottság vonatkozó főigazgatóságának (DG EMPL) szolgálatai közötti kapcsolatfelvételeket követi, és az európai adatvédelmi biztos 2007. évi kiemelt feladatainak egyike (4). A javaslat a DG EMPL tevékenységén belül valóban azon javaslatok egyike, amelyek az európai adatvédelmi biztos fokozott érdeklődésére tartanak számot. Az európai adatvédelmi biztos ezen kívül a javaslattal kapcsolatos előzetes észrevételeit ismertette az Európai Parlament által 2006. november 23-án szervezett meghallgatáson is. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos üdvözli ezt az egyeztetést, és reméli, hogy a jövőben kellő időben történő egyeztetésekre kerül majd sor a szociális biztonsági és foglalkoztatási ágazat területén a személyes adatok védelmével kapcsolatos egyéb bizottsági javaslatok, különösen a kiemelt feladatok jegyzékében szereplő javaslatok tekintetében is.

A javaslat összefüggéseiben szemlélve

| 3. | A javaslat megállapítja a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályait. Az említett rendeletben a koordinálásra vonatkozó új szabályok alkalmazása valóban kizárólag ezen, a megfelelő végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló javaslat elfogadása után történhet meg (5). A javaslatot ezért az alapját képező alaprendelettel összefüggésben kell értékelni. E pont tekintetében meg kell jegyezni, hogy az európai adatvédelmi biztos nem mondott véleményt a 883/2004/EK rendeletről, mivel a megfelelő bizottsági javaslatot 1999. február 12-én (6), a 45/2001/EK rendelet hatálybalépését megelőzően fogadták el. |
| --- | --- |

3.

A javaslat megállapítja a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályait. Az említett rendeletben a koordinálásra vonatkozó új szabályok alkalmazása valóban kizárólag ezen, a megfelelő végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló javaslat elfogadása után történhet meg (5). A javaslatot ezért az alapját képező alaprendelettel összefüggésben kell értékelni. E pont tekintetében meg kell jegyezni, hogy az európai adatvédelmi biztos nem mondott véleményt a 883/2004/EK rendeletről, mivel a megfelelő bizottsági javaslatot 1999. február 12-én (6), a 45/2001/EK rendelet hatálybalépését megelőzően fogadták el.

| 4. | A javaslat célja a meglévő szabályok korszerűsítése és egyszerűsítése a szociális biztonsági intézmények közötti együttműködés erősítése és a szociális biztonsági intézmények közötti adatcsere módszereinek javítása révén. |
| --- | --- |

4.

A javaslat célja a meglévő szabályok korszerűsítése és egyszerűsítése a szociális biztonsági intézmények közötti együttműködés erősítése és a szociális biztonsági intézmények közötti adatcsere módszereinek javítása révén.

| 5. | A javaslat alkalmazási köre tág, mind az érintett polgárok, mind az érintett területek tekintetében. A javaslat egyrészt kiterjed a nemzeti jogszabályok értelmében biztosított valamennyi uniós polgárra (így többek között a foglalkoztatásban nem álló személyekre is), amennyiben határokon átnyúló elemek is felmerülnek. Másrészt a szociális biztonság számos területére vonatkozik: betegségi ellátások; anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások; rokkantsági ellátások; öregségi nyugdíj; özvegyi nyugdíj; munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések esetére szóló ellátások; haláleseti juttatás; munkanélküli ellátások; korengedményes nyugdíjak, családi ellátások. |
| --- | --- |

5.

A javaslat alkalmazási köre tág, mind az érintett polgárok, mind az érintett területek tekintetében. A javaslat egyrészt kiterjed a nemzeti jogszabályok értelmében biztosított valamennyi uniós polgárra (így többek között a foglalkoztatásban nem álló személyekre is), amennyiben határokon átnyúló elemek is felmerülnek. Másrészt a szociális biztonság számos területére vonatkozik: betegségi ellátások; anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások; rokkantsági ellátások; öregségi nyugdíj; özvegyi nyugdíj; munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések esetére szóló ellátások; haláleseti juttatás; munkanélküli ellátások; korengedményes nyugdíjak, családi ellátások.

| 6. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslatot annyiban, amennyiben annak célja a személyek szabad mozgásának előmozdítása, valamint az Unió területén mozgó uniós polgárok életszínvonalának és alkalmazásuk feltételeinek javítása. |
| --- | --- |

6.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslatot annyiban, amennyiben annak célja a személyek szabad mozgásának előmozdítása, valamint az Unió területén mozgó uniós polgárok életszínvonalának és alkalmazásuk feltételeinek javítása.

| 7. | A javaslat jelentős részét a személyes adatoknak a szociális biztonság tekintetében illetékes nemzeti közigazgatási szervek közötti cseréjére vonatkozó rendelkezések képezik. A szociális biztonsági rendszerek valóban nem létezhetnének különböző fajtájú, gyakran szenzitív jellegű személyes adatok feldolgozása nélkül. A szociális biztonsággal kapcsolatos személyes adatok különböző tagállamok közötti cseréje továbbá az Európai Unió fennállásának természetes következménye, amelyben a polgárok egyre nagyobb mértékben élnek a szabad mozgáshoz fűződő jogukkal. |
| --- | --- |

7.

A javaslat jelentős részét a személyes adatoknak a szociális biztonság tekintetében illetékes nemzeti közigazgatási szervek közötti cseréjére vonatkozó rendelkezések képezik. A szociális biztonsági rendszerek valóban nem létezhetnének különböző fajtájú, gyakran szenzitív jellegű személyes adatok feldolgozása nélkül. A szociális biztonsággal kapcsolatos személyes adatok különböző tagállamok közötti cseréje továbbá az Európai Unió fennállásának természetes következménye, amelyben a polgárok egyre nagyobb mértékben élnek a szabad mozgáshoz fűződő jogukkal.

| 8. | Fontos továbbá, hogy a személyes adatoknak a tagállamok nemzeti közigazgatási szervei közötti fokozott cseréje nem csupán jobb feltételeket teremt a személyek szabad mozgása tekintetében, hanem a személyes adatok védelmének magas szintjét is biztosítja, és ily módon garantálja az alapvető uniós jogok egyikét. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos örömmel állapítja meg, hogy az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) a javaslatról szóló 2006. október 26-i véleményében rámutatott arra, hogy biztosítani kell a személyes adatok megfelelő védelmét, különös tekintettel az érintett adatok időnként szenzitív jellegére (7). |
| --- | --- |

8.

Fontos továbbá, hogy a személyes adatoknak a tagállamok nemzeti közigazgatási szervei közötti fokozott cseréje nem csupán jobb feltételeket teremt a személyek szabad mozgása tekintetében, hanem a személyes adatok védelmének magas szintjét is biztosítja, és ily módon garantálja az alapvető uniós jogok egyikét. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos örömmel állapítja meg, hogy az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) a javaslatról szóló 2006. október 26-i véleményében rámutatott arra, hogy biztosítani kell a személyes adatok megfelelő védelmét, különös tekintettel az érintett adatok időnként szenzitív jellegére (7).

A vélemény célja

| 9. | Az európai adatvédelmi biztossal folytatott egyeztetés tárgya egy végrehajtási rendeletre vonatkozó javaslat. A fentiekben említetteknek megfelelően azonban a végrehajtási rendeletet – tekintettel a személyes adatok védelmére is – nem lehet a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának alapelvét megállapító 883/2004/EK rendelettől különválasztva értékelni. Az európai adatvédelmi biztos ezért véleményében figyelembe fogja venni a 883/2004/EK rendelettel megállapított keretet. Az európai adatvédelmi biztos mindazonáltal véleményét azokra a kérdésekre fogja összpontosítani, amelyek tekintetében a végrehajtási rendelet jogalkotója még mozgástérrel rendelkezik. |
| --- | --- |

9.

Az európai adatvédelmi biztossal folytatott egyeztetés tárgya egy végrehajtási rendeletre vonatkozó javaslat. A fentiekben említetteknek megfelelően azonban a végrehajtási rendeletet – tekintettel a személyes adatok védelmére is – nem lehet a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának alapelvét megállapító 883/2004/EK rendelettől különválasztva értékelni. Az európai adatvédelmi biztos ezért véleményében figyelembe fogja venni a 883/2004/EK rendelettel megállapított keretet. Az európai adatvédelmi biztos mindazonáltal véleményét azokra a kérdésekre fogja összpontosítani, amelyek tekintetében a végrehajtási rendelet jogalkotója még mozgástérrel rendelkezik.

| 10. | Az európai adatvédelmi biztos megállapítja továbbá, hogy a javaslat – tág alkalmazási köre mellett – nagyon összetett, mivel részletes és időnként technikai jellegű rendelkezéseket állapít meg a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának különböző körülményei, mechanizmusai és korlátai tekintetében. Ezért a javaslat elemzése során az európai adatvédelmi biztos nem fog egyenként valamennyi rendelkezésre kitérni, hanem – a javaslat tekintetében különösen fontos adatvédelmi elvekre összpontosítva – horizontális megközelítést fog alkalmazni. |
| --- | --- |

10.

Az európai adatvédelmi biztos megállapítja továbbá, hogy a javaslat – tág alkalmazási köre mellett – nagyon összetett, mivel részletes és időnként technikai jellegű rendelkezéseket állapít meg a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának különböző körülményei, mechanizmusai és korlátai tekintetében. Ezért a javaslat elemzése során az európai adatvédelmi biztos nem fog egyenként valamennyi rendelkezésre kitérni, hanem – a javaslat tekintetében különösen fontos adatvédelmi elvekre összpontosítva – horizontális megközelítést fog alkalmazni.

| 11. | E megközelítést alkalmazva a vélemény célja az adatvédelmi jogszabályok betartásának és a javasolt intézkedések hatékonyságának a biztosítása, a nemzeti jogi rendszerekben történő végrehajtás során esetleg felmerülő kérdések előrevetítése és kezelése révén. Az európai adatvédelmi biztos e véleményében először meghatározza a vonatkozó adatvédelmi jogi keretet, majd foglalkozik a vonatkozó adatvédelmi elveknek a javaslatra történő alkalmazásával. Összegzésében az európai adatvédelmi biztos kiemeli főbb megállapításait és ajánlásait. |
| --- | --- |

11.

E megközelítést alkalmazva a vélemény célja az adatvédelmi jogszabályok betartásának és a javasolt intézkedések hatékonyságának a biztosítása, a nemzeti jogi rendszerekben történő végrehajtás során esetleg felmerülő kérdések előrevetítése és kezelése révén. Az európai adatvédelmi biztos e véleményében először meghatározza a vonatkozó adatvédelmi jogi keretet, majd foglalkozik a vonatkozó adatvédelmi elveknek a javaslatra történő alkalmazásával. Összegzésében az európai adatvédelmi biztos kiemeli főbb megállapításait és ajánlásait.

II.   A VONATKOZÓ ADATVÉDELMI JOGI KERET

| 12. | A javaslat összefüggésében a biztosított személyek személyes adatait általában az illetékes nemzeti hatóságok fogják feldolgozni, így az a 95/46/EK irányelvet („az irányelv”) végrehajtó nemzeti törvények hatálya alá tartozik. Azon korlátozottabb számú esetekben, amelyekben biztosított személyek személyes adatait közösségi intézmények dolgozzák fel, a 45/2001/EK rendeletet (8) kell alkalmazni. Ez a helyzet állna elő például uniós intézmények alkalmazottaira vonatkozó személyes adatok feldolgozása esetén (9). Az adatvédelem jelenlegi jogi kerete ezért azonos szintű védelmet biztosít az EU egészében. |
| --- | --- |

12.

A javaslat összefüggésében a biztosított személyek személyes adatait általában az illetékes nemzeti hatóságok fogják feldolgozni, így az a 95/46/EK irányelvet („az irányelv”) végrehajtó nemzeti törvények hatálya alá tartozik. Azon korlátozottabb számú esetekben, amelyekben biztosított személyek személyes adatait közösségi intézmények dolgozzák fel, a 45/2001/EK rendeletet (8) kell alkalmazni. Ez a helyzet állna elő például uniós intézmények alkalmazottaira vonatkozó személyes adatok feldolgozása esetén (9). Az adatvédelem jelenlegi jogi kerete ezért azonos szintű védelmet biztosít az EU egészében.

| 13. | A jelenlegi javaslat erre a harmonizált keretre épít. Az irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok azonban nem teljesen egységesek, és még mindig létezhetnek eltérések a nemzeti adatvédelmi törvények között is. Ezért rendkívül fontos, hogy a jogalkotó ezt figyelembe vegye annak érdekében, hogy a javasolt intézkedések teljes mértékben megfeleljenek ennek a keretnek, valamint hogy ezen lehetséges különbségek feloldhatók legyenek. |
| --- | --- |

13.

A jelenlegi javaslat erre a harmonizált keretre épít. Az irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályok azonban nem teljesen egységesek, és még mindig létezhetnek eltérések a nemzeti adatvédelmi törvények között is. Ezért rendkívül fontos, hogy a jogalkotó ezt figyelembe vegye annak érdekében, hogy a javasolt intézkedések teljes mértékben megfeleljenek ennek a keretnek, valamint hogy ezen lehetséges különbségek feloldhatók legyenek.

| 14. | A határokon átnyúló fokozott adatcsere továbbá a személyes adatok védelmére vonatkozó nemzeti rendelkezések jobb összehangolását fogja szükségessé tenni. Ebben a tekintetben az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 883/2004/EK rendelet 77. cikkét. Ez a rendelkezés konkrétan kimondja, hogy a rendelet, valamint végrehajtási szabályai értelmében feldolgozott személyes adatokat a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezéseknek megfelelően kell továbbítani. |
| --- | --- |

14.

A határokon átnyúló fokozott adatcsere továbbá a személyes adatok védelmére vonatkozó nemzeti rendelkezések jobb összehangolását fogja szükségessé tenni. Ebben a tekintetben az európai adatvédelmi biztos üdvözli a 883/2004/EK rendelet 77. cikkét. Ez a rendelkezés konkrétan kimondja, hogy a rendelet, valamint végrehajtási szabályai értelmében feldolgozott személyes adatokat a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezéseknek megfelelően kell továbbítani.

| 15. | A 883/2004/EK rendelet 77. cikke útmutatást nyújt továbbá a különböző tagállamok illetékes hatóságai közötti adattovábbítás esetén alkalmazandó nemzeti adatvédelmi jog tekintetében, és kimondja, hogy amennyiben egy tagállam személyes adatokat közöl egy másik tagállammal, az ilyen közlésre az első, vagyis a küldő tagállam adatvédelmi jogszabályai vonatkoznak. Ezzel szemben a fogadó tagállam részéről történt minden adatközlésre, valamint a fogadott adatok tárolására, megváltoztatására és megsemmisítésére a fogadó tagállam adatvédelmi jogszabályai vonatkoznak. Ez a rendelkezés összhangban áll az alkalmazandó nemzeti jogra vonatkozó, az irányelv 4. cikkében megállapított rendelkezéssel. |
| --- | --- |

15.

A 883/2004/EK rendelet 77. cikke útmutatást nyújt továbbá a különböző tagállamok illetékes hatóságai közötti adattovábbítás esetén alkalmazandó nemzeti adatvédelmi jog tekintetében, és kimondja, hogy amennyiben egy tagállam személyes adatokat közöl egy másik tagállammal, az ilyen közlésre az első, vagyis a küldő tagállam adatvédelmi jogszabályai vonatkoznak. Ezzel szemben a fogadó tagállam részéről történt minden adatközlésre, valamint a fogadott adatok tárolására, megváltoztatására és megsemmisítésére a fogadó tagállam adatvédelmi jogszabályai vonatkoznak. Ez a rendelkezés összhangban áll az alkalmazandó nemzeti jogra vonatkozó, az irányelv 4. cikkében megállapított rendelkezéssel.

| 16. | A javaslat (3) preambulum bekezdésében, valamint 3. cikkének (2) bekezdésében hivatkozás történik a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezésekre. Míg a (3) preambulum bekezdés általánosságban kimondja, hogy az érintett személyeknek élvezniük kell a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezések által biztosított valamennyi garanciát, a 3. cikk (2) bekezdése konkrétan utal a saját személyes adatokhoz való hozzáférés és azok helyesbítésének jogára. |
| --- | --- |

16.

A javaslat (3) preambulum bekezdésében, valamint 3. cikkének (2) bekezdésében hivatkozás történik a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezésekre. Míg a (3) preambulum bekezdés általánosságban kimondja, hogy az érintett személyeknek élvezniük kell a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezések által biztosított valamennyi garanciát, a 3. cikk (2) bekezdése konkrétan utal a saját személyes adatokhoz való hozzáférés és azok helyesbítésének jogára.

| 17. | Az európai adatvédelmi biztos egyetért azzal, hogy – mivel személyes adatok magas szintű feldolgozásának és továbbításának végrehajtására vonatkozó jogi eszközről van szó – egyértelműen és konkrétan utalni kell az alkalmazandó adatvédelmi keretre. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezésekre ne csak a preambulum bekezdésekben történjen általános hivatkozás, hanem azok konkrétan kerüljenek említésre a rendelkezésekben (például a 3. cikkben) is. Ez az általános rendelkezés nem zárná ki, hogy egyéb rendelkezések – például a jelenleg a 3. cikk (2) bekezdésében foglaltak – tovább foglalkozzanak az adatvédelmi elveknek a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának keretében történő konkrét alkalmazásával kapcsolatos konkrét kérdésekkel (lásd az alábbi 36–38. pontot). |
| --- | --- |

17.

Az európai adatvédelmi biztos egyetért azzal, hogy – mivel személyes adatok magas szintű feldolgozásának és továbbításának végrehajtására vonatkozó jogi eszközről van szó – egyértelműen és konkrétan utalni kell az alkalmazandó adatvédelmi keretre. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezésekre ne csak a preambulum bekezdésekben történjen általános hivatkozás, hanem azok konkrétan kerüljenek említésre a rendelkezésekben (például a 3. cikkben) is. Ez az általános rendelkezés nem zárná ki, hogy egyéb rendelkezések – például a jelenleg a 3. cikk (2) bekezdésében foglaltak – tovább foglalkozzanak az adatvédelmi elveknek a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának keretében történő konkrét alkalmazásával kapcsolatos konkrét kérdésekkel (lásd az alábbi 36–38. pontot).

III.   A VONATKOZÓ ADATVÉDELMI ELVEK ALKALMAZÁSA

Célhoz kötöttség

| 18. | Az adatvédelmi jog alapelveinek egyike értelmében személyes adatokat kizárólag arra a célra lehet feldolgozni, amely célra azokat gyűjtötték, vagy azzal összeegyeztethető célra (az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja). A javaslat nem tartalmaz a célhoz kötöttségre vonatkozó általános rendelkezést (10). A javaslat általános megközelítése értelmében azonban a szociális biztonsági célok valamelyike (nyugdíj, rokkantsági ellátás, munkanélküli ellátás, stb.) érdekében gyűjtött személyes adatokat ugyanazon célra dolgozzák fel és továbbítják más tagállamok hatóságai részére. Így a javaslatban meghatározott feldolgozási műveletek többsége ugyanazon vagy összeegyeztethető célra feldolgozott személyes adatokat fog érinteni. Ugyanez vonatkozik személyes adatoknak követelések vagy jogtalan ellátások beszedésére irányuló adattovábbítás (73. cikk) keretében történő feldolgozására is. |
| --- | --- |

18.

Az adatvédelmi jog alapelveinek egyike értelmében személyes adatokat kizárólag arra a célra lehet feldolgozni, amely célra azokat gyűjtötték, vagy azzal összeegyeztethető célra (az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja). A javaslat nem tartalmaz a célhoz kötöttségre vonatkozó általános rendelkezést (10). A javaslat általános megközelítése értelmében azonban a szociális biztonsági célok valamelyike (nyugdíj, rokkantsági ellátás, munkanélküli ellátás, stb.) érdekében gyűjtött személyes adatokat ugyanazon célra dolgozzák fel és továbbítják más tagállamok hatóságai részére. Így a javaslatban meghatározott feldolgozási műveletek többsége ugyanazon vagy összeegyeztethető célra feldolgozott személyes adatokat fog érinteni. Ugyanez vonatkozik személyes adatoknak követelések vagy jogtalan ellátások beszedésére irányuló adattovábbítás (73. cikk) keretében történő feldolgozására is.

| 19. | Egyéb körülmények – például az adóhatóságok közötti együttműködés ((14) preambulum bekezdés) – esetén azonban a szociális biztonsághoz kapcsolódó adatok a szociális biztonságtól eltérő célokra is szükségesek lehetnek. Ebben az esetben – bizonyos esetekben, valamint amennyiben az adatfeldolgozás nemzeti vagy közösségi szintű jogalkotási intézkedések alapján szükséges – az irányelv 13. cikke indokolhatja a célhoz kötöttség elve alóli kivételt. A jogalkotó ebben az összefüggésben mérlegelheti, hogy a javaslatban konkrétan megemlíti-e azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén szociális biztonsági adatokat más célra is fel lehet dolgozni. |
| --- | --- |

19.

Egyéb körülmények – például az adóhatóságok közötti együttműködés ((14) preambulum bekezdés) – esetén azonban a szociális biztonsághoz kapcsolódó adatok a szociális biztonságtól eltérő célokra is szükségesek lehetnek. Ebben az esetben – bizonyos esetekben, valamint amennyiben az adatfeldolgozás nemzeti vagy közösségi szintű jogalkotási intézkedések alapján szükséges – az irányelv 13. cikke indokolhatja a célhoz kötöttség elve alóli kivételt. A jogalkotó ebben az összefüggésben mérlegelheti, hogy a javaslatban konkrétan megemlíti-e azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén szociális biztonsági adatokat más célra is fel lehet dolgozni.

| 20. | Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a javaslat tiszteletben tartja a célhoz kötöttségre vonatkozó alapvető adatvédelmi rendelkezéseket. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi továbbá, hogy a személyes adatok szociális biztonsági céloktól eltérő célokra történő felhasználásának tilalma az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokból ered, amelyek az ezen általános elv alóli kivételt kizárólag konkrét és szigorú feltételek mellett teszik lehetővé. |
| --- | --- |

20.

Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a javaslat tiszteletben tartja a célhoz kötöttségre vonatkozó alapvető adatvédelmi rendelkezéseket. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi továbbá, hogy a személyes adatok szociális biztonsági céloktól eltérő célokra történő felhasználásának tilalma az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokból ered, amelyek az ezen általános elv alóli kivételt kizárólag konkrét és szigorú feltételek mellett teszik lehetővé.

Arányosság a feldolgozott adatok, az illetékes szervek és a tárolás időtartama tekintetében

| 21. | Az adatvédelmi elveknek megfelelően a személyes adatoknak gyűjtésük és/vagy további feldolgozásuk célja szempontjából megfelelőeknek, relevánsaknak és nem túlzott mértékűeknek kell lenniük (az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja). A szociális biztonsági rendszerek összefüggésében ez azt jelenti, hogy minden esetben kizárólag a szükséges és arányos adatkör továbbítható. |
| --- | --- |

21.

Az adatvédelmi elveknek megfelelően a személyes adatoknak gyűjtésük és/vagy további feldolgozásuk célja szempontjából megfelelőeknek, relevánsaknak és nem túlzott mértékűeknek kell lenniük (az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja). A szociális biztonsági rendszerek összefüggésében ez azt jelenti, hogy minden esetben kizárólag a szükséges és arányos adatkör továbbítható.

| 22. | Ezt az elvet helyesen tartalmazza a javaslat 2. cikkének (1) bekezdése, amely a tagállamok intézményei számára kötelezővé teszi a biztosított személy jogai és kötelezettségei megállapításához és meghatározásához szükséges valamennyi adat egymás részére történő átadását. Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szükséges személyes adatok meghatározása az adott ellátás függvényében kismértékben változhat. Például a betegbiztosítási ellátások tekintetében más fajtájú személyes adatok szükségesek, mint az öregségi nyugdíj tekintetében. A tagállamok hatóságai által továbbított információk nem haladhatják meg a konkrét esetben a biztosított személy szóban forgó jogainak vagy kötelezettségeinek megállapításához szükséges mértéket. |
| --- | --- |

22.

Ezt az elvet helyesen tartalmazza a javaslat 2. cikkének (1) bekezdése, amely a tagállamok intézményei számára kötelezővé teszi a biztosított személy jogai és kötelezettségei megállapításához és meghatározásához szükséges valamennyi adat egymás részére történő átadását. Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szükséges személyes adatok meghatározása az adott ellátás függvényében kismértékben változhat. Például a betegbiztosítási ellátások tekintetében más fajtájú személyes adatok szükségesek, mint az öregségi nyugdíj tekintetében. A tagállamok hatóságai által továbbított információk nem haladhatják meg a konkrét esetben a biztosított személy szóban forgó jogainak vagy kötelezettségeinek megállapításához szükséges mértéket.

| 23. | Az arányosságnak vonatkoznia kell az adatokhoz hozzáféréssel rendelkező illetékes szervek számára, valamint a személyes adatok tárolásának részletes szabályaira és időtartamára is. Kizárólag az érintett hatóságok és intézmények rendelkezhetnek a szociális biztonsági adatokhoz való hozzáféréssel, és ezen adatok – az érintett azonosítását lehetővé tévő formában történő – tárolásának időtartama nem haladhatja meg a feldolgozás céljához szükséges időtartamot (az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének e) pontja). |
| --- | --- |

23.

Az arányosságnak vonatkoznia kell az adatokhoz hozzáféréssel rendelkező illetékes szervek számára, valamint a személyes adatok tárolásának részletes szabályaira és időtartamára is. Kizárólag az érintett hatóságok és intézmények rendelkezhetnek a szociális biztonsági adatokhoz való hozzáféréssel, és ezen adatok – az érintett azonosítását lehetővé tévő formában történő – tárolásának időtartama nem haladhatja meg a feldolgozás céljához szükséges időtartamot (az irányelv 6. cikke (1) bekezdésének e) pontja).

| 24. | A biztosított személyek személyes adataihoz hozzáféréssel rendelkező hatóságok és intézmények száma tekintetében a javaslat 83. cikke nyilvános adatbázist hoz létre, amely felsorolja minden egyes tagállam vonatkozó szerveit. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a javaslat biztosítja, hogy a tagállamok rugalmasan döntsenek arról, hogy a személyes adatokat a tagállamban egy központi hozzáférési ponton keresztül, vagy közvetlenül az érintett hatóság vagy intézmény részére továbbítják (2. cikk (3) bekezdés). Ezenkívül minden egyes tagállamban lehet több kijelölt szerv is, amelyek közül néhány regionális szinten is működhet. |
| --- | --- |

24.

A biztosított személyek személyes adataihoz hozzáféréssel rendelkező hatóságok és intézmények száma tekintetében a javaslat 83. cikke nyilvános adatbázist hoz létre, amely felsorolja minden egyes tagállam vonatkozó szerveit. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a javaslat biztosítja, hogy a tagállamok rugalmasan döntsenek arról, hogy a személyes adatokat a tagállamban egy központi hozzáférési ponton keresztül, vagy közvetlenül az érintett hatóság vagy intézmény részére továbbítják (2. cikk (3) bekezdés). Ezenkívül minden egyes tagállamban lehet több kijelölt szerv is, amelyek közül néhány regionális szinten is működhet.

| 25. | A személyes adatok tárolásának időtartama tekintetében az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a szociális biztonság összefüggésében az arányosság vizsgálata a szociális biztonság érintett területétől függően rendkívül eltérő eredményekhez vezethet. Például a betegbiztosítási ellátásokhoz kapcsolódóan feldolgozott személyes adatokra általában rövidebb ideig lesz szükség, mint a nyugdíjakhoz kapcsolódóan feldolgozott személyes adatokra, mivel a nyugdíj olyan ellátás, amelynek folyósítása valószínűleg hosszabb időtartamon keresztül történik. A személyes adatok tárolásának időtartama az azokat feldolgozó szerv fajtájától is függ. Például központi hozzáférési pont esetében ez azt jelentené, hogy a személyes adatokat azoknak az illetékes szerv részére történt továbbítását követően azonnal törölnék. Mindenesetre egyértelmű, hogy a személyes adatokat haladéktalanul törölni kell vagy azonosíthatatlanná kell tenni, amennyiben már nem szükségesek arra a célra, amelyre azokat gyűjtötték vagy feldolgozták. |
| --- | --- |

25.

A személyes adatok tárolásának időtartama tekintetében az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy a szociális biztonság összefüggésében az arányosság vizsgálata a szociális biztonság érintett területétől függően rendkívül eltérő eredményekhez vezethet. Például a betegbiztosítási ellátásokhoz kapcsolódóan feldolgozott személyes adatokra általában rövidebb ideig lesz szükség, mint a nyugdíjakhoz kapcsolódóan feldolgozott személyes adatokra, mivel a nyugdíj olyan ellátás, amelynek folyósítása valószínűleg hosszabb időtartamon keresztül történik. A személyes adatok tárolásának időtartama az azokat feldolgozó szerv fajtájától is függ. Például központi hozzáférési pont esetében ez azt jelentené, hogy a személyes adatokat azoknak az illetékes szerv részére történt továbbítását követően azonnal törölnék. Mindenesetre egyértelmű, hogy a személyes adatokat haladéktalanul törölni kell vagy azonosíthatatlanná kell tenni, amennyiben már nem szükségesek arra a célra, amelyre azokat gyűjtötték vagy feldolgozták.

| 26. | Ezen megfontolásokra is figyelemmel az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy ebben az összetett rendszerben, amelyben a személyes adatok feldolgozására és továbbítására a szervek aszimmetrikus hálózatán keresztül kerül sor, különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy a személyes adatokat az illetékes hatóságok dolgozzák fel, arányos időtartam alatt, valamint arra, hogy ne jöjjenek létre párhuzamos adatbázisok. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 83. cikkben meghatározott adatbázis hozzá fog járulni annak biztosításához, hogy a szükséges személyes adatokat minden konkrét esetben kizárólag a vonatkozó hatóságok részére továbbítsák. A jelenlegi javaslatot ki lehetne azonban egészíteni az adatok továbbítására és tárolására vonatkozó részletes szabályok további pontosításával, ahogyan azt a Bizottság más javaslatok esetében tette (11). Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben úgy véli, hogy a tárolási időtartamok bizonyos szintű harmonizálása nem csak a polgároknak a személyes adatok védelméhez fűződő jogát védené, de javítaná a különböző tagállamok nemzeti közigazgatási szervei közötti koordináció hatékonyságát is. |
| --- | --- |

26.

Ezen megfontolásokra is figyelemmel az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy ebben az összetett rendszerben, amelyben a személyes adatok feldolgozására és továbbítására a szervek aszimmetrikus hálózatán keresztül kerül sor, különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy a személyes adatokat az illetékes hatóságok dolgozzák fel, arányos időtartam alatt, valamint arra, hogy ne jöjjenek létre párhuzamos adatbázisok. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a 83. cikkben meghatározott adatbázis hozzá fog járulni annak biztosításához, hogy a szükséges személyes adatokat minden konkrét esetben kizárólag a vonatkozó hatóságok részére továbbítsák. A jelenlegi javaslatot ki lehetne azonban egészíteni az adatok továbbítására és tárolására vonatkozó részletes szabályok további pontosításával, ahogyan azt a Bizottság más javaslatok esetében tette (11). Az európai adatvédelmi biztos ebben az összefüggésben úgy véli, hogy a tárolási időtartamok bizonyos szintű harmonizálása nem csak a polgároknak a személyes adatok védelméhez fűződő jogát védené, de javítaná a különböző tagállamok nemzeti közigazgatási szervei közötti koordináció hatékonyságát is.

A személyes adatok feldolgozásának jogalapjai

| 27. | A javaslat több mechanizmust állapít meg a biztosított személyek személyes adatainak különböző tagállamok illetékes szervei közötti továbbítása tekintetében. A személyes adatok ezen cseréi két nagy kategóriába sorolhatók: az érintett személy kérelmére történő adatcserék; valamint a hivatalból, általában harmadik felek (illetékes szervek, munkaadók) között és az érintett személy konkrét kérelme nélkül történő adatcserék. Az érintett szervek gyakran szenzitív adatokat dolgoznak fel és továbbítanak, különösen az egészségügyi állapot vonatkozásában. |
| --- | --- |

27.

A javaslat több mechanizmust állapít meg a biztosított személyek személyes adatainak különböző tagállamok illetékes szervei közötti továbbítása tekintetében. A személyes adatok ezen cseréi két nagy kategóriába sorolhatók: az érintett személy kérelmére történő adatcserék; valamint a hivatalból, általában harmadik felek (illetékes szervek, munkaadók) között és az érintett személy konkrét kérelme nélkül történő adatcserék. Az érintett szervek gyakran szenzitív adatokat dolgoznak fel és továbbítanak, különösen az egészségügyi állapot vonatkozásában.

| 28. | Ezen feldolgozási tevékenységek mindegyikének meg kell felelnie az irányelvben a személyes adatok feldolgozása tekintetében megállapított feltételeknek: az illetékes nemzeti szervek és munkaadók személyes adatokat kizárólag az érintett személy hozzájárulásával vagy egyéb alapos indokkal – például jogi kötelezettség teljesítése vagy közérdekből elvégzendő feladat végrehajtása vagy hivatali hatáskör gyakorlása érdekében – dolgozhatnak fel (az irányelv 7. cikkének a), c) és e) pontja). Szigorúbb feltételek vonatkoznak a szenzitív adatokra, vagyis az olyan személyes adatokra, amelyekből következtetni lehet a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre (az irányelv 8. cikke). |
| --- | --- |

28.

Ezen feldolgozási tevékenységek mindegyikének meg kell felelnie az irányelvben a személyes adatok feldolgozása tekintetében megállapított feltételeknek: az illetékes nemzeti szervek és munkaadók személyes adatokat kizárólag az érintett személy hozzájárulásával vagy egyéb alapos indokkal – például jogi kötelezettség teljesítése vagy közérdekből elvégzendő feladat végrehajtása vagy hivatali hatáskör gyakorlása érdekében – dolgozhatnak fel (az irányelv 7. cikkének a), c) és e) pontja). Szigorúbb feltételek vonatkoznak a szenzitív adatokra, vagyis az olyan személyes adatokra, amelyekből következtetni lehet a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre (az irányelv 8. cikke).

| 29. | Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a javaslat rendelkezései értelmezhetők úgy, hogy azok a szociális biztonsággal kapcsolatos adatok feldolgozására és továbbítására vonatkozó – az irányelv 7. cikkének c) pontja szerinti – jogi kötelezettséget állapítanak meg, amennyiben ez a kötelezettség konkrét. Ezért azokban az esetekben, amikor a javaslat személyes adatok feldolgozásának egyértelmű kötelezettségét állapítja meg, az illetékes nemzeti szervek és a munkaadók által végrehajtott feldolgozási műveletek alapulhatnak az irányelv 7. cikkének c) pontján. Ezzel ellentétben, amikor a javaslat nem állapít meg közvetlenül jogi kötelezettséget, a személyes adatok feldolgozásának alapját vagy konkrét nemzeti (nem harmonizált) jogi kötelezettség vagy egyéb jogalap képezi. |
| --- | --- |

29.

Ennek alapján az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy a javaslat rendelkezései értelmezhetők úgy, hogy azok a szociális biztonsággal kapcsolatos adatok feldolgozására és továbbítására vonatkozó – az irányelv 7. cikkének c) pontja szerinti – jogi kötelezettséget állapítanak meg, amennyiben ez a kötelezettség konkrét. Ezért azokban az esetekben, amikor a javaslat személyes adatok feldolgozásának egyértelmű kötelezettségét állapítja meg, az illetékes nemzeti szervek és a munkaadók által végrehajtott feldolgozási műveletek alapulhatnak az irányelv 7. cikkének c) pontján. Ezzel ellentétben, amikor a javaslat nem állapít meg közvetlenül jogi kötelezettséget, a személyes adatok feldolgozásának alapját vagy konkrét nemzeti (nem harmonizált) jogi kötelezettség vagy egyéb jogalap képezi.

| 30. | Az irányelv 7. cikkének e) pontja lehetővé teszi személyes adatok feldolgozását abban az esetben, ha az adatfeldolgozás közérdekből elvégzendő feladat végrehajtásához vagy az adatkezelőre, illetve az adatokról tudomást szerző harmadik félre ruházott hivatali hatáskör gyakorlásához szükséges. Ez az eset áll fenn akkor, amikor a vonatkozó szerv nem konkrét jogi kötelezettség alapján, hanem általános – nemzeti vagy közösségi – jogi rendelkezésen alapuló feladatai vagy hivatali hatásköre keretében dolgoz fel adatokat. Ebben az esetben a tiltakozási jog az irányelv 14. cikkének a) bekezdése értelmében alkalmazandó. |
| --- | --- |

30.

Az irányelv 7. cikkének e) pontja lehetővé teszi személyes adatok feldolgozását abban az esetben, ha az adatfeldolgozás közérdekből elvégzendő feladat végrehajtásához vagy az adatkezelőre, illetve az adatokról tudomást szerző harmadik félre ruházott hivatali hatáskör gyakorlásához szükséges. Ez az eset áll fenn akkor, amikor a vonatkozó szerv nem konkrét jogi kötelezettség alapján, hanem általános – nemzeti vagy közösségi – jogi rendelkezésen alapuló feladatai vagy hivatali hatásköre keretében dolgoz fel adatokat. Ebben az esetben a tiltakozási jog az irányelv 14. cikkének a) bekezdése értelmében alkalmazandó.

| 31. | Az irányelv 7. cikkének a) pontja szerinti hozzájárulás, mint jogalap hatálya korlátozottabb személyes adatok közigazgatási hatóságok által vagy munkaviszony keretében történő feldolgozása tekintetében, mivel a hozzájárulás – az irányelv 2. cikkének h) pontja értelmében – kizárólag akkor tekinthető önkéntesnek, ha az érintett személy tényleges alternatívákkal rendelkezik. |
| --- | --- |

31.

Az irányelv 7. cikkének a) pontja szerinti hozzájárulás, mint jogalap hatálya korlátozottabb személyes adatok közigazgatási hatóságok által vagy munkaviszony keretében történő feldolgozása tekintetében, mivel a hozzájárulás – az irányelv 2. cikkének h) pontja értelmében – kizárólag akkor tekinthető önkéntesnek, ha az érintett személy tényleges alternatívákkal rendelkezik.

| 32. | Szenzitív adatok feldolgozására (az irányelv 8. cikke) az előző pontokban említettekhez hasonló megfontolások vonatkoznak. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a munkajogból eredő kötelezettségek (az irányelv 8. cikke (2) bekezdésének b) pontja), további kivételek (8. cikk (4) bekezdés) vagy hozzájárulás (8. cikk (2) bekezdésének a) pontja) megfelelő jogalapot képezhet szenzitív szociális biztonsági adatok feldolgozásához. Ebben az esetben különös védintézkedésekre – például technikai csoportosítási intézkedésekre – lehet szükség. |
| --- | --- |

32.

Szenzitív adatok feldolgozására (az irányelv 8. cikke) az előző pontokban említettekhez hasonló megfontolások vonatkoznak. Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a munkajogból eredő kötelezettségek (az irányelv 8. cikke (2) bekezdésének b) pontja), további kivételek (8. cikk (4) bekezdés) vagy hozzájárulás (8. cikk (2) bekezdésének a) pontja) megfelelő jogalapot képezhet szenzitív szociális biztonsági adatok feldolgozásához. Ebben az esetben különös védintézkedésekre – például technikai csoportosítási intézkedésekre – lehet szükség.

| 33. | A fenti megfontolásokra figyelemmel az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy e javaslat minél egyértelműbben állapít meg a személyes adatok feldolgozására vonatkozó konkrét jogi kötelezettségeket az illetékes szervek és a munkaadók számára, annál könnyebb és eredményesebb lesz annak a tagállamokban történő végrehajtása, tekintettel az irányelvből eredő nemzeti adatvédelmi törvények betartására. Az európai adatvédelmi biztos ezért – a javaslatban meghatározott különböző konkrét mechanizmusok részleteinek taglalása nélkül – ajánlja az uniós jogalkotónak annak biztosítását, hogy a személyes adatok feldolgozása és továbbítása tekintetében minden egyes művelet közvetlenül a javaslat által meghatározott konkrét jogi kötelezettségen vagy a feldolgozásra vonatkozó, az irányelv 7. és 8. cikke szerinti egyéb törvényes indokon alapuljon. |
| --- | --- |

33.

A fenti megfontolásokra figyelemmel az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy e javaslat minél egyértelműbben állapít meg a személyes adatok feldolgozására vonatkozó konkrét jogi kötelezettségeket az illetékes szervek és a munkaadók számára, annál könnyebb és eredményesebb lesz annak a tagállamokban történő végrehajtása, tekintettel az irányelvből eredő nemzeti adatvédelmi törvények betartására. Az európai adatvédelmi biztos ezért – a javaslatban meghatározott különböző konkrét mechanizmusok részleteinek taglalása nélkül – ajánlja az uniós jogalkotónak annak biztosítását, hogy a személyes adatok feldolgozása és továbbítása tekintetében minden egyes művelet közvetlenül a javaslat által meghatározott konkrét jogi kötelezettségen vagy a feldolgozásra vonatkozó, az irányelv 7. és 8. cikke szerinti egyéb törvényes indokon alapuljon.

A biztosított személyek tájékoztatása

| 34. | A 95/46/EK irányelv IV. szakaszában meghatározottaknak megfelelően alapvető fontosságú az érintettek megfelelő tájékoztatása személyes adataik feldolgozásáról és jogaikról. Ez különösen fontos akkor, amikor különböző tagállamokban több hatóság dolgoz fel személyes adatokat, és az érintettek szem elől téveszthetik, hogy ki és milyen célból dolgozza fel személyes adataikat, és bizonytalanná válhatnak jogaik gyakorlásának módjában. |
| --- | --- |

34.

A 95/46/EK irányelv IV. szakaszában meghatározottaknak megfelelően alapvető fontosságú az érintettek megfelelő tájékoztatása személyes adataik feldolgozásáról és jogaikról. Ez különösen fontos akkor, amikor különböző tagállamokban több hatóság dolgoz fel személyes adatokat, és az érintettek szem elől téveszthetik, hogy ki és milyen célból dolgozza fel személyes adataikat, és bizonytalanná válhatnak jogaik gyakorlásának módjában.

| 35. | E kérdés tekintetében az európai adatvédelmi biztos határozottan a proaktív megközelítést támogatja: mindenre kiterjedő és kellő időben történő információnyújtást az érintettek számára a gyűjtött adatok felhasználásának pontosítása és jogaik ismertetése céljából. Ebben a tekintetben az európai adatvédelmi biztos nem csupán támogatja az EGSZB-nek a rendelet valamennyi lehetséges alkalmazója körében történő figyelemfelkeltésre irányuló felhívását (12), hanem maga is felszólítja a jogalkotót, hogy egészítse ki a javaslatot a személyes adatok feldolgozása tekintetében az érintett személyek konkrét és megfelelő tájékoztatásának szükségességére vonatkozó konkrét hivatkozással. Erre a 19. cikk (A biztosítottak tájékoztatása) annak érdekében történő módosításával kerülhetne sor, hogy a biztosított személyek részére biztosítani lehessen a szükséges információk nyújtását. |
| --- | --- |

35.

E kérdés tekintetében az európai adatvédelmi biztos határozottan a proaktív megközelítést támogatja: mindenre kiterjedő és kellő időben történő információnyújtást az érintettek számára a gyűjtött adatok felhasználásának pontosítása és jogaik ismertetése céljából. Ebben a tekintetben az európai adatvédelmi biztos nem csupán támogatja az EGSZB-nek a rendelet valamennyi lehetséges alkalmazója körében történő figyelemfelkeltésre irányuló felhívását (12), hanem maga is felszólítja a jogalkotót, hogy egészítse ki a javaslatot a személyes adatok feldolgozása tekintetében az érintett személyek konkrét és megfelelő tájékoztatásának szükségességére vonatkozó konkrét hivatkozással. Erre a 19. cikk (A biztosítottak tájékoztatása) annak érdekében történő módosításával kerülhetne sor, hogy a biztosított személyek részére biztosítani lehessen a szükséges információk nyújtását.

Az érintettek jogai

| 36. | Az érintettek jogai különösen fontosak a szociális biztonsági rendszerek összefüggésében, mivel azok lehetővé teszik az érintett személyek számára a rájuk vonatkozó (szenzitív) adatok feletti ellenőrzés megőrzését, azok helyességének biztosítását, valamint azon adatok ellenőrzését, amelyek alapján fontos döntések meghozatalára és juttatások odaítélésére kerül sor. Ez különösen fontos a határokon átnyúló esetekben, amikor az információk fordításának szükségessége miatt a személyes adatok átadása során bekövetkező hiba lehetősége valószínűleg nagyobb. Említésre érdemes az is, hogy az információk helyességének az érintettek jogainak gyakorlásából eredő javulása nemcsak az érintett személyek számára kedvező, hanem a megfelelő szociális biztonsági szervek számára is. |
| --- | --- |

36.

Az érintettek jogai különösen fontosak a szociális biztonsági rendszerek összefüggésében, mivel azok lehetővé teszik az érintett személyek számára a rájuk vonatkozó (szenzitív) adatok feletti ellenőrzés megőrzését, azok helyességének biztosítását, valamint azon adatok ellenőrzését, amelyek alapján fontos döntések meghozatalára és juttatások odaítélésére kerül sor. Ez különösen fontos a határokon átnyúló esetekben, amikor az információk fordításának szükségessége miatt a személyes adatok átadása során bekövetkező hiba lehetősége valószínűleg nagyobb. Említésre érdemes az is, hogy az információk helyességének az érintettek jogainak gyakorlásából eredő javulása nemcsak az érintett személyek számára kedvező, hanem a megfelelő szociális biztonsági szervek számára is.

| 37. | Az európai adatvédelmi biztos melegen üdvözli a javaslat 3. cikkének (2) bekezdését, amely kimondja, hogy a tagállamok – a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezésekkel összhangban – biztosítják az érintett személyeknek a személyes adatokhoz való hozzáférés és azok helyesbítésének jogát. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor javasolja, hogy ezt a rendelkezést egészítsék ki az érintettek valamennyi jogára – többek között a tiltakozási jogra (95/46/EK irányelv 14. cikk) és az automatizált egyedi döntésekre (95/46/EK irányelv 15. cikk) vonatkozó védintézkedésekre – való általánosabb hivatkozással. |
| --- | --- |

37.

Az európai adatvédelmi biztos melegen üdvözli a javaslat 3. cikkének (2) bekezdését, amely kimondja, hogy a tagállamok – a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezésekkel összhangban – biztosítják az érintett személyeknek a személyes adatokhoz való hozzáférés és azok helyesbítésének jogát. Az európai adatvédelmi biztos ugyanakkor javasolja, hogy ezt a rendelkezést egészítsék ki az érintettek valamennyi jogára – többek között a tiltakozási jogra (95/46/EK irányelv 14. cikk) és az automatizált egyedi döntésekre (95/46/EK irányelv 15. cikk) vonatkozó védintézkedésekre – való általánosabb hivatkozással.

| 38. | Az európai adatvédelmi biztos ajánlja továbbá, hogy a javaslat kellően vegye figyelembe az érintettek tényleges joggyakorlása megkönnyítésének szükségességét határokon átnyúló esetekben. Az érintett személyeknek jogaikat ténylegesen olyan helyzetben kell gyakorolniuk, amelyben személyes adataik kettő vagy több ország különböző hatóságaitól származnak. Ezért kívánatos lenne, hogy ezekben az esetekben az érintettek jogaikat közvetlenül azon a hatóságon keresztül is gyakorolni tudják, amely más tagállamokból származó személyes adatokat fogad. Ez azt jelentené, hogy a biztosított személlyel közvetlen kapcsolatban álló illetékes hatóság felkérést kapna arra, hogy egyablakos hatóságként járjon el nem csak a szociális biztonsági ellátások, hanem az ezen ellátásokkal kapcsolatban feldolgozott valamennyi személyes adat tekintetében is. A biztosított személy ily módon képes lenne jogai ezen illetékes hatóságon keresztüli gyakorlására, az adatok eredetétől függetlenül. Az európai adatvédelmi biztos ezért felkéri a jogalkotót ezen lehetőség mérlegelésére, többek között az egyéb bizottsági javaslatokban már megtalálható példákra is figyelemmel (13). |
| --- | --- |

38.

Az európai adatvédelmi biztos ajánlja továbbá, hogy a javaslat kellően vegye figyelembe az érintettek tényleges joggyakorlása megkönnyítésének szükségességét határokon átnyúló esetekben. Az érintett személyeknek jogaikat ténylegesen olyan helyzetben kell gyakorolniuk, amelyben személyes adataik kettő vagy több ország különböző hatóságaitól származnak. Ezért kívánatos lenne, hogy ezekben az esetekben az érintettek jogaikat közvetlenül azon a hatóságon keresztül is gyakorolni tudják, amely más tagállamokból származó személyes adatokat fogad. Ez azt jelentené, hogy a biztosított személlyel közvetlen kapcsolatban álló illetékes hatóság felkérést kapna arra, hogy egyablakos hatóságként járjon el nem csak a szociális biztonsági ellátások, hanem az ezen ellátásokkal kapcsolatban feldolgozott valamennyi személyes adat tekintetében is. A biztosított személy ily módon képes lenne jogai ezen illetékes hatóságon keresztüli gyakorlására, az adatok eredetétől függetlenül. Az európai adatvédelmi biztos ezért felkéri a jogalkotót ezen lehetőség mérlegelésére, többek között az egyéb bizottsági javaslatokban már megtalálható példákra is figyelemmel (13).

Biztonsági intézkedések

| 39. | A javaslatban különös jelentőséget kap az adatfeldolgozás biztonsága, tekintettel a különböző tagállamok közigazgatási szervei körében az elektronikus eszközök egyre szélesebb körű használatára. Ezen kívül az adattovábbítás a legtöbb esetben szenzitív adatokat érint, ami – amint arra az EGSZB is rámutatott – tovább növeli annak fontosságát, hogy „biztosítani kell az adatok megfelelő tárolását és azt, hogy ne kerülhessenek illetéktelen kezekbe” (14). |
| --- | --- |

39.

A javaslatban különös jelentőséget kap az adatfeldolgozás biztonsága, tekintettel a különböző tagállamok közigazgatási szervei körében az elektronikus eszközök egyre szélesebb körű használatára. Ezen kívül az adattovábbítás a legtöbb esetben szenzitív adatokat érint, ami – amint arra az EGSZB is rámutatott – tovább növeli annak fontosságát, hogy „biztosítani kell az adatok megfelelő tárolását és azt, hogy ne kerülhessenek illetéktelen kezekbe” (14).

| 40. | Ebben a tekintetben az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat 4. cikkét, amely kimondja, hogy az érintett szervek közötti adattovábbítás „elektronikus úton történik egy közös, biztonságossá tett kereten belül, amely képes a titkosság és az adatcsere védelmének biztosítására”. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza azonban, hogy ezen „közös, biztonságossá tett keret ”– amelyet a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak (15) kell meghatároznia – tekintetében kellően figyelembe kell venni az IDABC-program (16) (Interoperable Delivery of European e-Government Services to public Administrations, Businesses and Citizens – Interoperábilis páneurópai elektronikus kormányzati szolgáltatások közigazgatási rendszerek, gazdasági szervezetek és állampolgárok részére) keretében a közösségi adatvédelmi rendelkezésekkel kapcsolatban, és különösen az adatfeldolgozás biztonságával kapcsolatban kiadott ajánlásokat. Ebben a tekintetben az európai adatvédelmi biztos ajánlja továbbá, hogy az igazgatási bizottság adott tevékenységeibe megfelelő módon vonjanak be adatvédelmi és biztonsági szakértőket. |
| --- | --- |

40.

Ebben a tekintetben az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslat 4. cikkét, amely kimondja, hogy az érintett szervek közötti adattovábbítás „elektronikus úton történik egy közös, biztonságossá tett kereten belül, amely képes a titkosság és az adatcsere védelmének biztosítására”. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza azonban, hogy ezen „közös, biztonságossá tett keret ”– amelyet a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottságnak (15) kell meghatároznia – tekintetében kellően figyelembe kell venni az IDABC-program (16) (Interoperable Delivery of European e-Government Services to public Administrations, Businesses and Citizens – Interoperábilis páneurópai elektronikus kormányzati szolgáltatások közigazgatási rendszerek, gazdasági szervezetek és állampolgárok részére) keretében a közösségi adatvédelmi rendelkezésekkel kapcsolatban, és különösen az adatfeldolgozás biztonságával kapcsolatban kiadott ajánlásokat. Ebben a tekintetben az európai adatvédelmi biztos ajánlja továbbá, hogy az igazgatási bizottság adott tevékenységeibe megfelelő módon vonjanak be adatvédelmi és biztonsági szakértőket.

IV.   ÖSSZEGZÉS ÉS AJÁNLÁSOK

| 41. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslatot annyiban, amennyiben annak célja a személyek szabad mozgásának előmozdítása, valamint az Unió területén mozgó uniós polgárok életszínvonalának és alkalmazásuk feltételeinek javítása. A szociális biztonsági rendszerek koordinálása ugyanakkor nem lenne lehetséges különböző fajtájú, gyakran szenzitív jellegű személyes adatok feldolgozása és átadása nélkül. |
| --- | --- |

41.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javaslatot annyiban, amennyiben annak célja a személyek szabad mozgásának előmozdítása, valamint az Unió területén mozgó uniós polgárok életszínvonalának és alkalmazásuk feltételeinek javítása. A szociális biztonsági rendszerek koordinálása ugyanakkor nem lenne lehetséges különböző fajtájú, gyakran szenzitív jellegű személyes adatok feldolgozása és átadása nélkül.

| 42. | Fontos továbbá, hogy a személyes adatoknak a tagállamok nemzeti közigazgatási szervei közötti fokozott cseréje nem csupán jobb feltételeket teremt a személyek szabad mozgása tekintetében, hanem a személyes adatok védelmének magas szintjét is biztosítja, és ily módon garantálja az EU alapvető jogainak egyikét. |
| --- | --- |

42.

Fontos továbbá, hogy a személyes adatoknak a tagállamok nemzeti közigazgatási szervei közötti fokozott cseréje nem csupán jobb feltételeket teremt a személyek szabad mozgása tekintetében, hanem a személyes adatok védelmének magas szintjét is biztosítja, és ily módon garantálja az EU alapvető jogainak egyikét.

| 43. | A javaslat a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezésekkel, és különösen a 95/46/EK irányelvvel, valamint a nemzeti végrehajtási törvényekkel létrehozott harmonizált adatvédelmi keretre épít. Az európai adatvédelmi biztos örömmel állapítja meg, hogy ezen adatvédelmi keret alkalmazhatóságára a 883/2004/EK alaprendelet és a javaslat egyaránt utal. Az adatvédelmi elveknek a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának keretében való alkalmazásához kapcsolódó konkrét kérdéseket azonban tovább kell vizsgálni. |
| --- | --- |

43.

A javaslat a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi rendelkezésekkel, és különösen a 95/46/EK irányelvvel, valamint a nemzeti végrehajtási törvényekkel létrehozott harmonizált adatvédelmi keretre épít. Az európai adatvédelmi biztos örömmel állapítja meg, hogy ezen adatvédelmi keret alkalmazhatóságára a 883/2004/EK alaprendelet és a javaslat egyaránt utal. Az adatvédelmi elveknek a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának keretében való alkalmazásához kapcsolódó konkrét kérdéseket azonban tovább kell vizsgálni.

| 44. | A célhoz kötöttség elvének tekintetében az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a javaslat tiszteletben tartja a célhoz kötöttségre vonatkozó alapvető adatvédelmi rendelkezéseket. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi továbbá, hogy a javaslat nem mondja ki egyértelműen a személyes adatok szociális biztonsági céloktól eltérő célokra történő felhasználásának tilalmát, hanem az az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokból ered, amelyek az ezen általános elv alóli kivételt kizárólag meghatározott esetekben és szigorú feltételek mellett teszik lehetővé. A jogalkotó ebben az összefüggésben mérlegelheti, hogy a javaslatban konkrétan megemlíti-e azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén szociális biztonsági adatokat más célra is fel lehet dolgozni. |
| --- | --- |

44.

A célhoz kötöttség elvének tekintetében az európai adatvédelmi biztos úgy véli, hogy a javaslat tiszteletben tartja a célhoz kötöttségre vonatkozó alapvető adatvédelmi rendelkezéseket. Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi továbbá, hogy a javaslat nem mondja ki egyértelműen a személyes adatok szociális biztonsági céloktól eltérő célokra történő felhasználásának tilalmát, hanem az az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokból ered, amelyek az ezen általános elv alóli kivételt kizárólag meghatározott esetekben és szigorú feltételek mellett teszik lehetővé. A jogalkotó ebben az összefüggésben mérlegelheti, hogy a javaslatban konkrétan megemlíti-e azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén szociális biztonsági adatokat más célra is fel lehet dolgozni.

| 45. | A feldolgozott adatok, az illetékes szervek és a tárolás időtartamának arányossága tekintetében az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy ebben az összetett rendszerben, amelyben a személyes adatok feldolgozására és továbbítására a szervek aszimmetrikus hálózatán keresztül kerül sor, különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy a személyes adatokat az illetékes hatóságok dolgozzák fel, arányos időtartam alatt, valamint arra, hogy ne jöjjenek létre párhuzamos adatbázisok. Ebben az összefüggésben a javaslatot ki lehetne egészíteni az adatok továbbítására és tárolására vonatkozó részletes szabályok további pontosításával. |
| --- | --- |

45.

A feldolgozott adatok, az illetékes szervek és a tárolás időtartamának arányossága tekintetében az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy ebben az összetett rendszerben, amelyben a személyes adatok feldolgozására és továbbítására a szervek aszimmetrikus hálózatán keresztül kerül sor, különös figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy a személyes adatokat az illetékes hatóságok dolgozzák fel, arányos időtartam alatt, valamint arra, hogy ne jöjjenek létre párhuzamos adatbázisok. Ebben az összefüggésben a javaslatot ki lehetne egészíteni az adatok továbbítására és tárolására vonatkozó részletes szabályok további pontosításával.

| 46. | A személyes adatok feldolgozása jogalapjának tekintetében az európai adatvédelmi biztos – a javaslatban meghatározott különböző konkrét mechanizmusok részleteinek taglalása nélkül – ajánlja az uniós jogalkotónak annak biztosítását, hogy a személyes adatok feldolgozása és továbbítása tekintetében javasolt minden egyes mechanizmus közvetlenül a javaslat által meghatározott konkrét jogi kötelezettségen vagy a feldolgozásra vonatkozó, az irányelv 7. és 8. cikke szerinti egyéb törvényes indokon alapuljon. |
| --- | --- |

46.

A személyes adatok feldolgozása jogalapjának tekintetében az európai adatvédelmi biztos – a javaslatban meghatározott különböző konkrét mechanizmusok részleteinek taglalása nélkül – ajánlja az uniós jogalkotónak annak biztosítását, hogy a személyes adatok feldolgozása és továbbítása tekintetében javasolt minden egyes mechanizmus közvetlenül a javaslat által meghatározott konkrét jogi kötelezettségen vagy a feldolgozásra vonatkozó, az irányelv 7. és 8. cikke szerinti egyéb törvényes indokon alapuljon.

| 47. | A biztosítottak tájékoztatása tekintetében az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a javaslatot egészítsék ki a személyes adatok feldolgozása tekintetében az érintett személyek konkrét és megfelelő tájékoztatásának szükségességére vonatkozó konkrét hivatkozással. |
| --- | --- |

47.

A biztosítottak tájékoztatása tekintetében az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy a javaslatot egészítsék ki a személyes adatok feldolgozása tekintetében az érintett személyek konkrét és megfelelő tájékoztatásának szükségességére vonatkozó konkrét hivatkozással.

| 48. | Az érintettek jogai tekintetében az európai adatvédelmi biztos melegen üdvözli a javaslat 3. cikkének (2) bekezdését, és javasolja, hogy ezt a rendelkezést egészítsék ki az érintettek valamennyi jogára – többek között a tiltakozási jogra és az automatizált egyedi döntésekre vonatkozó védintézkedésekre – való általánosabb hivatkozással. Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót, hogy határokon átnyúló esetekben könnyítse meg az érintettek tényleges joggyakorlását annak előírásával, hogy a biztosított személlyel közvetlen kapcsolatban álló illetékes hatóság egyablakos hatóságként járjon el nem csak a szociális biztonsági ellátások, hanem az ezen ellátásokkal kapcsolatban feldolgozott valamennyi adat tekintetében is. |
| --- | --- |

48.

Az érintettek jogai tekintetében az európai adatvédelmi biztos melegen üdvözli a javaslat 3. cikkének (2) bekezdését, és javasolja, hogy ezt a rendelkezést egészítsék ki az érintettek valamennyi jogára – többek között a tiltakozási jogra és az automatizált egyedi döntésekre vonatkozó védintézkedésekre – való általánosabb hivatkozással. Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót, hogy határokon átnyúló esetekben könnyítse meg az érintettek tényleges joggyakorlását annak előírásával, hogy a biztosított személlyel közvetlen kapcsolatban álló illetékes hatóság egyablakos hatóságként járjon el nem csak a szociális biztonsági ellátások, hanem az ezen ellátásokkal kapcsolatban feldolgozott valamennyi adat tekintetében is.

| 49. | A biztonsági intézkedések tekintetében az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy az adattovábbításnak a javaslat 4. cikkében megállapított „közös, biztonságossá tett kerete ”kellően vegye figyelembe az adatvédelemre és az adatfeldolgozás biztonságára vonatkozó megfelelő ajánlásokat. Ebben az összefüggésben az illetékes igazgatási bizottság adott tevékenységeibe megfelelő módon be kell vonni adatvédelmi és biztonsági szakértőket is. |
| --- | --- |

49.

A biztonsági intézkedések tekintetében az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy az adattovábbításnak a javaslat 4. cikkében megállapított „közös, biztonságossá tett kerete ”kellően vegye figyelembe az adatvédelemre és az adatfeldolgozás biztonságára vonatkozó megfelelő ajánlásokat. Ebben az összefüggésben az illetékes igazgatási bizottság adott tevékenységeibe megfelelő módon be kell vonni adatvédelmi és biztonsági szakértőket is.

Kelt Brüsszelben, 2007. március 6-án.

Peter HUSTINX

EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

3

(4)  Az európai adatvédelmi biztos minden év decemberében közzéteszi a következő év kiemelt fontosságú konzultációinak jegyzékét. A jegyzék tartalmazza azokat a legfontosabb bizottsági javaslatokat, amelyek esetleg az európai adatvédelmi biztos hivatalos válaszát igénylik. A legnagyobb hangsúlyt azokra a javaslatokra fektetik, amelyek várhatóan jelentős hatást gyakorolnak az adatvédelemre. Az európai adatvédelmi biztos 2007. évi kiemelt feladatainak jegyzéke megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu.

4

(5)  A szabályokat jelenleg a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (HL L 149., 1971.7.5., 2. o.), valamint annak végrehajtási rendelete, az 574/72/EGK tanácsi rendelet (HL L 74., 1972.3.27., 1. o.) állapítja meg.

5

(6)  HL C 38., 1999.2.12., 10. o.

6

(7)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. október 26-i véleménye a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (HL C 324., 2006.12.30., 59. o.).

7

(8)  Mivel a 45/2001/EK rendelet rendelkezései tükrözik a 95/46/EK irányelv rendelkezéseit, az olvasó könnyebbsége érdekében ez a vélemény kizárólag az említett irányelv vonatkozó cikkeire fog hivatkozni, a fenti rendelet hasonló rendelkezéseire azonban nem.

8

(9)  Például a 883/2004/EK rendelet 15. cikke és ezen javaslat 18. cikke foglalkozik a kisegítő alkalmazottak személyes adatainak átadásával.

9

(10)  Az EGSZB véleményében felhívta a figyelmet erre a kérdésre, és sajnálatát fejezte ki az 1408/71/EGK rendelet jelenlegi 84. cikke (5) bekezdésének b) pontjához hasonló rendelkezés hiánya miatt, „amely kifejezetten tiltja az adatok szociális biztonsági célokon kívül más célra történő felhasználását”. Az EGSZB véleményének 4.10.2. pontja.

10

(11)  Ezen rendelkezések egy közelmúltbeli példája megtalálható a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatban (COM(2005) 649 végleges). Különösen, ezen javaslat 46. cikke kötelezi a központi nemzeti hatóságokat, hogy a más tagállamok hatóságaitól kapott adatokat azoknak az illetékes nemzeti szerv részére történt továbbítását követően haladéktalanul töröljék. A (3) bekezdés kimondja továbbá a rendelet alapján közölt információknak a közlés céljához szükségesnél, de legfeljebb egy évnél hosszabb ideig történő tárolásának szigorú tilalmát. Lásd még az európai adatvédelmi biztos e javaslatról szóló véleményének 45–49. pontját (HL C 242., 2006.10.7., 20. o.).

11

(12)  Az EGSZB véleményének 1.11. pontja.

12

(13)  Ennek egy közelmúltbeli példája megtalálható a bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjéről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó bizottsági javaslatban (COM (2005) 690 végleges). A javaslat 6. cikke lehetővé teszi az érintett számára, hogy saját személyes adataihoz fűződő jogait ne csak az adatokat birtokló hatóság megkeresésével gyakorolhassa, hanem a lakóhelye szerinti hatóságon keresztül is. További példák találhatók a schengeni információs rendszerben.

13

(14)  Az EGSZB véleményének 4.10. pontja.

14

(15)  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkével létrehozott bizottság. A javaslat 4. cikke kimondja, hogy az adatcsere formáját és módját az igazgatási bizottság állapítja meg.

15

(16)  http://ec.europa.eu/idabc/en/home

16

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/24

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4577 – Blackstone/Cardinal Health (PTS Division))

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 91/04)

2007. április 3-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4577. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4577. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/24

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4594 – OEP/Arvinmeritor Emissions Technologies Business)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 91/05)

2007. április 10-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4594. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32007M4594. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/25

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2007. április 25.

(2007/C 91/06)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3649 |
| JPY | Japán yen | 161,95 |
| DKK | Dán korona | 7,4511 |
| GBP | Angol font | 0,68100 |
| SEK | Svéd korona | 9,1746 |
| CHF | Svájci frank | 1,6416 |
| ISK | Izlandi korona | 87,34 |
| NOK | Norvég korona | 8,1640 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5820 |
| CZK | Cseh korona | 28,106 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 246,30 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7000 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,7864 |
| RON | Román lej | 3,3315 |
| SKK | Szlovák korona | 33,655 |
| TRY | Török líra | 1,8168 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6405 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5298 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,6702 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8321 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0629 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 264,92 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,5817 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,5317 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3745 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 396,02 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6686 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 64,498 |
| RUB | Orosz rubel | 35,0650 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,200 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3649

JPY

Japán yen

161,95

DKK

Dán korona

7,4511

GBP

Angol font

0,68100

SEK

Svéd korona

9,1746

CHF

Svájci frank

1,6416

ISK

Izlandi korona

87,34

NOK

Norvég korona

8,1640

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5820

CZK

Cseh korona

28,106

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

246,30

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7000

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,7864

RON

Román lej

3,3315

SKK

Szlovák korona

33,655

TRY

Török líra

1,8168

AUD

Ausztrál dollár

1,6405

CAD

Kanadai dollár

1,5298

HKD

Hongkongi dollár

10,6702

NZD

Új-zélandi dollár

1,8321

SGD

Szingapúri dollár

2,0629

KRW

Dél-Koreai won

1 264,92

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,5817

CNY

Kínai renminbi

10,5317

HRK

Horvát kuna

7,3745

IDR

Indonéz rúpia

12 396,02

MYR

Maláj ringgit

4,6686

PHP

Fülöp-szigeteki peso

64,498

RUB

Orosz rubel

35,0650

THB

Thaiföldi baht

44,200

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/26

---

MUNKASZÜNETI NAPOK 2007-BEN

(2007/C 91/07)

| BELGIQUE/BELGIË | 1.1, 9.4, 30.4, 1.5, 17.5, 18.5, 28.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 16.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| БЪЛГАРИЯ | 1.1, 3.3, 9.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 24.12, 25.12, 26.12; 31.12 |
| ČESKÁ REPUBLIKA | 1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| DANMARK | 1.1, 5.4, 6.4, 9.4, 4.5, 17.5, 28.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12 |
| DEUTSCHLAND | 1.1, 6.4, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| EESTI | 1.1, 24.2, 6.4, 8.4, 1.5, 27.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| ÉIRE/IRELAND | 1.1, 17.3, 9.4, 7.5, 4.6, 6.8, 29.10, 25.12, 26.12 |
| ΕΛΛΑΔΑ | 1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| ESPAÑA | 1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 15.8, 12.10, 6.12, 8.12, 25.12 |
| FRANCE | 1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 17.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| ITALIA | 1.1, 6.1, 9.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS | 1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 1.4, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| LATVIJA | 1.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 4.5, 13.5, 27.5, 23.6, 24.6, 18.11, 25.12, 26.12, 31.12 |
| LIETUVA | 1.1, 16.2, 11.3, 8.4, 9.4, 1.5, 6.5, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| LUXEMBOURG | 1.1, 19.2, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 23.6, 15.8, 3.9, 1.11, 25.12, 26.12 |
| MAGYARORSZÁG | 1.1, 15.3, 9.4, 1.5, 28.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| MALTA | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 6.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| NEDERLAND | 1.1, 9.4, 30.4, 5.5, 17.5, 28.5, 25.12, 26.12 |
| ÖSTERREICH | 1.1, 6.1, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 7.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| POLSKA | 1.1, 8.4, 9.4, 1.5, 3.5, 27.5, 7.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| PORTUGAL | 1.1, 6.4, 25.4, 1.5, 7.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| ROMÂNIA | 1.1, 2.1, 9.4, 1.5, 25.12, 26.12 |
| SLOVENIJA | 1.1, 2.1, 8.2, 8.4, 9.4, 27.4, 1.5, 2.5, 27.5, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| SLOVENSKO | 1.1, 6.1, 6.4, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 11.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| SUOMI/FINLAND | 1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 23.6, 3.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| SVERIGE | 1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 27.5, 6.6, 23.6, 3.11, 25.12, 26.12 |
| UNITED KINGDOM | Wales and England: 1.1, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 27.8, 25.12, 26.12
  Northern Ireland: 1.1, 19.3, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 12.7, 27.8, 25.12, 26.12
  Scotland: 1.1, 2.1, 6.4, 7.5, 28.5, 6.8, 25.12, 26.12 |

BELGIQUE/BELGIË

1.1, 9.4, 30.4, 1.5, 17.5, 18.5, 28.5, 21.7, 15.8, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 16.11, 24.12, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12

БЪЛГАРИЯ

1.1, 3.3, 9.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 24.12, 25.12, 26.12; 31.12

ČESKÁ REPUBLIKA

1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

DANMARK

1.1, 5.4, 6.4, 9.4, 4.5, 17.5, 28.5, 5.6, 24.12, 25.12, 26.12

DEUTSCHLAND

1.1, 6.4, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 15.8, 3.10, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

EESTI

1.1, 24.2, 6.4, 8.4, 1.5, 27.5, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

ÉIRE/IRELAND

1.1, 17.3, 9.4, 7.5, 4.6, 6.8, 29.10, 25.12, 26.12

ΕΛΛΑΔΑ

1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

ESPAÑA

1.1, 6.1, 6.4, 1.5, 15.8, 12.10, 6.12, 8.12, 25.12

FRANCE

1.1, 9.4, 1.5, 8.5, 17.5, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

ITALIA

1.1, 6.1, 9.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

ΚΥΠΡΟΣ/KIBRIS

1.1, 6.1, 19.2, 25.3, 1.4, 6.4, 9.4, 1.5, 28.5, 15.8, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

LATVIJA

1.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 4.5, 13.5, 27.5, 23.6, 24.6, 18.11, 25.12, 26.12, 31.12

LIETUVA

1.1, 16.2, 11.3, 8.4, 9.4, 1.5, 6.5, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

LUXEMBOURG

1.1, 19.2, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 23.6, 15.8, 3.9, 1.11, 25.12, 26.12

MAGYARORSZÁG

1.1, 15.3, 9.4, 1.5, 28.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

MALTA

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 6.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

NEDERLAND

1.1, 9.4, 30.4, 5.5, 17.5, 28.5, 25.12, 26.12

ÖSTERREICH

1.1, 6.1, 9.4, 1.5, 17.5, 28.5, 7.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

POLSKA

1.1, 8.4, 9.4, 1.5, 3.5, 27.5, 7.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

PORTUGAL

1.1, 6.4, 25.4, 1.5, 7.6, 10.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

ROMÂNIA

1.1, 2.1, 9.4, 1.5, 25.12, 26.12

SLOVENIJA

1.1, 2.1, 8.2, 8.4, 9.4, 27.4, 1.5, 2.5, 27.5, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

SLOVENSKO

1.1, 6.1, 6.4, 9.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 11.11, 24.12, 25.12, 26.12

SUOMI/FINLAND

1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 23.6, 3.11, 6.12, 25.12, 26.12

SVERIGE

1.1, 6.1, 6.4, 8.4, 9.4, 1.5, 17.5, 27.5, 6.6, 23.6, 3.11, 25.12, 26.12

UNITED KINGDOM

Wales and England: 1.1, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 27.8, 25.12, 26.12

Northern Ireland: 1.1, 19.3, 6.4, 9.4, 7.5, 28.5, 12.7, 27.8, 25.12, 26.12

Scotland: 1.1, 2.1, 6.4, 7.5, 28.5, 6.8, 25.12, 26.12

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/27

---

A tagállamok által benyújtott összefoglaló tájékoztató az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(2007/C 91/08)

Támogatás száma: XA 2/07

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió: Minden német tartomány támogatásnyújtó hatósági minőségében

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: A mezőgazdasági haszonállatok genetikai minőségének javítását célzó intézkedések előmozdításának alapelvei

Jogalap:

Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve az adott vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege: Évi 20 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás: A „támogatás célja ”részben leírt intézkedések keretében felmerülő költségek legfeljebb 60 %-a. Továbbá az egyes támogatások legnagyobb összege a következő lehet:

10,23 EUR tehenenként és évente

0,69 EUR hízósertésenként, minden olyan hízósertésre, amelyet a hizlalási időszak végéig ellenőriztek és az adott pénzügyi évben értékesítettek,

2,76 EUR malaconként, minden olyan malacra, amelyet az adott pénzügyi évben ellenőriztek,

0,28 EUR havonta minden olyan hízómarhára, amely a hizlalási időszak végéig ellenőrzés alatt áll,

0,61 EUR állatonként, minden olyan hízóbárányra, amelyet a hizlalási időszak végéig ellenőriztek és az adott pénzügyi évben értékesítettek.

Engedélyezés időpontja:

A program időtartama, illetve az egyedi támogatás kifizetése: 2010. december

A támogatás célja: A mezőgazdasági haszonállatok genetikai minőségének fenntartására és javítására vonatkozó adatok gyűjtése és kiértékelése a tenyésztési programok keretében. E célból a szolgáltatást nyújtó vizsgálatokat hajt végre, adatokat gyűjt és elemzi azokat. Ezért a szolgáltatást nyújtó a piaci árnak megfelelő díjazásban részesül, ami a támogatásból és a mezőgazdasági termelő által fizetendő költségrészből áll. A rendszeresen végzett tejminőség-vizsgálatok költségei nem jogosultak e támogatásra

Az intézkedés a 15. cikkre alapszik (Az állattenyésztési ágazatnak nyújtott támogatás).

Érintett gazdasági szektorok: Szarvasmarha-, sertés- és juhtenyésztés.

Az engedélyező hatóság neve és címe: A támogatást a szövetségi tartományok illetékes hatóságai nyújtják.

Internetcím: www.bmelv.de > Landwirtschaft > Förderung > GAK

Egyéb információ: —

Támogatás száma: XA 8/07

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió: minden német tartomány támogatásnyújtó hatósági minőségében

A támogatási program címe: Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes”

Jogalap: Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“

A program tervezett éves költsége: Hozzávetőleg 1 milliár. a „mezőgazdasági struktúrák fejlesztése és a tengerpart védelmének javítása ”elnevezésű közösségi feladat (GAK) kerettervének intézkedéseire, amelynek legnagyobb részét az 1698/2005/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése szerinti nemzeti keretterv társfinanszírozására kell felhasználni.

A támogatás maximális intenzitása a következőkre:

| — | Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások, három gazdasági év során legfeljebb 40 % és legfeljebb 400 000 EUR |
| --- | --- |

—

Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások, három gazdasági év során legfeljebb 40 % és legfeljebb 400 000 EUR

| — | Irányítási rendszerekkel kapcsolatos tanácsadás támogatása egyéni gazdaságok számára, legfeljebb 80 % és legfeljebb 2 000 EUR |
| --- | --- |

—

Irányítási rendszerekkel kapcsolatos tanácsadás támogatása egyéni gazdaságok számára, legfeljebb 80 % és legfeljebb 2 000 EUR

| — | Birtokrendezés, legfeljebb 90 % |
| --- | --- |

—

Birtokrendezés, legfeljebb 90 %

| — | Termelői szövetkezetek alapítási költségei, legfeljebb 60 %, azonban csoportonként 5 év alatt összesen nem több mint 400 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Termelői szövetkezetek alapítási költségei, legfeljebb 60 %, azonban csoportonként 5 év alatt összesen nem több mint 400 000 EUR.

Engedélyezés időpontja:

Támogatás időtartama:

Támogatás célja:

| — | Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások (mezőgazdasági beruházástámogatási program [AFP])
  Egy versenyképes, fenntartható, környezet- és állatkímélő, illetve többfunkciós mezőgazdaság támogatása érdekében a mezőgazdasági vállalkozásokban ösztönözni kell az elsődleges mezőgazdasági termékek termelésére irányuló beruházásokat. A fogyasztók érdekeit, a vidékfejlesztést, valamint a biológiai sokféleség megőrzését csakúgy figyelembe kell venni, mint az élet-, a munka- és a termelési körülmények javítását
  Az intézkedés a 4. cikkre alapszik (Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások) |
| --- | --- |

—

Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások (mezőgazdasági beruházástámogatási program [AFP])

Egy versenyképes, fenntartható, környezet- és állatkímélő, illetve többfunkciós mezőgazdaság támogatása érdekében a mezőgazdasági vállalkozásokban ösztönözni kell az elsődleges mezőgazdasági termékek termelésére irányuló beruházásokat. A fogyasztók érdekeit, a vidékfejlesztést, valamint a biológiai sokféleség megőrzését csakúgy figyelembe kell venni, mint az élet-, a munka- és a termelési körülmények javítását

Az intézkedés a 4. cikkre alapszik (Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások)

| — | Irányítási rendszerekkel kapcsolatos tanácsadás támogatása egyéni gazdaságok számára (AFP)
  Támogatás nyújtható egyéni gazdaságok számára a rutinszerű tanácsadáson kívül biztosított tanácsadásra a dokumentációs rendszerek alkalmazására vonatkozóan. Az intézkedések célja, hogy támogassa a mezőgazdasági termelőket a minőségre hangsúlyt helyező, modern mezőgazdasági szabványoknak – különösen az 1782/2003/EK rendelet (kölcsönös megfeleltetés) 4. és 5. cikke, valamint III. és IV. melléklete szerinti követelményeknek – való megfelelésben. A tanácsadást olyan köz- és a magánszervezetek nyújtják, amelyeket az adott tartománynak kell jóváhagynia. A dokumentációs rendszerből származó adatok alkotják a gazdaság-alapú tanácsadás alapjait. Az intézkedések a támogatás minden kérelmezője számára hozzáférhetőek, és azok a tanácsadó szervezetek vissza nem térítendő támogatásának tekintendők
  Az intézkedés a 15. cikkre alapszik (Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban) |
| --- | --- |

—

Irányítási rendszerekkel kapcsolatos tanácsadás támogatása egyéni gazdaságok számára (AFP)

Támogatás nyújtható egyéni gazdaságok számára a rutinszerű tanácsadáson kívül biztosított tanácsadásra a dokumentációs rendszerek alkalmazására vonatkozóan. Az intézkedések célja, hogy támogassa a mezőgazdasági termelőket a minőségre hangsúlyt helyező, modern mezőgazdasági szabványoknak – különösen az 1782/2003/EK rendelet (kölcsönös megfeleltetés) 4. és 5. cikke, valamint III. és IV. melléklete szerinti követelményeknek – való megfelelésben. A tanácsadást olyan köz- és a magánszervezetek nyújtják, amelyeket az adott tartománynak kell jóváhagynia. A dokumentációs rendszerből származó adatok alkotják a gazdaság-alapú tanácsadás alapjait. Az intézkedések a támogatás minden kérelmezője számára hozzáférhetőek, és azok a tanácsadó szervezetek vissza nem térítendő támogatásának tekintendők

Az intézkedés a 15. cikkre alapszik (Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban)

| — | Birtokrendezés (az integrált vidékfejlesztési támogatás alapelvei [a vidéki ingatlantulajdon átcsoportosítására nyújtott támogatás])
  A támogatás célja a vidéki földtulajdon átcsoportosítása, valamint a vidéki földterületek elrendezése a birtokrendezési törvény és a mezőgazdaság kiigazításáról szóló törvény szerinti eljárásokban, beleértve a fenntartható hatékonyságú természetes egyensúly biztosítására, valamint az önkéntes használatcserére vonatkozó terveket érintő intézkedéseket. Az ennek során felmerülő eljárási költségek támogathatóak.
  Az intézkedés a 13. cikkre alapszik (Birtokrendezéshez nyújtott támogatás) |
| --- | --- |

—

Birtokrendezés (az integrált vidékfejlesztési támogatás alapelvei [a vidéki ingatlantulajdon átcsoportosítására nyújtott támogatás])

A támogatás célja a vidéki földtulajdon átcsoportosítása, valamint a vidéki földterületek elrendezése a birtokrendezési törvény és a mezőgazdaság kiigazításáról szóló törvény szerinti eljárásokban, beleértve a fenntartható hatékonyságú természetes egyensúly biztosítására, valamint az önkéntes használatcserére vonatkozó terveket érintő intézkedéseket. Az ennek során felmerülő eljárási költségek támogathatóak.

Az intézkedés a 13. cikkre alapszik (Birtokrendezéshez nyújtott támogatás)

| — | Termelői csoportok alapítási költségei (a piacszerkezet javítását célzó támogatások alapelvei [termelői szövetkezetek])
  A támogatás célja a szövetkezetek alapításának és tevékenységének elősegítése, illetve a mezőgazdasági termékeket feldolgozó és forgalomba hozó vállalkozások versenyképességének javítása, ezáltal a támogatás hozzájárul a termelői szintű értékesítés biztosításához, és árbevételi előnyöket teremt
  A támogatás hozzájárul a mezőgazdasági termékek nyilvántartásba vétele, feldolgozása és forgalmazása piaci követelményekhez való hozzáigazításához a kínálat jellegére, mennyiségére és minőségére vonatkozóan
  A mezőgazdasági szövetkezetek támogatása a 9. cikkre alapszik (Termelői csoportoknak nyújtott támogatás). |
| --- | --- |

—

Termelői csoportok alapítási költségei (a piacszerkezet javítását célzó támogatások alapelvei [termelői szövetkezetek])

A támogatás célja a szövetkezetek alapításának és tevékenységének elősegítése, illetve a mezőgazdasági termékeket feldolgozó és forgalomba hozó vállalkozások versenyképességének javítása, ezáltal a támogatás hozzájárul a termelői szintű értékesítés biztosításához, és árbevételi előnyöket teremt

A támogatás hozzájárul a mezőgazdasági termékek nyilvántartásba vétele, feldolgozása és forgalmazása piaci követelményekhez való hozzáigazításához a kínálat jellegére, mennyiségére és minőségére vonatkozóan

A mezőgazdasági szövetkezetek támogatása a 9. cikkre alapszik (Termelői csoportoknak nyújtott támogatás).

Érintett gazdasági ágazatok: Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe: A támogatást a szövetségi tartományok illetékes hatóságai nyújtják

Internetcím: www.bmelv.de > Landwirtschaft > Förderung > GAK > Rahmenplan 2007

Grundsätze für die einzelbetriebliche Förderung landwirtschaftlicher Unternehmen

Grundsätze für die Förderung der integrierten ländlichen Entwicklung (Förderung der Neuordnung des ländlichen Grundbesitzes)

Grundsätze für die Förderung zur Marktstrukturverbesserung (Zusammenschlüsse)

http://www.bmelv.de/cln_044/nn_751002/DE/04-Landwirtschaft/Foerderung/GAK/Rahmenplan/Rahmenplan2007.html__nnn=true

Egyéb információ: —

Támogatás száma: XA 9/07

Tagállam: Hollandia

Régió: Provincie Noord-Brabant (Észak-Brabant tartomány)

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve:

Jogalap: Volgens AWB (art. 4:23 lid 3 sub d) en provinciale ASV (art. 33) aangemerkt als incidentele subsidie

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 38 000 EUR 2007-ben

Maximális támogatási intenzitás: 40 %

A végrehajtás időpontja: 2007. február/március

A támogatási program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2007. december

A támogatás célja: Olyan új generációs levegőtisztító berendezések üzembeállítása, melyek nagymértékben csökkentik a kellemetlen szagot okozó anyagok, ammónia és szemcsés anyagok kibocsátását. Az említett levegőtisztítók bemutatására, tesztelésére és tanulmányozására három évet szánnak. Olyan környezetvédelmi támogatási beruházásokról van szó, melyek túllépnek a jogszabályi előírásokon, és céljuk a levegő minőségének javítása.

Tüntesse fel, hogy a 4–12. cikkek közül melyeket alkalmazzák, valamint a program, illetve az egyedi támogatás körébe tartozó elszámolható költségeket: 4. cikk (2) bekezdés b) pont, (3) bekezdés d) pont, (4) bekezdés a) pont.

Az érintett ágazat(ok): Állattenyésztés, különösen az elsődlegesen sertéstenyésztéssel foglalkozó üzemek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Noord-Brabant |
| --- |
| Brabantlaan 1 |
| Postbus 90151 |
| 5200 MC 's-Hertogenbosch |
| Nederland |

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC 's-Hertogenbosch

Nederland

Internetcím, amelyen a jogalap megtalálható: http://wettenbank.sdu.nl/wettenbank.sdu.nl/demo/awb_main.html

http://www.brabant.nl/Beleid/Regels%20en%20kaders/Algemene%20subsidieverordening.aspx?docindexid={6E5EE4A7-1D3F-480A-900D-975DD48879C6}

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 11/07

Tagállam: Hollandia

Régió: Provincie Limburg (Limburg tartomány)

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Limburg tartomány vidékfejlesztési támogatásokra vonatkozó rendelete)

(1.1) bekezdés: megegyezés alapján történő tagosítás és parcellák kicserélése a földterület mezőgazdasági szerkezetének javítása érdekében (közjegyzői díjak és földhivatali költségek)

(6.4) bekezdés: a talajvízkészlet minőségét megőrző területgazdálkodás ösztönzése (a tagosítás részeként; közjegyzői díjak és földhivatali költségek)

Jogalap: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege: Kb. 10 000 000 EUR a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra

Maximális támogatási intenzitás: A közjegyzői díjak és a földhivatali költségek (a területek kimérésével és bejegyzésével kapcsolatos költségek) legfeljebb 100 %-a

A végrehajtás időpontja: A támogatás nyújtására csak azután kerülhet sor, hogy a mezőgazdasági, természetvédelmi és élelmiszerminőségi miniszter a vidékfejlesztésre vonatkozó törvény (Wet In richting Landelijk Gebied) 11. cikkének (3) bekezdése értelmében jóváhagyta Limburg tartomány vidékfejlesztési támogatásokra vonatkozó rendeletét, valamint azt követően, hogy az említett rendeletet az 1857/2006/EK rendelet előírásainak megfelelően közzétették

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2007-től 2013. december 31-ig

A támogatás célja: Támogatás a tagosítás jogi és ügyintézési költségeire, a 13. cikkel összhangban.

Az érintett ágazat(ok): A támogatás a mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó kis- és középméretű mezőgazdasági üzemekre alkalmazandó.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Internetcím: www.limburg.nl

Egyéb információ: —

A támogatás száma: XA 12/07

Tagállam: Hollandia

Régió: Provincie Limburg (Limburg tartomány)

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Limburg tartomány vidékfejlesztési támogatásokra vonatkozó rendelete)

(1.2) bekezdés: Intenzív állattenyésztésre alkalmas telephelyek létesítésére irányuló projektek

(1.4) bekezdés: Intenzív állattenyésztéssel foglalkozó gazdaságok fenntartható telephelyeken történő összevonása

(1.5) bekezdés: A tudás és az innováció szintjének emelése a mezőgazdaságban (Greenport [mezőgazdasági termékek előállítása és értékesítése])

(1.9) bekezdés: A tejtermelő üzemek állatainak külterjes tartása

(6.1) bekezdés: Kiszáradt területek újraélesztése

(6.4) bekezdés: A talajvízkészlet minőségét megőrző területgazdálkodás ösztönzése

Jogalap: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege:

| — | (1.2) bekezdés: 3 000 000 EUR a 2007–2013 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

(1.2) bekezdés: 3 000 000 EUR a 2007–2013 közötti időszakra;

| — | (1.4) bekezdés: 60 000 EUR a 2007–2013 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

(1.4) bekezdés: 60 000 EUR a 2007–2013 közötti időszakra;

| — | (1.5) bekezdés: 1 250 000 EUR a 2007–2013-as időszakra; |
| --- | --- |

—

(1.5) bekezdés: 1 250 000 EUR a 2007–2013-as időszakra;

| — | (1.9) bekezdés: 4 500 000 EUR a 2007–2013-as időszakra; |
| --- | --- |

—

(1.9) bekezdés: 4 500 000 EUR a 2007–2013-as időszakra;

| — | (6.1) bekezdés: 3 000 000 EUR a 2007–2013-as időszakra; |
| --- | --- |

—

(6.1) bekezdés: 3 000 000 EUR a 2007–2013-as időszakra;

| — | (6.4) bekezdés: 1 200 000 EUR a 2007–2013-as időszakra; |
| --- | --- |

—

(6.4) bekezdés: 1 200 000 EUR a 2007–2013-as időszakra;

Az említett összegek becsült összegek, és a rendelkezésre álló pénzeszközökből a mezőgazdasági termelők számára kifizethető legmagasabb összegeket jelentik Az említett bekezdések alapján ugyanis nem-vállalkozóknak is nyújtható támogatás.

Maximális támogatási intenzitás:

| — | (1.2) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a, tervezett telephelyenként maximum 1,2 millió EUR, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a 4. cikk (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

—

(1.2) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a, tervezett telephelyenként maximum 1,2 millió EUR, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a 4. cikk (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban.

| — | (1.9) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a 4. cikk (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

—

(1.9) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a 4. cikk (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban.

| — | (6.1) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

—

(6.1) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 60 %-a, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban.

| — | (1.4) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, projektenként maximum 20 000 EUR, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

—

(1.4) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, projektenként maximum 20 000 EUR, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban.

| — | (1.5) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, maximum 1,25 millió EUR, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

—

(1.5) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, maximum 1,25 millió EUR, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban.

| — | (6.4) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, projektenként maximum 50 000 EUR, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

—

(6.4) bekezdés: a támogatható költségek legfeljebb 50 %-a, projektenként maximum 50 000 EUR, a 4. cikk (2) bekezdés e) pontjával, valamint a (4) bekezdés a) és c) pontjával összhangban.

(kizárólag mezőgazdasági termelők; ugyanezen bekezdések alapján nem-vállalkozóknak is nyújtható támogatás.

A végrehajtás időpontja: A támogatás nyújtására csak azután kerülhet sor, hogy a mezőgazdasági, a természetvédelmi és élelmiszerminőségi miniszter a vidékfejlesztésre vonatkozó törvény (Wet Inrichting Landelijk Gebied) 11. cikk (3) bekezdése értelmében jóváhagyta Limburg tartomány vidékfejlesztési támogatásokra vonatkozó rendeletét, valamint azután, hogy az említett rendeletet az 1857/2006/EK rendelet előírásainak megfelelően közzétették.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2007-től 2013. december 31-ig

A támogatás célja:

| — | (1.2) bekezdés: a megvalósíthatási tanulmányok és üzleti tervek költségeire, valamint a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

(1.2) bekezdés: a megvalósíthatási tanulmányok és üzleti tervek költségeire, valamint a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására vonatkozik;

| — | (1.9) bekezdés: a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

(1.9) bekezdés: a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására vonatkozik;

| — | (6.1) bekezdés: a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

(6.1) bekezdés: a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására vonatkozik;

| — | (1.4) bekezdés: a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására irányuló megvalósíthatási tanulmányok és üzleti tervek költségeire vonatkozik; |
| --- | --- |

—

(1.4) bekezdés: a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására irányuló megvalósíthatási tanulmányok és üzleti tervek költségeire vonatkozik;

| — | (1.5) bekezdés: a megvalósíthatási tanulmányok és üzleti tervek költségeire, valamint a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására vonatkozik; |
| --- | --- |

—

(1.5) bekezdés: a megvalósíthatási tanulmányok és üzleti tervek költségeire, valamint a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek létesítésére és felújítására vonatkozik;

| — | (6.4) bekezdés: a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek felújítására irányuló megvalósíthatási tanulmányok és üzleti tervek költségeire vonatkozik; |
| --- | --- |

—

(6.4) bekezdés: a 4. cikk (3) bekezdés a)–d) bekezdésekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban álló épületek felújítására irányuló megvalósíthatási tanulmányok és üzleti tervek költségeire vonatkozik;

Az érintett ágazat(ok): A támogatás a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó kis- és középméretű mezőgazdasági üzemekre alkalmazandó.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Internetcím: www.limburg.nl

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 14/07

Tagállam: Hollandia

Régió: Provincie Limburg (Limburg tartomány)

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg, (Limburg tartomány vidékfejlesztési támogatásokra vonatkozó rendelete)

(5.1) bekezdés: természeti, természetközeli és a kulturális örökség részét képező környezet kialakítása, helyreállítása és megőrzése.

Jogalap: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 400 000 EUR a 2007–2013 közötti időszakban.

(az említett összegek becsült összegek,és a rendelkezésre álló pénzeszközökből a mezőgazdasági termelők számára kifizethető legmagasabb összegeket jelentik. E bekezdés alapján ugyanis nem-vállalkozóknak is nyújtható támogatás.)

Maximális támogatási intenzitás: A nem termelési célú tájjellegzetességek kialakítására fordított támogatható költségek legfeljebb 100 %-a, valamint a (részben) termelési célú tájjellegzetességek kialakítására fordított támogatható költségek legfeljebb 60 %-a. A támogatás részeként évente legfeljebb 10 000 EUR fordítható a mezőgazdasági termelők, illetve alkalmazottaik által elvégzett munkákra (kizárólag mezőgazdasági termelők; e bekezdés alapján ugyanis nem-vállalkozóknak is nyújtható támogatás)

A végrehajtás időpontja: A támogatás nyújtására csak azután kerülhet sor, hogy a mezőgazdasági, természetvédelmi és élelmiszerminőségi miniszter a vidékfejlesztésre vonatkozó törvény (Wet Inrichting Landelijk Gebied) 11. cikk (3) bekezdése értelmében jóváhagyta Limburg tartomány vidékfejlesztési támogatásokra vonatkozó rendeletét, de csak azt követően, hogy az említett rendeletet az 1857/2006/EK rendelet előírásainak megfelelően közzétették.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2007-től 2013. december 31-ig

A támogatás célja: A támogatás célja a hagyományos tájjelleg megőrzése azáltal, hogy támogatásban részesítik a hagyományos tájjellegzetességek (például egyszerű gyümölcsöskertek, sövények, egységes lombkoronájú fasorok, teraszok, kiszáradt kanálisok és kisebb tavak) kialakítására és helyreállítására fordított költségeket.

Az érintett ágazat(ok): A támogatás az elsődleges mezőgazdasági termékek termelésével foglalkozó kis- és középméretű mezőgazdasági üzemekre alkalmazandó.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Internetcím: www.limburg.nl

Egyéb információk: —

Támogatás száma: XA 15/07

Tagállam: Hollandia

Régió: Provincie Limburg (Limburg tartomány)

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Limburg (Limburg tartomány vidékfejlesztési támogatásokra vonatkozó rendelete)

(1.14) bekezdés: tejüzemek áthelyezése

Jogalap: Artikel 11, lid 3 Wet Inrichting Landelijk Gebied, juncto Subsidieverordening inrichting landelijk gebied Limburg

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: (1.14) bekezdés: 700 000 EUR a 2007–2013 közötti időszakban;

Maximális támogatási intenzitás: (1.14) bekezdés: a régi épületek lebontási, áttelepítési és az épületek új helyen történő felépítési költségeinek legfeljebb 40 %-a, áttelepítésenként legfeljebb 100 000 EUR.

A végrehajtás időpontja: A támogatás nyújtására csak azután kerülhet sor, hogy a mezőgazdasági, természetvédelmi és élelmiszerminőségi miniszter a vidékfejlesztésre vonatkozó törvény (Wet In richting Landelijk Gebied) 11. cikk (3) bekezdése értelmében jóváhagyta Limburg tartomány vidékfejlesztési támogatásokra vonatkozó rendeletét, valamint azt követően, hogy az említett rendeletet az 1857/2006/EK rendelet előírásainak megfelelően közzétették.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2007-től 2013. december 31-ig

A támogatás célja: A mezőgazdasági üzemek közérdekből történő áttelepítése és megszüntetése, ami elsősorban a természet, a táj és a környezet minőségének megőrzésére irányul a 6. cikknek megfelelően.

Az érintett ágazat(ok): A támogatás az elsődleges mezőgazdasági termékek termelésével foglalkozó kis- és középméretű mezőgazdasági üzemekre alkalmazandó.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Internetcím: www.limburg.nl

Egyéb információ: —

A támogatás száma: XA 16/07

Tagállam: Cseh Köztársaság

Régió: —

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Podpora poradenství v zemědělství – Metodická činnost k podpoře zemědělského poradenského systému

Jogalap: Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege: 15 millió CZK-ig

Maximális támogatási intenzitás: A bizonyított kiadások 100 %-áig, az egy módszertani eszközre jutó maximális támogatás 500 000 CZK

A végrehajtás időpontja:

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A támogatásnyújtásra az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 15. cikke (Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban) alapján kerül sor

A cél a mezőgazdasági tanácsadói rendszer módszertani tevékenységének támogatása. A tudományos és kutatási ismeretek gyakorlatba való átültetésére irányuló módszertani eszközök kialakítása elsősorban a törvényben foglalt előírások és a helyes mezőgazdasági gyakorlat terén

A támogatás kérelmezője olyan projektet nyújt be, amely a mezőgazdasági vállalkozások és tanácsadók számára készített módszertani segédeszközökre vonatkozik. A benyújtott projektek közül azokat valósítják meg, amelyek a legmegfelelőbb módon teljesítik a gyakorlat által támasztott feltételeket. A projektek kiválasztását a Cseh Köztársaság Mezőgazdasági Minisztériumának kutatással, oktatással és alapítási tevékenységgel foglalkozó részlege végzi, a Cseh Köztársaság Mezőgazdasági Minisztériumának a mezőgazdasági és vidékfejlesztési tanácsadással foglalkozó nemzeti bizottsága javaslata alapján a mezőgazdasági ágazat képviselőjével kiegészülve. A projekteket pontozással értékelik, sorrendet állítanak fel, a támogatást a javasolt sorrendben kapják meg a kérelmezők a rendelkezésre álló keret kimerüléséig.

Érintett ágazat(ok): Elsődleges mezőgazdasági termelés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministerstvo zemědělství ČR |
| --- |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |

Ministerstvo zemědělství ČR

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Honlap: http://www.mze.cz/Index.aspx?deploy=1802&typ=2&ch=74&ids=1802&val=1802

Egyéb információ: A Cseh Köztársaság Mezőgazdasági Minisztériuma kijelenti, hogy betartják az 1857/2006/EK bizottsági rendeletben foglalt feltételeket – azaz a támogatást az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtják –, és különösen a 15. cikkben foglalt feltételeket

A projektek előterjesztői elsősorban állami kutatóintézetek és állami felsőoktatási intézmények, valamint más oly szervezetek, amelyek tevékenysége kiterjed a kutatásra. Az intézkedés célja a tudományos és kutatási ismeretek átültetése a mezőgazdasági gyakorlatba. A projektek a mezőgazdasági vállalkozások irányítása során felhasználható módszertani eszközök létrehozására és terjesztésére vonatkoznak. A projektek kiválasztásának kritériumait a támogatásnyújtás közzétett szabályai tartalmazzák.

A támogatás száma: XA 17/07

Tagállam: Cseh Köztársaság

Régió: —

A támogatási program vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás megnevezése: Podpora poradenství v zemědělství – Regionální přenos informací o realizaci společné zemědělské politiky, zejména požadavků na plnění cross compliance, zajišťovaný prostřednictvím Krajských informačních středisek pro rozvoj zemědělství a venkova (KIS)

Jogalap: Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege: 10 millió CZK-ig

Maximális támogatási intenzitás: A bizonyított költségek 100 %-áig, az egy Kerületi Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Információs Központra jutó maximális évi támogatás 500 000 CZK. A központok a végső felhasználóknak, azaz a technikai segítségnyújtásban részesülő személynek nyújtják szolgáltatásaikat.

A végrehajtás időpontja:

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A támogatásnyújtásra az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 15. cikke (Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban) alapján kerül sor.

A cél az akkreditált mezőgazdasági szaktanácsadók tevékenységének támogatása a közös agrárpolitikával és a helyes gazdálkodási gyakorlattal kapcsolatos információk regionális szinten történő továbbítása, információk szolgáltatása a vidékfejlesztési programokról és a fogyasztóvédelemről (élelmiszer-biztonság).

Az ingyenes információszolgáltatás különböző módokon, legfőképpen elektronikus formában (internet, e-mail, SMS), valamint írásban (levél, szórólapok, stb), illetve személyes kapcsolatfelvétel (szemináriumok és konzultációk) útján történik, megkülönböztetéstől mentes és a kerületben található valamennyi mezőgazdasággal és vidékfejlesztéssel foglalkozó célcsoport számára hozzáférhető módon.

Támogatható költségek:

az információs szolgáltatások megszervezésének tényleges költségei,

utazási költségek,

azon tanácsadói szolgáltatások díja, amelyek nem minősülnek folyamatos vagy rendszeresen ismétlődő tevékenységnek, és nem kapcsolódnak a vállalkozás szokásos működési kiadásaihoz

Érintett ágazat(ok): Elsődleges mezőgazdasági termelés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministerstvo zemědělství ČR |
| --- |
| Těšnov 17 |
| CZ-117 05 Praha 1 |

Ministerstvo zemědělství ČR

Těšnov 17

CZ-117 05 Praha 1

Honlap: http://www.mze.cz/Index.aspx?deploy=1802&typ=2&ch=74&ids=1802&val=1802

Egyéb információk: A Cseh Köztársaság Mezőgazdasági Minisztériuma kijelenti, hogy betartják az 1857/2006/EK bizottsági rendeletben foglalt feltételeket – azaz a támogatást az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtják –, és különösen a 15. cikkben (Technikai segítségnyújtás az agrárszektorban) foglalt feltételeket.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/33

---

Munkaszüneti napok 2007-ben: EGT-/EFTA-államok és EGT-intézmények

(2007/C 91/09)

| 2007 | Izland | Liechtenstein | Norvégia | EFTA Felügyeleti Hatóság | EFTA-Bíróság |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| január 1. | X | X | X | X | X |
| január 2. | | X | | | |
| január 6. | | X | | | |
| február 2. | | X | | | |
| február 20. | | X | | | |
| március 19. | | X | | | |
| április 5. | X | | X | | |
| április 6. | X | X | X | X | |
| április 9. | X | X | X | X | X |
| április 19. | X | | | | |
| május 1. | X | X | X | X | X |
| május 17. | X | X | X | X | X |
| május 18. | | | | X | |
| május 28. | X | X | X | X | X |
| június 7. | | X | | | |
| június 17. | X | | | | |
| június 23. | | | | | X |
| augusztus 6. | X | | | | |
| augusztus 15. | | X | | | X |
| szeptember 8. | | X | | | |
| november 1. | | X | | X | X |
| december 8. | | X | | | |
| december 24. | | X | | | |
| december 25. | X | X | X | X | X |
| december 26. | X | X | X | X | X |
| december 31. | | X | | | |

2007

Izland

Liechtenstein

Norvégia

EFTA Felügyeleti Hatóság

EFTA-Bíróság

január 1.

X

X

X

X

X

január 2.

X

január 6.

X

február 2.

X

február 20.

X

március 19.

X

április 5.

X

X

április 6.

X

X

X

X

április 9.

X

X

X

X

X

április 19.

X

május 1.

X

X

X

X

X

május 17.

X

X

X

X

X

május 18.

X

május 28.

X

X

X

X

X

június 7.

X

június 17.

X

június 23.

X

augusztus 6.

X

augusztus 15.

X

X

szeptember 8.

X

november 1.

X

X

X

december 8.

X

december 24.

X

december 25.

X

X

X

X

X

december 26.

X

X

X

X

X

december 31.

X

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/34

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

C 7/07 (ex NN 82/06 és NN 83/06) sz. állami támogatás – A Royal Mail és a POL javára nyújtott állítólagos támogatás

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 91/10)

A Bizottság a 2007. február 21-i levelében, amelynek szövege a hiteles nyelvi változatban ezen összefoglalót követően megtalálható, értesítette az Egyesült Királyságot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról bizonyos intézkedésekkel kapcsolatosan.

A Bizottság úgy határozott, hogy az összefoglalót követő levélben ismertetett egyéb intézkedések ellen nem emel kifogást.

Az érdekelt felek a Bizottság által megindítandó eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozó észrevételeiket a jelen összefoglaló és az azt követő levél közzétételétől számított egy hónapon belül küldhetik meg az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| SPA 3 6/05 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

SPA 3 6/05

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket közlik az Egyesült Királysággal. A megjegyzéseket benyújtó érdekelt fél azonosságának bizalmas kezelését írásban, a kérés indokainak megjelölésével kérheti.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

ELJÁRÁS

Az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás tárgyát képező intézkedésekre az hívta fel a Bizottság figyelmét, hogy érdekeltek panaszt nyújtottak be, illetve a Bizottság levelezést folytatott az Egyesült Királyság hatóságaival ilyen panaszok ügyében. Egyik intézkedést sem jelentették be a Bizottságnak.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZDEMÉNYEZETT ELJÁRÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉSEK

Kedvezményezett

Az állítólagos állami támogatás kedvezményezettje a Royal Mail Group plc (a továbbiakban: RM), amely – a Royal Mail Holdings plc holdingtársaság révén – 100 %-ban állami tulajdonú vállalkozás. Az RM a fő postai szolgáltató az Egyesült Királyságban, amely 2005 végéig a kezében tartotta az alapvető levélszolgáltatások többségének törvényes monopóliumát. A postai hálózatot az RM leányvállalata, a POL üzemelteti. Az RM ezenkívül Parcelforce néven csomagkézbesítő üzletággal is rendelkezik. A Parcelforce 1991-től veszteséget halmozott fel, és több szerkezetátalakítási kísérlet ellenére – az 1995/1996. évi kisebb üzleti haszontól eltekintve – 2005-ig veszteséges is maradt, majd ekkor ismét nyereséget könyvelhetett el.

A 2001. évi kölcsön

2001 februárjában az Egyesült Királyság hatóságai 500 millió GBP értékű kölcsönben részesítették az RM-et, amelynek célja bizonyos külföldi postai és csomagkézbesítő vállalkozások felvásárlásának finanszírozása volt. A kölcsön visszafizetése 2021 és 2025 között esedékes, átlagosan 5,8 % kamatlábon. Az Egyesült Királyság hatóságai a Bizottsággal folytatott levelezésükben kijelentették, hogy a kölcsönt kereskedelmi feltételekkel nyújtották, és ennek biztosítása érdekében tanácsadókkal is konzultáltak. Kijelentették továbbá, hogy a kölcsön célja nem a Parcelforce szerkezetátalakítása volt, a kölcsön feltételei sem kapcsolódtak a szerkezetátalakításhoz, és kizárólagos célja a külföldi vállalatok felvásárlásának finanszírozása volt.

A hiteleszközök

Az Egyesült Királyság hatóságai 2003-ban több hiteleszközt is biztosítottak az RM „megújulási tervének ”finanszírozására. Ezek a következők voltak: 544 millió GBP értékű hiteleszköz a National Loans Fund (NLF) részéről – amelynek biztosítéka az RM felhalmozott pénztári állománya volt –, valamint két RM-kötvény, amelyet 300, illetve 200 millió GBP értékben vásároltak meg a hatóságok. Az Egyesült Királyság hatóságai a Bizottsággal folytatott levelezésükben kijelentették, hogy ezeket a hiteleszközöket szintén kereskedelmi feltételekkel nyújtották, és ennek biztosítására tanácsadókat vettek igénybe. 2006 októberéig a hiteleszközök egyikét sem hívták le, és időközben a 200 millió GBP értékű hiteleszköz le is járt. Az RM mindezek ellenére rendelkezésre tartási díjat fizetett. Az Egyesült Királyság hatóságai 2006 májusában bejelentették, hogy a fennmaradó hiteleszközöket meg kívánják hosszabbítani, és azok összegét 844 millió GBP-ről 900 millió GBP-re kívánják emelni.

A letéti ügynök által kezelt nyugdíjszámla

Az Egyesült Királyság képviselői 2006-ban úgy határoztak, hogy az RM tartalék pénztári állományát – amelynek különleges ellenőrzési jogát a postai szolgáltatásokról szóló 2000. évi törvény (Postal Services Act 2000) 72. szakasza alapján az Egyesült Királyság hatóságai gyakorolják – letéti ügynök által kezelt számlára helyezik. A számlához a Royal Mail nyugdíjprogramja (Royal Mail Pension Plan, a továbbiakban: RMPP) férhet hozzá bizonyos körülmények között, amennyiben az RM csődbe jut. Az RM különböző nyugdíjrendszereinek (amelyek közül messze a legnagyobb az RMPP) egyenlege ugyanis 2005/06-ban összesen 5,6 milliárd GBP hiányt mutatott. A számla segítségével az RM megállapodhat az RMPP kezelőivel a hiány rendezésének elnyújtásáról, és ezzel csökkentheti nyugdíjjárulékát a következő években. Az Egyesült Királyság hatóságai kijelentették, hogy szerintük a tartalékok ilyen célú felhasználása az RM üzleti érdekeit szolgálja, hiszen lehetővé teszi, hogy az RM stratégiai terve teljesüljön, és így az Egyesült Királyság részesedéseinek értéke növekedjen. A Bizottság tudomása szerint teljes mértékben kötelezettséget vállaltak erre az intézkedésre, és az már következményekkel is járt, ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy azt végrehajtották.

A 300 millió GBP értékű részvényesi kölcsön

Az Egyesült Királyság hatóságai 2007. február 8-án bejelentést tettek a nyugdíjjal kapcsolatos intézkedésről, a 900 millió GBP értékű hiteleszközről valamint arról, hogy a Royal Mail újabb 300 millió GBP értékű kölcsönben részesítik.

AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

A támogatás fennállása

A 2001. évi kölcsönt 2021 és 2025 között kell visszafizetni. Az átlagos kamatláb jóval alacsonyabb, mint az az Egyesült Királyság esetében alkalmazandó 7,06 %-os referencia-kamatláb, amely akkor volt érvényes, amikor az Egyesült Királyság tájékoztatása szerint a kölcsönt nyújtották. Az Egyesült Királyság hatóságai bizonyítékot nyújtottak be arra nézve, hogy nem mond ellent a piaci magánbefektető elvének, ha ebben az időben az ilyen hosszú távú kölcsönöket a referenciaértéknél alacsonyabb kamatlábon nyújtották (a referenciaérték ötéves kamatlábakon alapult). E bizonyítékokból azonban az is kitűnik, hogy a kölcsön egy részét 1999-ben és 2000-ben nyújtották. Ez egyrészt ellentmond a korábbi információknak, másrészt olyan időszakra vonatkozik, amelyben még magasabb volt a referenciaérték (2000-ben 7,64 %).

A 2003-ban rendelkezésre bocsátott hiteleszközöket nem hívták le. Ez nem jelenti azonban azt, hogy a hiteleszközök nem biztosítottak előnyt az RM-nek, hiszen a vállalat számára „opciós értéket ”jelentett a hiteleszközök rendelkezésre állása. 2003-ban még nem tudhatták, hogy igénybe fogják-e venni. Jelenleg a 2003-ban biztosított, 2006 októberében még rendelkezésre álló hiteleszközöket módosult feltételekkel meg kívánják hosszabbítani. Az Egyesült Királyság október 31-i tájékoztatása szerint a feltételekről még nem sikerült megállapodni. A Bizottság információi alapján nem zárható ki, hogy az intézkedés támogatási elemet is tartalmaz.

A letéti ügynök által kezelt nyugdíjszámla egyik következménye az, hogy az RM-nek kevesebb nyugdíjjárulékot kell fizetnie a jelenlegi hiány rendezése céljából az RMPP-nek, ez pedig egyértelműen szelektív az RM-re nézve. Lehetséges tehát, hogy az intézkedés előnyt biztosít az RM-nek, tehát állami támogatásnak minősül. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az intézkedés a piaci magánbefektető elve alapján indokolt, hiszen lehetővé teszi, hogy az RM – aktuális stratégiai terve szerint – korszerűsítse vállalatát. A Bizottság azonban ezt az érvelést – amelyet semmilyen előrejelzés vagy pénzügyi vizsgálat nem támaszt alá – kétségbe vonja, és kénytelen fenntartani arra vonatkozó kétségeit, hogy támogatásról lehet szó.

A 300 millió GBP összegű kölcsön feltételeit nem közölték a Bizottsággal. Mivel a kölcsön azon intézkedéscsomag része, amellyel kapcsolatban nem szűntek meg a Bizottság állami támogatásra vonatkozó kételyei, a kölcsön feltételeit semmiképpen nem lehet függetlenül értékelni.

A támogatás összeegyeztethetősége

Úgy tűnik, hogy az intézkedések jogalapja nem lehet a 86. cikk (2) bekezdése. A 2001. évi kölcsönt és a hiteleszközöket az Egyesült Királyság hatóságai kifejezetten olyan projektekhez kötötték, amelyek nem minősülnek általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak: az RM külföldi felvásárlásaihoz és a 2003-ban elfogadott megújulási tervhez. A letéti ügynök által kezelt nyugdíjszámla és a 300 millió GBP értékű részvényesi kölcsön szintén nem kapcsolódik semmilyen, az RM által végzett általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz.

Úgy tűnik, hogy amennyiben ezek az intézkedések állami támogatást tartalmaznak, kizárólag a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján minősülhetnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. Azonban úgy tűnik, hogy az intézkedések nem felelnek meg a Bizottság által ezen albekezdés alkalmazására vonatkozóan a mai napig megállapított szabályok egyikének sem. Amennyiben tehát állami támogatásról van szó, a Bizottság kétségbe vonja, hogy ezek az intézkedések összeegyeztethetők-e a közös piaccal.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkével összhangban valamennyi jogellenes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

„The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities on the aid/measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty. The Commission decided not to raise any objections to certain other measures, as described in this letter.

1.   PROCEDURAL ASPECTS

| (1) | On 3 December 2002, Deutsche Post (DP) lodged a complaint against alleged cross-subsidies granted to the parcel activities of Royal Mail Group (RM). |
| --- | --- |

(1)

On 3 December 2002, Deutsche Post (DP) lodged a complaint against alleged cross-subsidies granted to the parcel activities of Royal Mail Group (RM).

| (2) | In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the complaint by letters of 25 February 2003 and 13 February 2004, and by email dated 17 December 2003. This information included certain other Government measures in relation to Royal Mail. |
| --- | --- |

(2)

In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the complaint by letters of 25 February 2003 and 13 February 2004, and by email dated 17 December 2003. This information included certain other Government measures in relation to Royal Mail.

| (3) | On 27 May 2003, the Commission approved a series of measures in favour of Post Office Limited (“POL”) which is a subsidiary of RM (case N 784/02) (1). Under these measures, compensation was granted to POL, financed through a reserve constituted from surplus cash generated by RM. On 22 February 2006 the Commission raised no objection to continuation of one of these measures (rural network support) for a further period (case N 166/05). |
| --- | --- |

(3)

On 27 May 2003, the Commission approved a series of measures in favour of Post Office Limited (“POL”) which is a subsidiary of RM (case N 784/02) (1). Under these measures, compensation was granted to POL, financed through a reserve constituted from surplus cash generated by RM. On 22 February 2006 the Commission raised no objection to continuation of one of these measures (rural network support) for a further period (case N 166/05).

| (4) | On 8 October 2003, DP lodged an action for annulment (T-343/03) against the N 784/02 Commission Decision, arguing that this decision had implicitly rejected its CP 206/02 complaint. On 16 November 2005, the Court of First Instance rejected the action of DP saying that the N 784/02 Decision did not imply the rejection of the complaint and that the Commission was carrying on investigations (as demonstrated by the correspondence presented before the Court). |
| --- | --- |

(4)

On 8 October 2003, DP lodged an action for annulment (T-343/03) against the N 784/02 Commission Decision, arguing that this decision had implicitly rejected its CP 206/02 complaint. On 16 November 2005, the Court of First Instance rejected the action of DP saying that the N 784/02 Decision did not imply the rejection of the complaint and that the Commission was carrying on investigations (as demonstrated by the correspondence presented before the Court).

| (5) | On 10 August 2006, DP sent a letter which invited the Commission to take a position on its complaint of 2002 within the period of two months, on the basis of Article 232 of the Treaty. The same letter contained information concerning a series of alleged new State aid measures. These measures are distinct from those which were the subject of the complaint of 2002 and the complaint against them was therefore treated as a separate complaint which was attributed the reference CP 221/06, subsequently NN 83/06. The alleged measures were as follows:






  — | a transfer of GBP 850 million to a special account dedicated to finance RM's pensions, |
| --- | --- | --- |

(5)

On 10 August 2006, DP sent a letter which invited the Commission to take a position on its complaint of 2002 within the period of two months, on the basis of Article 232 of the Treaty. The same letter contained information concerning a series of alleged new State aid measures. These measures are distinct from those which were the subject of the complaint of 2002 and the complaint against them was therefore treated as a separate complaint which was attributed the reference CP 221/06, subsequently NN 83/06. The alleged measures were as follows:

—

a transfer of GBP 850 million to a special account dedicated to finance RM's pensions,

| — | decision of Department of Trade and Industry to increase the amount of a loan granted to RM from GBP 844 million to GBP 900 million, |
| --- | --- |

—

decision of Department of Trade and Industry to increase the amount of a loan granted to RM from GBP 844 million to GBP 900 million,

| — | violation of DG Comp's N 166/05 Decision concerning support for POL's rural network, since GBP 150 million was transferred to POL directly from the State budget and not, as approved by the Decision, from a special, ring-fenced reserve. |
| --- | --- |

—

violation of DG Comp's N 166/05 Decision concerning support for POL's rural network, since GBP 150 million was transferred to POL directly from the State budget and not, as approved by the Decision, from a special, ring-fenced reserve.

| (6) | In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the two complaints by letters of 6 October and 31 October 2006. By letter of 5 December 2006 they supplemented this information with respect to one of the other measures mentioned at paragraph (3) above. |
| --- | --- |

(6)

In response to Commission requests for information, the UK authorities provided information relevant to the matters raised in the two complaints by letters of 6 October and 31 October 2006. By letter of 5 December 2006 they supplemented this information with respect to one of the other measures mentioned at paragraph (3) above.

| (7) | By letter of 27 October 2006, the Mail Competition Forum (MCF), a body representing entrants to the postal market in the UK, submitted a complaint about the special account dedicated to finance RM's pensions also covered by DP's second complaint. The complaint of MCF was attributed the reference CP 164/06, subsequently NN 82/06. A non-confidential version of the complaint was sent to the UK authorities on 20 November 2006. The UK authorities supplied some comments on the complaint by letter of 19 December 2006. |
| --- | --- |

(7)

By letter of 27 October 2006, the Mail Competition Forum (MCF), a body representing entrants to the postal market in the UK, submitted a complaint about the special account dedicated to finance RM's pensions also covered by DP's second complaint. The complaint of MCF was attributed the reference CP 164/06, subsequently NN 82/06. A non-confidential version of the complaint was sent to the UK authorities on 20 November 2006. The UK authorities supplied some comments on the complaint by letter of 19 December 2006.

| (8) | By letter of 7 December 2006 the Commission informed DP that it did not see sufficient grounds for continuing the investigation concerning complaint CP 206/02, and that if it did not hear from DP within 20 working days, the complaint would be considered withdrawn. No response was received within the deadline. That complaint is therefore considered withdrawn and the specific allegations made in it are not treated in this decision. |
| --- | --- |

(8)

By letter of 7 December 2006 the Commission informed DP that it did not see sufficient grounds for continuing the investigation concerning complaint CP 206/02, and that if it did not hear from DP within 20 working days, the complaint would be considered withdrawn. No response was received within the deadline. That complaint is therefore considered withdrawn and the specific allegations made in it are not treated in this decision.

| (9) | On 7 December 2006 the United Kingdom notified the proposed extension of another of the measures in favour of POL (debt payment funding) covered by N 784/02 which was otherwise due to expire in 2007. The Commission is treating this notification (N 822/06) in a separate decision. |
| --- | --- |

(9)

On 7 December 2006 the United Kingdom notified the proposed extension of another of the measures in favour of POL (debt payment funding) covered by N 784/02 which was otherwise due to expire in 2007. The Commission is treating this notification (N 822/06) in a separate decision.

| (10) | On 8 February 2007 the UK authorities communicated to the Commission the terms of an announcement concerning the pensions measure, the GBP 900 million loan facility and also a new loan of GBP 300 million to Royal Mail. |
| --- | --- |

(10)

On 8 February 2007 the UK authorities communicated to the Commission the terms of an announcement concerning the pensions measure, the GBP 900 million loan facility and also a new loan of GBP 300 million to Royal Mail.

2.   DESCRIPTION OF THE MEASURES

2.1.   The beneficiary of the alleged State aid

| (11) | The beneficiary of the alleged State aid is Royal Mail Group plc (RM) which (through a holding company, Royal Mail Holdings plc) is a 100 % State-owned company. RM is the UK's main postal operator and had a legal monopoly over most basic letter services until the end of 2005. The post office network is operated by POL, which is a subsidiary of RM. |
| --- | --- |

(11)

The beneficiary of the alleged State aid is Royal Mail Group plc (RM) which (through a holding company, Royal Mail Holdings plc) is a 100 % State-owned company. RM is the UK's main postal operator and had a legal monopoly over most basic letter services until the end of 2005. The post office network is operated by POL, which is a subsidiary of RM.

| (12) | Before 2001, the postal activities in the UK were carried out by The Post Office Corporation, a statutory body created by the Post Office Act 1969. The assets and liabilities of The Post Office Corporation were transferred to Consignia Holdings (now renamed Royal Mail Holdings plc) and to its subsidiary, Consignia plc (now RM) on 26 March 2001, under the terms of the Postal Services Act 2000. |
| --- | --- |

(12)

Before 2001, the postal activities in the UK were carried out by The Post Office Corporation, a statutory body created by the Post Office Act 1969. The assets and liabilities of The Post Office Corporation were transferred to Consignia Holdings (now renamed Royal Mail Holdings plc) and to its subsidiary, Consignia plc (now RM) on 26 March 2001, under the terms of the Postal Services Act 2000.

| (13) | RM has a separate parcels business division, Parcelforce, which was cited as the particular beneficiary in DP's complaint of 2002. Parcelforce has its own separate hub and spoke infrastructure. In 2003 a part of parcels activity (including the provision of a universal service for parcels handed in at post offices) was transferred from Parcelforce to RM and is now operated through RM's infrastructure. Today Parcelforce is focused only on time critical parcels. |
| --- | --- |

(13)

RM has a separate parcels business division, Parcelforce, which was cited as the particular beneficiary in DP's complaint of 2002. Parcelforce has its own separate hub and spoke infrastructure. In 2003 a part of parcels activity (including the provision of a universal service for parcels handed in at post offices) was transferred from Parcelforce to RM and is now operated through RM's infrastructure. Today Parcelforce is focused only on time critical parcels.

2.2.   Financial regime of the beneficiary and relationship with the State

| (14) | Under the regime in existence before the incorporation and transfers of 2001, there was no requirement for The Post Office Corporation to pay any dividends to the UK authorities and it did not do so. It was however obliged to invest a proportion of the profits it generated each year in Government securities or National Loan Fund deposits. These investments, classed as current assets and often referred to as the “gilts”, remained with RM following the 2001 transfers and amounted to GBP 1,8 billion at 31 March 2002. Following directions of the UK authorities under section 72 of the Post Office Act 2000 dated 30 January 2003, RM placed these assets in a special reserve (“the mails reserve”) to be used to finance specific measures as directed. |
| --- | --- |

(14)

Under the regime in existence before the incorporation and transfers of 2001, there was no requirement for The Post Office Corporation to pay any dividends to the UK authorities and it did not do so. It was however obliged to invest a proportion of the profits it generated each year in Government securities or National Loan Fund deposits. These investments, classed as current assets and often referred to as the “gilts”, remained with RM following the 2001 transfers and amounted to GBP 1,8 billion at 31 March 2002. Following directions of the UK authorities under section 72 of the Post Office Act 2000 dated 30 January 2003, RM placed these assets in a special reserve (“the mails reserve”) to be used to finance specific measures as directed.

| (15) | Following the incorporation and transfers of 2001, the possibility exists for RM Holdings plc to pay a dividend to its shareholder the UK Government. It has not however done so having made losses for most of the subsequent years. |
| --- | --- |

(15)

Following the incorporation and transfers of 2001, the possibility exists for RM Holdings plc to pay a dividend to its shareholder the UK Government. It has not however done so having made losses for most of the subsequent years.

| (16) | Beginning in 2001, the UK authorities have made certain loans or loan facilities available to RM. These are described in section 2.4 below. |
| --- | --- |

(16)

Beginning in 2001, the UK authorities have made certain loans or loan facilities available to RM. These are described in section 2.4 below.

| (17) | Through directions dated 30 January 2003, 25 May 2006 and 11 July 2006, the UK authorities directed RM to use the mails reserve to fund measures in favour of POL. The Commission had raised no objection to these measures by decisions of 27 May 2003 (2) (case N 784/02) and 22 February 2006 (N 166/05). By means of an agreement dated 9 August 2006 and through directions dated the same day and 28 September 2006, the UK authorities made arrangements to end the use of the mails reserve to fund these measures and to fund them instead directly from the State budget. The UK authorities informed the Commission of this change by means of a letter dated 6 October 2006. |
| --- | --- |

(17)

Through directions dated 30 January 2003, 25 May 2006 and 11 July 2006, the UK authorities directed RM to use the mails reserve to fund measures in favour of POL. The Commission had raised no objection to these measures by decisions of 27 May 2003 (2) (case N 784/02) and 22 February 2006 (N 166/05). By means of an agreement dated 9 August 2006 and through directions dated the same day and 28 September 2006, the UK authorities made arrangements to end the use of the mails reserve to fund these measures and to fund them instead directly from the State budget. The UK authorities informed the Commission of this change by means of a letter dated 6 October 2006.

| (18) | Parcelforce had accumulated losses since 1991. Before 1996 Parcelforce underwent a restructuring with the effect of containing its losses and Parcelforce made a small trading profit in 1995/1996. Since that date, despite numerous restructuring efforts, including the closure of five sort-centres, the elimination of some 5 000 jobs and the closure of 50 out of 102 depots in 2002, Parcelforce generated further losses until the implementation of a far-reaching restructuring plan starting in 2003. After a successful implementation of this plan, Parcelforce became profitable again in 2005. |
| --- | --- |

(18)

Parcelforce had accumulated losses since 1991. Before 1996 Parcelforce underwent a restructuring with the effect of containing its losses and Parcelforce made a small trading profit in 1995/1996. Since that date, despite numerous restructuring efforts, including the closure of five sort-centres, the elimination of some 5 000 jobs and the closure of 50 out of 102 depots in 2002, Parcelforce generated further losses until the implementation of a far-reaching restructuring plan starting in 2003. After a successful implementation of this plan, Parcelforce became profitable again in 2005.

2.3.   State financing measures in favour of RM

2.3.1.   The 2001 loan

| (19) | In February 2001, the UK authorities made a loan of GBP 500 million to RM to finance overseas acquisitions for the mails and parcels business. The loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. The UK authorities have stated in correspondence with the Commission that this loan was on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. In addition, they have stated that the loan was not for any Parcelforce restructuring, that its terms were not linked to such restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The loan was secured on RM's shareholding in General Logistics Systems International Holdings BV and certain other RM assets. The loan was not notified to the Commission. |
| --- | --- |

(19)

In February 2001, the UK authorities made a loan of GBP 500 million to RM to finance overseas acquisitions for the mails and parcels business. The loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. The UK authorities have stated in correspondence with the Commission that this loan was on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. In addition, they have stated that the loan was not for any Parcelforce restructuring, that its terms were not linked to such restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The loan was secured on RM's shareholding in General Logistics Systems International Holdings BV and certain other RM assets. The loan was not notified to the Commission.

2.3.2.   The measures in favour of POL

| (20) | By letter dated 3 December 2002 the UK authorities notified the measures in favour of POL referred to at paragraph (4) above. These measures were approved by the Commission in May 2003. The decision noted the funding mechanism from the mails reserve. |
| --- | --- |

(20)

By letter dated 3 December 2002 the UK authorities notified the measures in favour of POL referred to at paragraph (4) above. These measures were approved by the Commission in May 2003. The decision noted the funding mechanism from the mails reserve.

| (21) | By letter of 18 March 2005 the UK authorities notified the extension of one of these measures, Rural Network Support, which had been authorised for three years up to 31 March 2006. This extension was approved by the Commission on 22 February 2006. By letter of 6 October 2006 the UK authorities informed the Commission that they were now funding the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, directly from the State budget and indeed had begun to make payments on that basis. In that letter the UK authorities noted that the mails reserve represented State resources and that therefore the UK believed the change in funding arrangements had any bearing on the previous clearance decisions. In the case of one payment, the State made a capital injection to RM for an amount (GBP 145 million) that RM had loaned to POL. |
| --- | --- |

(21)

By letter of 18 March 2005 the UK authorities notified the extension of one of these measures, Rural Network Support, which had been authorised for three years up to 31 March 2006. This extension was approved by the Commission on 22 February 2006. By letter of 6 October 2006 the UK authorities informed the Commission that they were now funding the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, directly from the State budget and indeed had begun to make payments on that basis. In that letter the UK authorities noted that the mails reserve represented State resources and that therefore the UK believed the change in funding arrangements had any bearing on the previous clearance decisions. In the case of one payment, the State made a capital injection to RM for an amount (GBP 145 million) that RM had loaned to POL.

2.3.3.   The loan facilities

| (22) | In 2003 the UK authorities made available to RM various loan facilities to finance its “renewal plan ”(including the restructuring of Parcelforce described at paragraph (19) above). These facilities, described by the UK authorities as “a commercial package ”were negotiated between RM and the Government and consisted of a loan facility of GBP 544 million from the National Loans Fund (NLF) secured on RM's accumulated cash balances (in particular the funds allocated to the mails reserve) and the acquisition by the authorities of two bonds issued by RM (one of GBP 300 million and one of GBP 200 million). Again, the UK authorities have stated in correspondence with the Commission that these loan facilities were on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. They also informed the Commission that as of October 2006 these loan facilities had not been drawn down, apart from a GBP 50 million testing of the draw down process which was repaid in 7 days, and that the GBP 200 million facility had by then expired. Commitment fees of some GBP [...] (3) had nonetheless been paid by RM. These loan facilities were not notified to the Commission. |
| --- | --- |

(22)

In 2003 the UK authorities made available to RM various loan facilities to finance its “renewal plan ”(including the restructuring of Parcelforce described at paragraph (19) above). These facilities, described by the UK authorities as “a commercial package ”were negotiated between RM and the Government and consisted of a loan facility of GBP 544 million from the National Loans Fund (NLF) secured on RM's accumulated cash balances (in particular the funds allocated to the mails reserve) and the acquisition by the authorities of two bonds issued by RM (one of GBP 300 million and one of GBP 200 million). Again, the UK authorities have stated in correspondence with the Commission that these loan facilities were on commercial terms, and that they followed advice from consultants designed to ensure that this was so. They also informed the Commission that as of October 2006 these loan facilities had not been drawn down, apart from a GBP 50 million testing of the draw down process which was repaid in 7 days, and that the GBP 200 million facility had by then expired. Commitment fees of some GBP [...] (3) had nonetheless been paid by RM. These loan facilities were not notified to the Commission.

| (23) | In May 2006 the UK authorities announced their intention to extend the remaining loan facilities and to increase their level from GBP 844 million to GBP 900 million. The UK authorities indicated on 31 October 2006 that the precise terms of this extension were still being finalised but the intention was that it would be on commercial terms and that the lending would not constitute State aid. They did not therefore intend to notify the extended loan facilities to the Commission. On 8 February 2007 the UK authorities announced that the terms of the extended facilities had been agreed. |
| --- | --- |

(23)

In May 2006 the UK authorities announced their intention to extend the remaining loan facilities and to increase their level from GBP 844 million to GBP 900 million. The UK authorities indicated on 31 October 2006 that the precise terms of this extension were still being finalised but the intention was that it would be on commercial terms and that the lending would not constitute State aid. They did not therefore intend to notify the extended loan facilities to the Commission. On 8 February 2007 the UK authorities announced that the terms of the extended facilities had been agreed.

2.3.4.   The pensions escrow account

| (24) | In 2006 the UK authorities decided to release GBP 850 million of the cash balances remaining in the mails reserve within RM to set up an “escrow account”, which could be drawn on by the Royal Mail Pension Plan (RMPP) in certain circumstances if RM were to fail as a business. The background to this measure was that the various RM pension schemes, of which the RMPP is by far the largest, showed a total deficit (excess of projected liabilities over assets, on certain prudential assumptions) of GBP 5,6 billion in its 2005/6 accounts, where for the first time this deficit was included in RM's balance sheet. The RMPP, like other UK occupational pension schemes, is a funded scheme which is required to hold assets in respect of its liabilities. According to the UK authorities, RM would not be able to pay off this deficit quickly and modernise the business at the same time, given projected cash flows. The account therefore allows RM to agree with the trustees of the RMPP a longer period for addressing the deficit thereby reducing its pension contributions in the next years. The UK authorities have stated that they believe the use of the mails reserve for this purpose is in RM's best commercial interests, and that by enabling RM to complete its strategic plan they will bring about an increase in the value of the UK authorities' shareholding. Without the escrow account and the extended loan facilities, the UK authorities claim there is a possibility that shareholder value would be destroyed not enhanced, and therefore that they are acting in a commercial manner and notification is not necessary. |
| --- | --- |

(24)

In 2006 the UK authorities decided to release GBP 850 million of the cash balances remaining in the mails reserve within RM to set up an “escrow account”, which could be drawn on by the Royal Mail Pension Plan (RMPP) in certain circumstances if RM were to fail as a business. The background to this measure was that the various RM pension schemes, of which the RMPP is by far the largest, showed a total deficit (excess of projected liabilities over assets, on certain prudential assumptions) of GBP 5,6 billion in its 2005/6 accounts, where for the first time this deficit was included in RM's balance sheet. The RMPP, like other UK occupational pension schemes, is a funded scheme which is required to hold assets in respect of its liabilities. According to the UK authorities, RM would not be able to pay off this deficit quickly and modernise the business at the same time, given projected cash flows. The account therefore allows RM to agree with the trustees of the RMPP a longer period for addressing the deficit thereby reducing its pension contributions in the next years. The UK authorities have stated that they believe the use of the mails reserve for this purpose is in RM's best commercial interests, and that by enabling RM to complete its strategic plan they will bring about an increase in the value of the UK authorities' shareholding. Without the escrow account and the extended loan facilities, the UK authorities claim there is a possibility that shareholder value would be destroyed not enhanced, and therefore that they are acting in a commercial manner and notification is not necessary.

| (25) | The Commission understands that the UK authorities have fully committed themselves to this measure including in statements to Parliament. They have informed the Commission that the measures in favour of POL are being financed from the State budget because the mails reserve has been allocated for this other purpose. The intention to implement the escrow account is referred to both in the accounts of the Department of Trade and Industry and in the recital to a legal act directing RM under s.72 of the Postal Services Act which ends the use of the mails reserve to fund the POL measures. The Commission therefore considers that this measure has been put into effect. It has therefore placed this measure on the register of non-notified aid, under the reference NN 82/06 (in relation to the complaint by the MCF) and NN 83/06 (in relation to the complaint by DP). |
| --- | --- |

(25)

The Commission understands that the UK authorities have fully committed themselves to this measure including in statements to Parliament. They have informed the Commission that the measures in favour of POL are being financed from the State budget because the mails reserve has been allocated for this other purpose. The intention to implement the escrow account is referred to both in the accounts of the Department of Trade and Industry and in the recital to a legal act directing RM under s.72 of the Postal Services Act which ends the use of the mails reserve to fund the POL measures. The Commission therefore considers that this measure has been put into effect. It has therefore placed this measure on the register of non-notified aid, under the reference NN 82/06 (in relation to the complaint by the MCF) and NN 83/06 (in relation to the complaint by DP).

2.3.5.   The new GBP 300 million shareholder loan

| (26) | On 8 February 2007 the UK authorities announced their agreement to provide RM with a GBP 300 million shareholder loan. This loan has not been notified to the Commission, nor have the UK authorities indicated their intention to do so. It is clear from the terms of the announcement that this loan is part of a package of measures with the pensions escrow account and loan facility. |
| --- | --- |

(26)

On 8 February 2007 the UK authorities announced their agreement to provide RM with a GBP 300 million shareholder loan. This loan has not been notified to the Commission, nor have the UK authorities indicated their intention to do so. It is clear from the terms of the announcement that this loan is part of a package of measures with the pensions escrow account and loan facility.

3.   ANALYSIS

3.1.   Qualification of the measures as State aid

| (27) | Article 87(1) of the EC Treaty states:

  Save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.

  In order for aid in the sense of Article 87(1) to be present, there needs to be an aid measure imputable to the State which is granted by State resources, affects trade between Member States and distort competition in the common markets, and confers a selective advantage to undertakings. |
| --- | --- |

(27)

Article 87(1) of the EC Treaty states:

Save as otherwise provided in this Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.

In order for aid in the sense of Article 87(1) to be present, there needs to be an aid measure imputable to the State which is granted by State resources, affects trade between Member States and distort competition in the common markets, and confers a selective advantage to undertakings.

| (28) | The business of letters and parcels delivery is an international one, and the Commission believes that a selective advantage in favour of RM or Parcelforce would distort competition and affect trade between Member States. |
| --- | --- |

(28)

The business of letters and parcels delivery is an international one, and the Commission believes that a selective advantage in favour of RM or Parcelforce would distort competition and affect trade between Member States.

3.1.1.   The 2001 loan

| (29) | The 2001 loan was granted from State funds, and was selective in that it was granted only to RM. |
| --- | --- |

(29)

The 2001 loan was granted from State funds, and was selective in that it was granted only to RM.

| (30) | In order to determine whether the loan provided an advantage to RM, it is necessary to examine its terms so as to assess whether a private lender, acting in a market economy, would have been prepared to lend on the same terms. For these purposes the Commission has equipped itself with reference interest rates (4) by which the terms of loans may be assessed. These reference rates are based on the five-year interbank swap rate, plus a premium of 0,75 percentage points. As it has made clear in its 1993 Communication on the Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector, “where the public authority controls an individual public undertaking ... the Commission will take account of the nature of the public authorities' holding in comparing their behaviour with the benchmark of the equivalent market economy investor” (5), both for calls for funds to financially restructure a company and to finance specific projects. In the case of a company which “has underperformed”, the owner called upon to provide the extra finance to such undertaking will normally examine “more sceptically ”a call for finance. Where the call for finance “is necessary to protect the value of the whole investment the public authority like a private investor can be expected to take account of this wider context when examining whether the commitment of new funds is commercially justified ”and where a decision is made “to abandon a line of activity because of its lack of medium/long term commercial viability, a public group, like a private group, can be expected to decide the timing and scale of its run down in the light of the impact on the overall credibility and structure of the group”. |
| --- | --- |

(30)

In order to determine whether the loan provided an advantage to RM, it is necessary to examine its terms so as to assess whether a private lender, acting in a market economy, would have been prepared to lend on the same terms. For these purposes the Commission has equipped itself with reference interest rates (4) by which the terms of loans may be assessed. These reference rates are based on the five-year interbank swap rate, plus a premium of 0,75 percentage points. As it has made clear in its 1993 Communication on the Application of Articles 92 and 93 of the EEC Treaty and of Article 5 of Commission Directive 80/723/EEC to public undertakings in the manufacturing sector, “where the public authority controls an individual public undertaking ... the Commission will take account of the nature of the public authorities' holding in comparing their behaviour with the benchmark of the equivalent market economy investor” (5), both for calls for funds to financially restructure a company and to finance specific projects. In the case of a company which “has underperformed”, the owner called upon to provide the extra finance to such undertaking will normally examine “more sceptically ”a call for finance. Where the call for finance “is necessary to protect the value of the whole investment the public authority like a private investor can be expected to take account of this wider context when examining whether the commitment of new funds is commercially justified ”and where a decision is made “to abandon a line of activity because of its lack of medium/long term commercial viability, a public group, like a private group, can be expected to decide the timing and scale of its run down in the light of the impact on the overall credibility and structure of the group”.

| (31) | As noted above, the 2001 loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. This is significantly below the reference rate applicable to the UK at the time the UK previously informed the Commission that the loan was granted, which was 7,06 %. The UK authorities have provided certain evidence that at that time the yield curve in the UK was downward sloping and that therefore the interest rates for such a long term loan could be below the reference rate (which is based on five year rates) without contravening the market economy investor principle. However, this evidence also appears to indicate that part of the loan was granted in 1999 and 2000. Not only does this contradict earlier information, but it involves a period when the reference rate was even higher (7,64 % in 2000). The Commission has also noted that, at least in 2001, the decline in Royal Mail's financial performance was beginning. This would normally be reflected in the terms of any loan. For this reason, when assessing a loan to a company in financial difficulties, the Commission may use as a point of comparison a rate higher than the reference rate. |
| --- | --- |

(31)

As noted above, the 2001 loan is repayable between 2021 and 2025 and carries an average interest rate of around 5,8 %. This is significantly below the reference rate applicable to the UK at the time the UK previously informed the Commission that the loan was granted, which was 7,06 %. The UK authorities have provided certain evidence that at that time the yield curve in the UK was downward sloping and that therefore the interest rates for such a long term loan could be below the reference rate (which is based on five year rates) without contravening the market economy investor principle. However, this evidence also appears to indicate that part of the loan was granted in 1999 and 2000. Not only does this contradict earlier information, but it involves a period when the reference rate was even higher (7,64 % in 2000). The Commission has also noted that, at least in 2001, the decline in Royal Mail's financial performance was beginning. This would normally be reflected in the terms of any loan. For this reason, when assessing a loan to a company in financial difficulties, the Commission may use as a point of comparison a rate higher than the reference rate.

| (32) | The Commission also notes that the purpose of the loan was not linked to restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The UK authorities have not argued that the loan was necessary to protect the value of the whole investment in RM. |
| --- | --- |

(32)

The Commission also notes that the purpose of the loan was not linked to restructuring, and that it was made solely to finance overseas acquisitions. The UK authorities have not argued that the loan was necessary to protect the value of the whole investment in RM.

| (33) | The Commission therefore has doubts concerning the aid character of this loan and cannot exclude a priori that aid is involved. The Commission wishes to examine, within the context of the Article 88(2) procedure, whether the 2001 loan provided an advantage to RM. |
| --- | --- |

(33)

The Commission therefore has doubts concerning the aid character of this loan and cannot exclude a priori that aid is involved. The Commission wishes to examine, within the context of the Article 88(2) procedure, whether the 2001 loan provided an advantage to RM.

3.1.2.   The measures in favour of POL

| (34) | The Commission has already assessed the aid character of the measures in favour of POL in cases reference N 784/02 and N 166/05. In the case of N 784/02 it should be noted that the Commission considered that the measures did not constitute State aid in the sense of Article 87(1), given the absence of overcompensation for the provision of a service of general economic interest, in accordance with the Community jurisprudence at the time. In the alternative, were they to be considered State aid, they were compatible under Article 86(2) of the Treaty. |
| --- | --- |

(34)

The Commission has already assessed the aid character of the measures in favour of POL in cases reference N 784/02 and N 166/05. In the case of N 784/02 it should be noted that the Commission considered that the measures did not constitute State aid in the sense of Article 87(1), given the absence of overcompensation for the provision of a service of general economic interest, in accordance with the Community jurisprudence at the time. In the alternative, were they to be considered State aid, they were compatible under Article 86(2) of the Treaty.

| (35) | As it has already stated in case N 166/05 in respect of one measure, the Commission believes that in the light of subsequent jurisprudence (6) these measures do constitute State aid because they do not meet the four criteria under which compensation for provision of services of general economic interest falls outside the definition in Article 87(1) of the Treaty. These conditions are that, first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner. Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit. Finally, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means of transport, would have incurred. The Commission considers that the fourth condition is not met by the measures in favour of POL. |
| --- | --- |

(35)

As it has already stated in case N 166/05 in respect of one measure, the Commission believes that in the light of subsequent jurisprudence (6) these measures do constitute State aid because they do not meet the four criteria under which compensation for provision of services of general economic interest falls outside the definition in Article 87(1) of the Treaty. These conditions are that, first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner. Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit. Finally, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means of transport, would have incurred. The Commission considers that the fourth condition is not met by the measures in favour of POL.

| (36) | The qualification of these measures as State aid is not at all changed by the information provided by the UK in its letter of 6 October, that the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, would now be funded directly from the State budget. |
| --- | --- |

(36)

The qualification of these measures as State aid is not at all changed by the information provided by the UK in its letter of 6 October, that the two continuing measures, namely Rural Network Support and Debt Funding Mechanism, would now be funded directly from the State budget.

| (37) | These measures therefore constitute State aid. In so far as they respect the terms on which they have already been authorised by the Commission, they constitute existing aid in the sense of Article 1(b)(ii) of Council Regulation (EC) No 659/1999. |
| --- | --- |

(37)

These measures therefore constitute State aid. In so far as they respect the terms on which they have already been authorised by the Commission, they constitute existing aid in the sense of Article 1(b)(ii) of Council Regulation (EC) No 659/1999.

3.1.3.   The loan facilities

| (38) | The UK authorities have informed the Commission that as at October 2006 the loan facilities granted in 2003 had not been drawn down. However, it cannot be concluded from this point alone that the loan facilities provided no advantage, since the availability of the loan facilities has an “option value ”to the company. It could not have been known in 2003 that they would not be drawn down. The terms of the loan facilities therefore need to be assessed in the same way as the 2001 loan. The 1993 Commission communication mentioned and quoted at paragraph (31) above is also relevant to this assessment. It can be noted that these loan facilities were linked to RM's “renewal plan”. |
| --- | --- |

(38)

The UK authorities have informed the Commission that as at October 2006 the loan facilities granted in 2003 had not been drawn down. However, it cannot be concluded from this point alone that the loan facilities provided no advantage, since the availability of the loan facilities has an “option value ”to the company. It could not have been known in 2003 that they would not be drawn down. The terms of the loan facilities therefore need to be assessed in the same way as the 2001 loan. The 1993 Commission communication mentioned and quoted at paragraph (31) above is also relevant to this assessment. It can be noted that these loan facilities were linked to RM's “renewal plan”.

| (39) | The GBP 544 million NLF loan was granted at “[...] basis points above Libor or relevant gilt”. It should be noted that the reference rate is set at 75 points above an interbank swap rate. The UK authorities have justified the low margin by reference to the security provided, namely the cash reserves of RM. However, the Commission notes that these reserves constitute State resources over which the UK authorities had control through specific legislation. The Commission therefore questions whether their use as security could necessarily dispel its doubts as to the aid character of the measure. It notes that if the loan had been drawn down a saving of [...] basis points would outweigh the value of the commitment fees which have been paid by RM. |
| --- | --- |

(39)

The GBP 544 million NLF loan was granted at “[...] basis points above Libor or relevant gilt”. It should be noted that the reference rate is set at 75 points above an interbank swap rate. The UK authorities have justified the low margin by reference to the security provided, namely the cash reserves of RM. However, the Commission notes that these reserves constitute State resources over which the UK authorities had control through specific legislation. The Commission therefore questions whether their use as security could necessarily dispel its doubts as to the aid character of the measure. It notes that if the loan had been drawn down a saving of [...] basis points would outweigh the value of the commitment fees which have been paid by RM.

| (40) | The bonds of GBP 300 million and of GBP 200 million were issued at rates of [...] and [...] basis points above the “relevant gilt”. The larger bond was secured by a floating charge over all assets of RM while the smaller one had lower security. The margin of [...] basis points above a rate based on Government securities (which are typically below interbank rates) implies the GBP 300 million loan may have been at a rate below the Commission's reference rate. |
| --- | --- |

(40)

The bonds of GBP 300 million and of GBP 200 million were issued at rates of [...] and [...] basis points above the “relevant gilt”. The larger bond was secured by a floating charge over all assets of RM while the smaller one had lower security. The margin of [...] basis points above a rate based on Government securities (which are typically below interbank rates) implies the GBP 300 million loan may have been at a rate below the Commission's reference rate.

| (41) | In order to assess whether the terms of these loan facilities contained an aid element, one test to be applied would be whether the commitment fees paid by RM covered the value of the option. If the loan facilities themselves contain an aid element (ie if the available loan was below a market economy investor rate) then it would be necessary to assess what account should be taken of this in assessing the value of the option. |
| --- | --- |

(41)

In order to assess whether the terms of these loan facilities contained an aid element, one test to be applied would be whether the commitment fees paid by RM covered the value of the option. If the loan facilities themselves contain an aid element (ie if the available loan was below a market economy investor rate) then it would be necessary to assess what account should be taken of this in assessing the value of the option.

| (42) | The UK authorities have informed the Commission, in response to questions, that the 2003 loan facilities still existing in October 2006 (namely the GBP 544 million National Loan Fund loan and the GBP 300 million bond) are to be extended, on revised terms. The UK authorities informed the Commission on 31 October that the terms were still being negotiated but that they were taking advice from consultants to ensure that the terms were commercial. |
| --- | --- |

(42)

The UK authorities have informed the Commission, in response to questions, that the 2003 loan facilities still existing in October 2006 (namely the GBP 544 million National Loan Fund loan and the GBP 300 million bond) are to be extended, on revised terms. The UK authorities informed the Commission on 31 October that the terms were still being negotiated but that they were taking advice from consultants to ensure that the terms were commercial.

| (43) | On the basis of the information available to the Commission it cannot be ruled out that an aid element is involved. |
| --- | --- |

(43)

On the basis of the information available to the Commission it cannot be ruled out that an aid element is involved.

| (44) | In the light of all the above information the Commission is unable to allay its doubts that the loan facilities made available to RM may contain State aid. It therefore invites the UK to provide full details to the Commission within the context of the Article 88(2) procedure so that it can be assessed whether the past and proposed extended facilities provide any aid element. |
| --- | --- |

(44)

In the light of all the above information the Commission is unable to allay its doubts that the loan facilities made available to RM may contain State aid. It therefore invites the UK to provide full details to the Commission within the context of the Article 88(2) procedure so that it can be assessed whether the past and proposed extended facilities provide any aid element.

3.1.4.   The pensions escrow account

| (45) | It is established case law that measures of State intervention need to be assessed under Article 87(1) not by reference to their causes or their aims but in relation to their effects (7). The UK authorities have made clear that one clear effect of the escrow account, which is clearly selective towards RM, is to reduce the pensions contributions that RM has to make to the RMPP to address its current deficit. This is an indication that the measure may provide an advantage to RM and therefore be State aid. |
| --- | --- |

(45)

It is established case law that measures of State intervention need to be assessed under Article 87(1) not by reference to their causes or their aims but in relation to their effects (7). The UK authorities have made clear that one clear effect of the escrow account, which is clearly selective towards RM, is to reduce the pensions contributions that RM has to make to the RMPP to address its current deficit. This is an indication that the measure may provide an advantage to RM and therefore be State aid.

| (46) | As already noted the UK authorities have argued that the measure can be justified as the intervention of a market economy investor, which would imply that it does not provide any advantage and is therefore not State aid, because it allows RM to modernise its business through its current strategic plan. However, the Commission has doubts about this argument, which has not been backed up by projections or by financial analysis, and is not in a position to allay its doubts that aid may be involved. It therefore wishes to open the Article 88(2) procedure on this point. |
| --- | --- |

(46)

As already noted the UK authorities have argued that the measure can be justified as the intervention of a market economy investor, which would imply that it does not provide any advantage and is therefore not State aid, because it allows RM to modernise its business through its current strategic plan. However, the Commission has doubts about this argument, which has not been backed up by projections or by financial analysis, and is not in a position to allay its doubts that aid may be involved. It therefore wishes to open the Article 88(2) procedure on this point.

| (47) | In examining this question the Commission will be considering three aspects, given the particular nature of the funds being allocated to the escrow account. Given that the reserve funds within the reserve are already held within Royal Mail and on its balance sheet, one issue is whether the creation of the escrow account can be regarded as a commercial decision by RM in spite of the involvement of the UK authorities, which arises through the particular legal regime applicable. A second issue, given the particular powers taken by the UK authorities over these reserves, is whether a shareholder acting commercially would agree to this use of shareholders' equity. A third issue, given that the use of the reserves for the pensions measure requires the authorities to fund the POL measures from the State budget, is whether a shareholder would agree to bring new equity to fund an escrow account of this type. |
| --- | --- |

(47)

In examining this question the Commission will be considering three aspects, given the particular nature of the funds being allocated to the escrow account. Given that the reserve funds within the reserve are already held within Royal Mail and on its balance sheet, one issue is whether the creation of the escrow account can be regarded as a commercial decision by RM in spite of the involvement of the UK authorities, which arises through the particular legal regime applicable. A second issue, given the particular powers taken by the UK authorities over these reserves, is whether a shareholder acting commercially would agree to this use of shareholders' equity. A third issue, given that the use of the reserves for the pensions measure requires the authorities to fund the POL measures from the State budget, is whether a shareholder would agree to bring new equity to fund an escrow account of this type.

3.1.5.   The new GBP 300 million shareholder loan

| (48) | The terms of the loan have not been communicated to the Commission. The Commission has therefore been unable to assess whether its terms include aid. Given the fact that the loan is part of package of measures where the Commission has not allayed its doubts that State aid may be involved, the terms of the loan could not in any case be assessed independently. The Commission therefore wishes to assess the terms of this loan within the 88(2) procedure it is opening. |
| --- | --- |

(48)

The terms of the loan have not been communicated to the Commission. The Commission has therefore been unable to assess whether its terms include aid. Given the fact that the loan is part of package of measures where the Commission has not allayed its doubts that State aid may be involved, the terms of the loan could not in any case be assessed independently. The Commission therefore wishes to assess the terms of this loan within the 88(2) procedure it is opening.

3.2.   Assessment of compatibility of the measures if State aid is present

| (49) | RM carries out certain services of general economic interest. Aid destined to meet the extra costs of providing such services could, under appropriate conditions, be authorised on the basis of Article 86(2) of the EC Treaty. Indeed, the measures in favour of POL referred to in section 3.1.3 above were authorised on this basis. The Commission believes that this authorisation is not put into question by the change of funding arrangements under which the measures are financed direct from the State budget and therefore raises no objection to this change. |
| --- | --- |

(49)

RM carries out certain services of general economic interest. Aid destined to meet the extra costs of providing such services could, under appropriate conditions, be authorised on the basis of Article 86(2) of the EC Treaty. Indeed, the measures in favour of POL referred to in section 3.1.3 above were authorised on this basis. The Commission believes that this authorisation is not put into question by the change of funding arrangements under which the measures are financed direct from the State budget and therefore raises no objection to this change.

| (50) | However, in the case of the other measures referred to above for which the Commission has not been able to allay its doubts that State aid may be involved, namely the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account, the legal basis of Article 86(2) does not seem to be available. The 2001 loan and loan facilities have been explicitly linked by the UK authorities to other projects, namely the overseas acquisitions of RM and the renewal plan adopted in 2003. The pensions escrow account and GBP 300 million shareholder loan have similarly not been linked to any service of general economic interest performed by RM. |
| --- | --- |

(50)

However, in the case of the other measures referred to above for which the Commission has not been able to allay its doubts that State aid may be involved, namely the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account, the legal basis of Article 86(2) does not seem to be available. The 2001 loan and loan facilities have been explicitly linked by the UK authorities to other projects, namely the overseas acquisitions of RM and the renewal plan adopted in 2003. The pensions escrow account and GBP 300 million shareholder loan have similarly not been linked to any service of general economic interest performed by RM.

| (51) | The only basis for compatibility for these measures, if they contain State aid, would at this stage appear to be Article 87(3)(c) of the Treaty. However, the measures do not appear to conform with any of the rules concerning the application of that sub-paragraph that the Commission has promulgated to date. If therefore State aid is involved, the Commission doubts whether these measures are compatible with the common market. |
| --- | --- |

(51)

The only basis for compatibility for these measures, if they contain State aid, would at this stage appear to be Article 87(3)(c) of the Treaty. However, the measures do not appear to conform with any of the rules concerning the application of that sub-paragraph that the Commission has promulgated to date. If therefore State aid is involved, the Commission doubts whether these measures are compatible with the common market.

4.   DECISION

| (52) | In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests the United Kingdom to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account within one month of the date of receipt of this letter. |
| --- | --- |

(52)

In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests the United Kingdom to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the 2001 loan, the loan facilities and the pensions escrow account within one month of the date of receipt of this letter.

| (53) | In particular, the Commission requests the UK to provide:






  — | clarification of the details and timing of the 2001 loan and any further considerations concerning its conformity to the market economy investor principle, |
| --- | --- | --- |

(53)

In particular, the Commission requests the UK to provide:

—

clarification of the details and timing of the 2001 loan and any further considerations concerning its conformity to the market economy investor principle,

| — | clarification of the details of the loan facilities issued in 2003, any further considerations concerning their conformity to the market economy investor principle including concerning the market conformity of the commitment fees paid, and full details of the extended loan facility negotiated with Royal Mail, |
| --- | --- |

—

clarification of the details of the loan facilities issued in 2003, any further considerations concerning their conformity to the market economy investor principle including concerning the market conformity of the commitment fees paid, and full details of the extended loan facility negotiated with Royal Mail,

| — | full details of the pensions escrow account, including the terms on which it may be called upon by the RMPP, the legal instruments establishing it, the effect of its creation on the pensions contributions to be paid by RM, and any further considerations concerning its assessment under Article 87(1) of the Treaty, |
| --- | --- |

—

full details of the pensions escrow account, including the terms on which it may be called upon by the RMPP, the legal instruments establishing it, the effect of its creation on the pensions contributions to be paid by RM, and any further considerations concerning its assessment under Article 87(1) of the Treaty,

| — | full details of the GBP 300 million shareholder loan announced on 8 February 2007. |
| --- | --- |

—

full details of the GBP 300 million shareholder loan announced on 8 February 2007.

| (54) | The Commission raises no objection to the change of funding arrangements for the measures in favour of POL of which the United Kingdom informed the Commission on 6 October 2006. |
| --- | --- |

(54)

The Commission raises no objection to the change of funding arrangements for the measures in favour of POL of which the United Kingdom informed the Commission on 6 October 2006.

| (55) | The Commission requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(55)

The Commission requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.

| (56) | The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient. |
| --- | --- |

(56)

The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

| (57) | The Commission warns the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.” |
| --- | --- |

(57)

The Commission warns the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  These measures complement earlier measures the Commission approved in 2002. On 12 March 2002 the Commission approved the funding of a basic postal account to credit social benefits and from which cash can be withdrawn at post office counters for those benefits holders who do not want to open an account with a bank. On 18 September 2002 the Commission approved minimum funding necessary for POL to close 3 000 urban counters no longer required under the 2000 UK Postal Services Act (2000).

1

| — | an annual compensation of GBP 150 million granted to POL for the net public service cost of rural counter coverage (“rural network support”), |
| --- | --- |

—

an annual compensation of GBP 150 million granted to POL for the net public service cost of rural counter coverage (“rural network support”),

| — | an aid devoted to back POL's debt to Royal Mail Group plc which had financed POL's balance-sheet deficits up to 31 March 2002 (“debt payment funding”), |
| --- | --- |

—

an aid devoted to back POL's debt to Royal Mail Group plc which had financed POL's balance-sheet deficits up to 31 March 2002 (“debt payment funding”),

| — | a rolling working capital loan to POL for over-the-counter cash payments meant to fund the basic postal account. |
| --- | --- |

—

a rolling working capital loan to POL for over-the-counter cash payments meant to fund the basic postal account.

(2)  It should be noted that this decision stated the measures not to be State aid given the jurisprudence existent at the time, but in the alternative to be compatible with the common market if they were considered to be aid. When one measure (rural network support funding) was reassessed in case N 166/05 in the light of the subsequent jurisprudence, it was considered to be State aid.

2

(3)  Business secret.

3

(4)  Commission notice on the method for setting the reference and discount rates (OJ C 273, 9.9.1997, p. 3).

4

(5)  OJ C 307, 13.11.1993, p. 3, paragraph 30.

5

(6)  Judgment of the Court of 24 July 2003, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Case C-280-00, [2003] ECR I-7747.

6

(7)  Judgment of the Court of 2 July 1974, Italian Republic v Commission of the European Communities — Family allowances in the textile industry, Case 173-73, [1974] ECR 709.

7

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/42

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business))

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 91/11)

| 1. | 2007. április 19-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az International Power plc („IPR”, Egyesült Királyság) és a Mitsui & Co., Ltd. („Mitsui”, Japán), továbbá az IPR irányítása alá tartozó Deeside Power Development Company Limited („Deeside”, Egyesült Királyság), Rugeley Power Limited („Rugeley”, Egyesült Királyság), International Power IQ Limited („Indian Queens”, Egyesült Királyság) és International Power Fuel Company Limited („IPFC”, Egyesült Királyság) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek egy újonnan alapított társaságban való részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint utóbbiak felett. |
| --- | --- |

1.

2007. április 19-én a Bizottság a 139/2004/EK (1) tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az International Power plc („IPR”, Egyesült Királyság) és a Mitsui & Co., Ltd. („Mitsui”, Japán), továbbá az IPR irányítása alá tartozó Deeside Power Development Company Limited („Deeside”, Egyesült Királyság), Rugeley Power Limited („Rugeley”, Egyesült Királyság), International Power IQ Limited („Indian Queens”, Egyesült Királyság) és International Power Fuel Company Limited („IPFC”, Egyesült Királyság) tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek egy újonnan alapított társaságban való részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint utóbbiak felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | IPR: áramtermelés az Egyesült Királyságban és EU-n kívüli országokban, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

IPR: áramtermelés az Egyesült Királyságban és EU-n kívüli országokban,

| — | Mitsui: világszerte folytatott kereskedelem, |
| --- | --- |

—

Mitsui: világszerte folytatott kereskedelem,

| — | Deeside, Rugeley and Indian Queens: áramtermelés az Egyesült Királyságban, |
| --- | --- |

—

Deeside, Rugeley and Indian Queens: áramtermelés az Egyesült Királyságban,

| — | IPFC: szén és biomassza beszerzés. |
| --- | --- |

—

IPFC: szén és biomassza beszerzés.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business) hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4654 – IPR/MITSUI (UK Electricity generation business) hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/43

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational Division)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 91/12)

| 1. | 2007. április 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bridgepoint Capital Group Ltd. (a továbbiakban: Bridgepoint, Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján egyedüli és teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Wolters Kluwer N.V. (a továbbiakban: WKE, Hollandia) oktatási részlege felett. |
| --- | --- |

1.

2007. április 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bridgepoint Capital Group Ltd. (a továbbiakban: Bridgepoint, Egyesült Királyság) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján egyedüli és teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Wolters Kluwer N.V. (a továbbiakban: WKE, Hollandia) oktatási részlege felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Bridgepoint esetében: magántőke-befektetési vállalat, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Bridgepoint esetében: magántőke-befektetési vállalat,

| — | a WKE esetében: oktatási tartalmú szolgáltatást nyújtó vállalat. |
| --- | --- |

—

a WKE esetében: oktatási tartalmú szolgáltatást nyújtó vállalat.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), illetve postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4658 – Bridgepoint Capital/Wolters Kluwer Educational hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44), illetve postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 26.4.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 91/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 91/44

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4498 – HgCapital/Denton)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2007/C 91/13)

| 1. | 2007. április 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a HgCapital Investments Managers Ltd, Egyesült Királyság (a továbbiakban: HgCapital) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Denton ATD, Inc., USA, a Robert Denton, Inc., USA, és a Denton COE GmbH, Németország (a továbbiakban együttesen: Denton) vállalkozások felett. |
| --- | --- |

1.

2007. április 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a HgCapital Investments Managers Ltd, Egyesült Királyság (a továbbiakban: HgCapital) által tervezett összefonódásról, amely szerint az előbbi részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Denton ATD, Inc., USA, a Robert Denton, Inc., USA, és a Denton COE GmbH, Németország (a továbbiakban együttesen: Denton) vállalkozások felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a HgCapital (FTSS) esetében: biztonsági ellenőrzést szolgáló eszközök gyártása és szállítása, kapcsolódó szolgáltatások nyújtása, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a HgCapital (FTSS) esetében: biztonsági ellenőrzést szolgáló eszközök gyártása és szállítása, kapcsolódó szolgáltatások nyújtása,

| — | a Denton esetében: biztonsági ellenőrzést szolgáló eszközök gyártása és szállítása, kapcsolódó szolgáltatások nyújtása. |
| --- | --- |

—

a Denton esetében: biztonsági ellenőrzést szolgáló eszközök gyártása és szállítása, kapcsolódó szolgáltatások nyújtása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett ügylet a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4498 – HgCapital/Denton hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon ((32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postán az alábbi címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.4498 – HgCapital/Denton hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon ((32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postán az alábbi címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---