# Euroopan unionin C 68/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 68 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta24. maaliskuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 68

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta24. maaliskuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2007/C 068/01 | Neuvoston päätöslauselma, tehty 22 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan turvallisen tietoyhteiskunnan strategiasta | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2007/C 068/01

Neuvoston päätöslauselma, tehty 22 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan turvallisen tietoyhteiskunnan strategiasta

1

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2007/C 068/02 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 5 |
| 2007/C 068/03 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 8 |
| 2007/C 068/04 | Komission tulkitseva tiedonanto toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien moottoriajoneuvojen rekisteröintimenettelyistä (
  1
  ) | 15 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2007/C 068/02

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

5

2007/C 068/03

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

8

2007/C 068/04

Komission tulkitseva tiedonanto toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien moottoriajoneuvojen rekisteröintimenettelyistä (
  1
  )

1

15

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2007/C 068/05 | Euron kurssi | 25 |
| 2007/C 068/06 | Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 — Kansallinen aluetukikartta: Portugali, Kypros (
  1
  ) | 26 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2007/C 068/05

Euron kurssi

25

2007/C 068/06

Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 — Kansallinen aluetukikartta: Portugali, Kypros (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 24.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA,

tehty 22 päivänä maaliskuuta 2007,

Euroopan turvallisen tietoyhteiskunnan strategiasta

(2007/C 68/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

ANTAA TÄMÄN PÄÄTÖSLAUSELMAN JA

SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI

komission 31. toukokuuta 2006 neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamaan tiedonantoon ”Turvallisen tietoyhteiskunnan strategia — Lisää vuoropuhelua, yhteistyötä ja vaikutusmahdollisuuksia”,

PANEE MERKILLE

komission neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle 15. marraskuuta 2006 antaman tiedonannon roskapostin, vakoilu- ja haittaohjelmien torjunnasta,

PALAUTTAA MIELEEN

| 1. | neuvoston 28. tammikuuta 2002 antaman päätöslauselman yhteisestä lähestymistavasta ja erityisistä toimista verkko- ja tietoturvallisuuden alalla (1), |
| --- | --- |

1.

neuvoston 28. tammikuuta 2002 antaman päätöslauselman yhteisestä lähestymistavasta ja erityisistä toimista verkko- ja tietoturvallisuuden alalla (1),

| 2. | neuvoston 18. helmikuuta 2003 antaman päätöslauselman verkko- ja tietoturvallisuuskulttuuria koskevasta eurooppalaisesta lähestymistavasta (2), |
| --- | --- |

2.

neuvoston 18. helmikuuta 2003 antaman päätöslauselman verkko- ja tietoturvallisuuskulttuuria koskevasta eurooppalaisesta lähestymistavasta (2),

| 3. | neuvoston 8. ja 9. maaliskuuta 2004 antamat päätelmät suoramarkkinointitarkoituksiin käytettävästä ei-toivotusta kaupallisesta viestinnästä ja neuvoston 9. ja 10. joulukuuta 2004 antamat päätelmät roskapostin torjunnasta, |
| --- | --- |

3.

neuvoston 8. ja 9. maaliskuuta 2004 antamat päätelmät suoramarkkinointitarkoituksiin käytettävästä ei-toivotusta kaupallisesta viestinnästä ja neuvoston 9. ja 10. joulukuuta 2004 antamat päätelmät roskapostin torjunnasta,

| 4. | Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2005 antamat päätelmät Lissabonin strategian elvyttämisestä sekä Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2006 antamat päätelmät, joissa komissiota ja jäsenvaltioita kehotetaan panemaan uusi i2010-strategia tehokkaasti täytäntöön, |
| --- | --- |

4.

Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2005 antamat päätelmät Lissabonin strategian elvyttämisestä sekä Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2006 antamat päätelmät, joissa komissiota ja jäsenvaltioita kehotetaan panemaan uusi i2010-strategia tehokkaasti täytäntöön,

| 5. | EU:n sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän säännökset (3), erityisesti viestinnän turvallisuuteen, yksityisyyteen ja luottamuksellisuuteen liittyvät säännökset, jotka ovat vaikuttaneet korkeatasoisen henkilötietojen ja yksityisyyden suojan sekä yleisten viestintäverkkojen eheyden ja turvallisuuden varmistamiseen, |
| --- | --- |

5.

EU:n sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän säännökset (3), erityisesti viestinnän turvallisuuteen, yksityisyyteen ja luottamuksellisuuteen liittyvät säännökset, jotka ovat vaikuttaneet korkeatasoisen henkilötietojen ja yksityisyyden suojan sekä yleisten viestintäverkkojen eheyden ja turvallisuuden varmistamiseen,

| 6. | 10. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 460/2004 Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) perustamisesta (4), |
| --- | --- |

6.

10. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 460/2004 Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) perustamisesta (4),

| 7. | Tunisin toimintaohjelman ja tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) Tunisin sitoumuksen, joissa korostetaan tarvetta jatkaa tietoverkkorikollisuuden ja roskapostin torjuntaa, varmistaen samalla yksityisyyden suojan ja sananvapauden, sekä edelleen edistää, kehittää ja toteuttaa maailmanlaajuista tietoturvakulttuuria yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa, |
| --- | --- |

7.

Tunisin toimintaohjelman ja tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) Tunisin sitoumuksen, joissa korostetaan tarvetta jatkaa tietoverkkorikollisuuden ja roskapostin torjuntaa, varmistaen samalla yksityisyyden suojan ja sananvapauden, sekä edelleen edistää, kehittää ja toteuttaa maailmanlaajuista tietoturvakulttuuria yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa,

| 8. | puheenjohtajavaltion päätelmät, ”i2010 — Towards a Ubiquitous European Information Society” (Kohti eurooppalaista ubiikkitietoyhteiskuntaa), vuosittaisesta eurooppalaisesta tietoyhteiskuntaa käsittelevästä konferenssista (27. ja 28. syyskuuta 2006) Espoossa Suomessa, |
| --- | --- |

8.

puheenjohtajavaltion päätelmät, ”i2010 — Towards a Ubiquitous European Information Society” (Kohti eurooppalaista ubiikkitietoyhteiskuntaa), vuosittaisesta eurooppalaisesta tietoyhteiskuntaa käsittelevästä konferenssista (27. ja 28. syyskuuta 2006) Espoossa Suomessa,

KOROSTAA NÄIN OLLEN SEURAAVAA:

| 1. | Yhteiskuntamme ovat nopeasti siirtymässä uuteen kehitysvaiheeseen, kohti kaikkialla läsnä olevaa tietoyhteiskuntaa, jossa kansalaisten yhä useammat jokapäiväiset toimet perustuvat tieto- ja viestintätekniikan sekä sähköisten viestintäverkkojen käyttöön; verkko- ja tietoturvallisuutta olisi pidettävä tämän kehityksen ja sen menestyksen perusedellytyksenä. |
| --- | --- |

1.

Yhteiskuntamme ovat nopeasti siirtymässä uuteen kehitysvaiheeseen, kohti kaikkialla läsnä olevaa tietoyhteiskuntaa, jossa kansalaisten yhä useammat jokapäiväiset toimet perustuvat tieto- ja viestintätekniikan sekä sähköisten viestintäverkkojen käyttöön; verkko- ja tietoturvallisuutta olisi pidettävä tämän kehityksen ja sen menestyksen perusedellytyksenä.

| 2. | Luottamus on ratkaisevaa uuden tietoyhteiskunnan menestykselle; luottamus liittyy myös loppukäyttäjien kokemuksiin ja tarpeeseen kunnioittaa heidän yksityisyyttään; sen vuoksi verkko- ja tietoturvallisuutta ei saisi tarkastella pelkästään teknisenä kysymyksenä. |
| --- | --- |

2.

Luottamus on ratkaisevaa uuden tietoyhteiskunnan menestykselle; luottamus liittyy myös loppukäyttäjien kokemuksiin ja tarpeeseen kunnioittaa heidän yksityisyyttään; sen vuoksi verkko- ja tietoturvallisuutta ei saisi tarkastella pelkästään teknisenä kysymyksenä.

| 3. | Verkko- ja tietoturvallisuus on olennainen tekijä eurooppalaisen tietoalueen perustamisessa osana i2010-aloitetta, ja näin se edistää uudistetun Lissabonin strategian onnistumista; tieto- ja viestintätekniikka on myös tärkeä innovoinnin, taloudellisen kasvun ja työllisyyden osatekijä kaikkialla talouselämässä. |
| --- | --- |

3.

Verkko- ja tietoturvallisuus on olennainen tekijä eurooppalaisen tietoalueen perustamisessa osana i2010-aloitetta, ja näin se edistää uudistetun Lissabonin strategian onnistumista; tieto- ja viestintätekniikka on myös tärkeä innovoinnin, taloudellisen kasvun ja työllisyyden osatekijä kaikkialla talouselämässä.

| 4. | Uusia teknologioita, jotka johdattavat meidät kaikkialla läsnä olevaan tietoyhteiskuntaan, on jo kehitteillä; uudet uraauurtavat teknologiat (kuten nopeat langattomat verkot, radiotaajuustunnistuslaitteet (RFID-laitteet) ja anturiverkot) ja innovatiiviset, sisällöltään monipuoliset palvelut (kuten Internet-protokolla-TV (IPTV), Internet-puhelut (VoIP), mobiilitelevisio ja muut mobiilit palvelut) edellyttävät asianmukaista verkko- ja tietoturvallisuuden tasoa kehittämisvaiheen alusta alkaen todellisen kaupallisen arvon saavuttamiseksi; uusien lupaavien innovaatioiden varhainen omaksuminen on hyvin tärkeää Euroopan tietoyhteiskunnan ja kilpailukyvyn kehittämisen kannalta; valtionhallinnon ja yritysten olisi otettava käyttöön mahdollisimman pikaisesti turvallisia uusia teknologioita ja palveluja vauhdittaakseen niiden laajaa käyttöönottoa. |
| --- | --- |

4.

Uusia teknologioita, jotka johdattavat meidät kaikkialla läsnä olevaan tietoyhteiskuntaan, on jo kehitteillä; uudet uraauurtavat teknologiat (kuten nopeat langattomat verkot, radiotaajuustunnistuslaitteet (RFID-laitteet) ja anturiverkot) ja innovatiiviset, sisällöltään monipuoliset palvelut (kuten Internet-protokolla-TV (IPTV), Internet-puhelut (VoIP), mobiilitelevisio ja muut mobiilit palvelut) edellyttävät asianmukaista verkko- ja tietoturvallisuuden tasoa kehittämisvaiheen alusta alkaen todellisen kaupallisen arvon saavuttamiseksi; uusien lupaavien innovaatioiden varhainen omaksuminen on hyvin tärkeää Euroopan tietoyhteiskunnan ja kilpailukyvyn kehittämisen kannalta; valtionhallinnon ja yritysten olisi otettava käyttöön mahdollisimman pikaisesti turvallisia uusia teknologioita ja palveluja vauhdittaakseen niiden laajaa käyttöönottoa.

| 5. | EU:n kannalta on strategisesti tärkeää, että Euroopan teollisuus on sekä verkkojen ja tietoturvatuotteiden ja -palvelujen vaativa käyttäjä että niiden kilpailukykyinen tarjoaja; monimuotoisuus, avoimuus ja yhteentoimivuus ovat turvallisuuden olennaisia tekijöitä, ja niitä olisi edistettävä. |
| --- | --- |

5.

EU:n kannalta on strategisesti tärkeää, että Euroopan teollisuus on sekä verkkojen ja tietoturvatuotteiden ja -palvelujen vaativa käyttäjä että niiden kilpailukykyinen tarjoaja; monimuotoisuus, avoimuus ja yhteentoimivuus ovat turvallisuuden olennaisia tekijöitä, ja niitä olisi edistettävä.

| 6. | Verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvien tietojen ja taitojen on tultava yhteiskunnan jokaisen yksilön ja sidosryhmän jokapäiväisen elämän olennaiseksi osaksi; useita tiedotuskampanjoita on toteutettu sekä kansallisesti että EU:n tasolla, mutta työtä riittää vielä tällä alalla, erityisesti loppukäyttäjien ja pk-yritysten osalta; erityistä huomiota olisi kiinnitettävä käyttäjiin, joilla on erityistarpeita tai vain vähän tietoa verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä; kaikkien sidosryhmien olisi oltava tietoisia siitä, että ne ovat osa globaalia turvallisuusketjua, ja niille olisi annettava mahdollisuudet toimia sen mukaisesti; verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvät kysymykset olisi otettava huomioon kaikessa tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvässä koulutuksessa. |
| --- | --- |

6.

Verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvien tietojen ja taitojen on tultava yhteiskunnan jokaisen yksilön ja sidosryhmän jokapäiväisen elämän olennaiseksi osaksi; useita tiedotuskampanjoita on toteutettu sekä kansallisesti että EU:n tasolla, mutta työtä riittää vielä tällä alalla, erityisesti loppukäyttäjien ja pk-yritysten osalta; erityistä huomiota olisi kiinnitettävä käyttäjiin, joilla on erityistarpeita tai vain vähän tietoa verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä; kaikkien sidosryhmien olisi oltava tietoisia siitä, että ne ovat osa globaalia turvallisuusketjua, ja niille olisi annettava mahdollisuudet toimia sen mukaisesti; verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyvät kysymykset olisi otettava huomioon kaikessa tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvässä koulutuksessa.

| 7. | Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) perustaminen on ollut merkittävä edistysaskel EU:n pyrkimyksissä vastata verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyviin haasteisiin; ENISAn toimiala, tavoitteet, tehtävät ja kesto on määritelty asetuksessa EY N:o 460/2004. |
| --- | --- |

7.

Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) perustaminen on ollut merkittävä edistysaskel EU:n pyrkimyksissä vastata verkko- ja tietoturvallisuuteen liittyviin haasteisiin; ENISAn toimiala, tavoitteet, tehtävät ja kesto on määritelty asetuksessa EY N:o 460/2004.

| 8. | Tutkimukseen ja kehitykseen sekä innovointiin suunnattavat resurssit sekä kansallisella että EU:n tasolla ovat eräs avaintekijä uusien järjestelmien, sovellusten ja palvelujen verkko- ja tietoturvallisuuden tason vahvistamisessa; EU:n tason toimenpiteitä olisi vahvistettava turvallisuuteen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin alalla, erityisesti seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman avulla; voimia olisi suunnattava myös toimenpiteisiin, joilla laajennetaan ja kannustetaan saatavien tulosten kaupallista hyödyntämistä, mukaan luettuna niiden hyödyllisyyden arviointi laajemmin yhteisön kannalta; tämä vahvistaa eurooppalaisten palveluntarjoajien kykyä tarjota turvallisuusratkaisuja, jotka täyttävät Euroopan markkinoiden erityistarpeet. |
| --- | --- |

8.

Tutkimukseen ja kehitykseen sekä innovointiin suunnattavat resurssit sekä kansallisella että EU:n tasolla ovat eräs avaintekijä uusien järjestelmien, sovellusten ja palvelujen verkko- ja tietoturvallisuuden tason vahvistamisessa; EU:n tason toimenpiteitä olisi vahvistettava turvallisuuteen liittyvän tutkimuksen ja innovoinnin alalla, erityisesti seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman avulla; voimia olisi suunnattava myös toimenpiteisiin, joilla laajennetaan ja kannustetaan saatavien tulosten kaupallista hyödyntämistä, mukaan luettuna niiden hyödyllisyyden arviointi laajemmin yhteisön kannalta; tämä vahvistaa eurooppalaisten palveluntarjoajien kykyä tarjota turvallisuusratkaisuja, jotka täyttävät Euroopan markkinoiden erityistarpeet.

| 9. | Kaikkialla läsnä oleva tietoyhteiskunta tarjoaa suuria etuja, mutta asettaa samalla merkittäviä haasteita ja luo siten uusia potentiaalisia riskejä; turvallisuuteen ja yksityisyydensuojaan kohdistuvat, myös tietojen laittomaan sieppaamiseen ja käyttöön liittyvät uhat ovat yhä vakavampia, kohdennetumpia ja selvemmin taloudelliseen hyötyyn tähtääviä; uusia ratkaisuja esiin tuleviin ja jo olemassa oleviin uhkiin olisi luotava innovatiivisesti, ja niiden olisi katettava myös kysymykset, jotka aiheutuvat järjestelmän kompleksisuudesta, virheistä, onnettomuuksista tai epäselvistä ohjeista; erilaisille toimijoille tarkoitettujen kansallisten tietotekniikan kriisielinten perustamista ja kehittämistä sekä näiden elinten yhteistyötä keskenään ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa olisi kannustettava ja yhä edistettävä. |
| --- | --- |

9.

Kaikkialla läsnä oleva tietoyhteiskunta tarjoaa suuria etuja, mutta asettaa samalla merkittäviä haasteita ja luo siten uusia potentiaalisia riskejä; turvallisuuteen ja yksityisyydensuojaan kohdistuvat, myös tietojen laittomaan sieppaamiseen ja käyttöön liittyvät uhat ovat yhä vakavampia, kohdennetumpia ja selvemmin taloudelliseen hyötyyn tähtääviä; uusia ratkaisuja esiin tuleviin ja jo olemassa oleviin uhkiin olisi luotava innovatiivisesti, ja niiden olisi katettava myös kysymykset, jotka aiheutuvat järjestelmän kompleksisuudesta, virheistä, onnettomuuksista tai epäselvistä ohjeista; erilaisille toimijoille tarkoitettujen kansallisten tietotekniikan kriisielinten perustamista ja kehittämistä sekä näiden elinten yhteistyötä keskenään ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa olisi kannustettava ja yhä edistettävä.

| 10. | EU:n verkko- ja tietoturvallisuuspolitiikassa on kiinnitettävä erityistä huomiota erityisesti olemassa olevien instituutioiden tarjoamien tuotteiden, palvelujen ja hallinnointijärjestelmien standardointiin ja sertifiointiin keinona levittää hyviä käytäntöjä ja ammattitaitoa verkko- ja tietoturvallisuuden alalla; erityisesti uudet teknologiat, kuten RFID ja mobiilitelevisio, hyötyisivät mahdollisesti kehittyvien avointen ja yhteentoimivien standardien varhaisesta hyväksymisestä; olisi kannustettava eurooppalaisten standardointielinten toimintaa tällä alalla. |
| --- | --- |

10.

EU:n verkko- ja tietoturvallisuuspolitiikassa on kiinnitettävä erityistä huomiota erityisesti olemassa olevien instituutioiden tarjoamien tuotteiden, palvelujen ja hallinnointijärjestelmien standardointiin ja sertifiointiin keinona levittää hyviä käytäntöjä ja ammattitaitoa verkko- ja tietoturvallisuuden alalla; erityisesti uudet teknologiat, kuten RFID ja mobiilitelevisio, hyötyisivät mahdollisesti kehittyvien avointen ja yhteentoimivien standardien varhaisesta hyväksymisestä; olisi kannustettava eurooppalaisten standardointielinten toimintaa tällä alalla.

| 11. | Koska sähköisten verkkojen ja tietojärjestelmien osuus elintärkeiden infrastruktuurien yleisessä toiminnassa on yhä keskeisempi, niiden käytettävyys ja eheys tulevat välttämättömiksi hallintojen, yritysten ja kansalaisten turvallisuuden ja elämänlaadun sekä yhteiskunnan yleisen toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

11.

Koska sähköisten verkkojen ja tietojärjestelmien osuus elintärkeiden infrastruktuurien yleisessä toiminnassa on yhä keskeisempi, niiden käytettävyys ja eheys tulevat välttämättömiksi hallintojen, yritysten ja kansalaisten turvallisuuden ja elämänlaadun sekä yhteiskunnan yleisen toiminnan kannalta.

| 12. | Yhteistyö ja käytännöllinen lähestymistapa ovat entistä välttämättömämpiä; eri sidosryhmien olisi määriteltävä ja tunnustettava tehtävänsä, vastuualansa ja oikeutensa. |
| --- | --- |

12.

Yhteistyö ja käytännöllinen lähestymistapa ovat entistä välttämättömämpiä; eri sidosryhmien olisi määriteltävä ja tunnustettava tehtävänsä, vastuualansa ja oikeutensa.

KEHOTTAA NÄIN OLLEN JÄSENVALTIOITA

| 1. | tukemaan koulutusohjelmia ja lisäämään yleistä tietoisuutta verkko- ja tietoturvallisuusasioista esimerkiksi käynnistämällä niitä koskevia tiedotuskampanjoita kaikille kansalaisille/käyttäjille ja elinkeinoelämän aloille, erityisesti pk-yrityksille ja loppukäyttäjille, joilla on erityistarpeita tai vähän tietoa; vuoteen 2008 mennessä voitaisiin valita yhteinen Euroopan laajuinen, vapaaehtoisuuden pohjalta kussakin jäsenvaltiossa järjestettävä vuosittainen teemapäivä tietoisuuden lisäämiseksi (esim. tieto- ja verkkoturvallisuuspäivä), |
| --- | --- |

1.

tukemaan koulutusohjelmia ja lisäämään yleistä tietoisuutta verkko- ja tietoturvallisuusasioista esimerkiksi käynnistämällä niitä koskevia tiedotuskampanjoita kaikille kansalaisille/käyttäjille ja elinkeinoelämän aloille, erityisesti pk-yrityksille ja loppukäyttäjille, joilla on erityistarpeita tai vähän tietoa; vuoteen 2008 mennessä voitaisiin valita yhteinen Euroopan laajuinen, vapaaehtoisuuden pohjalta kussakin jäsenvaltiossa järjestettävä vuosittainen teemapäivä tietoisuuden lisäämiseksi (esim. tieto- ja verkkoturvallisuuspäivä),

| 2. | vahvistamaan tukea turvallisuuteen liittyvälle tutkimukselle ja kehittämiselle ja parantamaan niiden tulosten käytettävyyttä ja levitystä; kannustamaan innovoivien kumppanuuksien kehittämistä Euroopan tietoturva-alan kasvun vauhdittamiseksi ja lisäämään uusien verkko- ja tietoturvallisuusteknologioiden ja -palvelujen varhaista käyttöä niiden markkinoinnin edistämiseksi, |
| --- | --- |

2.

vahvistamaan tukea turvallisuuteen liittyvälle tutkimukselle ja kehittämiselle ja parantamaan niiden tulosten käytettävyyttä ja levitystä; kannustamaan innovoivien kumppanuuksien kehittämistä Euroopan tietoturva-alan kasvun vauhdittamiseksi ja lisäämään uusien verkko- ja tietoturvallisuusteknologioiden ja -palvelujen varhaista käyttöä niiden markkinoinnin edistämiseksi,

| 3. | kiinnittämään asianmukaista huomiota tarpeeseen ehkäistä ja torjua sähköisiin viestintäverkkoihin kohdistuvia uusia ja olemassa olevia turvallisuusuhkia, joihin kuuluu myös tietojen laiton sieppaaminen ja käyttö, tunnistamaan tähän liittyviä riskejä ja käsittelemään niitä sekä kannustamaan, tarvittaessa yhteistyössä ENISAn kanssa, tehokasta tietojenvaihtoa ja yhteistyötä asiaan liittyvien kansallisten elinten ja virastojen välillä; sitoutumaan roskapostin, vakoiluohjelmien ja haittaohjelmien torjumiseen erityisesti parantamalla toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla, |
| --- | --- |

3.

kiinnittämään asianmukaista huomiota tarpeeseen ehkäistä ja torjua sähköisiin viestintäverkkoihin kohdistuvia uusia ja olemassa olevia turvallisuusuhkia, joihin kuuluu myös tietojen laiton sieppaaminen ja käyttö, tunnistamaan tähän liittyviä riskejä ja käsittelemään niitä sekä kannustamaan, tarvittaessa yhteistyössä ENISAn kanssa, tehokasta tietojenvaihtoa ja yhteistyötä asiaan liittyvien kansallisten elinten ja virastojen välillä; sitoutumaan roskapostin, vakoiluohjelmien ja haittaohjelmien torjumiseen erityisesti parantamalla toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla,

| 4. | vahvistamaan i2010-aloitteen puitteissa tehtävää keskinäistä yhteistyötään verkko- ja tietoturvallisuuden parantamista koskevien tehokkaiden ja innovatiivisten käytäntöjen määrittämiseksi ja näitä käytäntöjä koskevan tiedon levittämiseksi EU:ssa vapaaehtoiselta pohjalta, |
| --- | --- |

4.

vahvistamaan i2010-aloitteen puitteissa tehtävää keskinäistä yhteistyötään verkko- ja tietoturvallisuuden parantamista koskevien tehokkaiden ja innovatiivisten käytäntöjen määrittämiseksi ja näitä käytäntöjä koskevan tiedon levittämiseksi EU:ssa vapaaehtoiselta pohjalta,

| 5. | kannustamaan kansallisten tietotekniikan kriisielinten toiminnan jatkuvaa kehittämistä, |
| --- | --- |

5.

kannustamaan kansallisten tietotekniikan kriisielinten toiminnan jatkuvaa kehittämistä,

| 6. | edistämään ympäristöä, jossa palveluntarjoajia ja verkko-operaattoreita kannustetaan tarjoamaan asiakkailleen luotettavampia palveluja ja varmistamaan turvapalvelujensa ja -ratkaisujensa joustavuus ja kuluttajan valinnan vapaus; kannustamaan ja tarvittaessa edellyttämään, että verkko-operaattorit ja palveluntarjoajat varmistavat asiakkailleen verkko- ja tietoturvallisuuden riittävän tason, |
| --- | --- |

6.

edistämään ympäristöä, jossa palveluntarjoajia ja verkko-operaattoreita kannustetaan tarjoamaan asiakkailleen luotettavampia palveluja ja varmistamaan turvapalvelujensa ja -ratkaisujensa joustavuus ja kuluttajan valinnan vapaus; kannustamaan ja tarvittaessa edellyttämään, että verkko-operaattorit ja palveluntarjoajat varmistavat asiakkailleen verkko- ja tietoturvallisuuden riittävän tason,

| 7. | jatkamaan strategista keskustelua korkean tason i2010-ryhmässä, ottaen huomioon tietoyhteiskunnan jatkuvan kehityksen, ja varmistamaan johdonmukaisen lähestymistavan sääntelyn, yhteissääntelyn, tutkimuksen ja kehittämisen sekä sähköisen hallinnon ulottuvuuksien välillä, mukaan lukien viestintä ja koulutus, |
| --- | --- |

7.

jatkamaan strategista keskustelua korkean tason i2010-ryhmässä, ottaen huomioon tietoyhteiskunnan jatkuvan kehityksen, ja varmistamaan johdonmukaisen lähestymistavan sääntelyn, yhteissääntelyn, tutkimuksen ja kehittämisen sekä sähköisen hallinnon ulottuvuuksien välillä, mukaan lukien viestintä ja koulutus,

| 8. | huolehtimaan saumattomasti toimivien sähköisten viranomaispalveluiden käynnistämisestä, edistämään yhteentoimivia identiteetin hallintaratkaisuja ja tekemään kaikki asiaankuuluvat julkisen sektorin organisaatiota koskevat muutokset i2010-aloitteeseen kuuluvan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman mukaisesti; hallitusten ja julkisen hallinnon olisi näytettävä esimerkkiä parhaista käytännöistä edistämällä kaikkia kansalaisia koskevia turvallisia sähköisiä viranomaispalveluja. |
| --- | --- |

8.

huolehtimaan saumattomasti toimivien sähköisten viranomaispalveluiden käynnistämisestä, edistämään yhteentoimivia identiteetin hallintaratkaisuja ja tekemään kaikki asiaankuuluvat julkisen sektorin organisaatiota koskevat muutokset i2010-aloitteeseen kuuluvan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman mukaisesti; hallitusten ja julkisen hallinnon olisi näytettävä esimerkkiä parhaista käytännöistä edistämällä kaikkia kansalaisia koskevia turvallisia sähköisiä viranomaispalveluja.

ON TYYTYVÄINEN KOMISSION AIKOMUKSEEN

| 1. | jatkaa verkko- ja tietoturvallisuutta koskevan kattavan ja dynaamisen, koko EU:n laajuisen strategian kehittämistä. Komission esittämä kokonaisvaltainen lähestymistapa on erityisen tärkeä; |
| --- | --- |

1.

jatkaa verkko- ja tietoturvallisuutta koskevan kattavan ja dynaamisen, koko EU:n laajuisen strategian kehittämistä. Komission esittämä kokonaisvaltainen lähestymistapa on erityisen tärkeä;

| 2. | käsitellä verkko- ja tietoturvallisuutta yhtenä EU:n sähköistä viestintää koskevan sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelun tavoitteena; |
| --- | --- |

2.

käsitellä verkko- ja tietoturvallisuutta yhtenä EU:n sähköistä viestintää koskevan sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelun tavoitteena;

| 3. | jatkaa toimintaansa tietoisuuden lisäämiseksi roskapostin, vakoiluohjelmien ja haittaohjelmien torjuntaa koskevan yleisen poliittisen sitoutumisen tarpeesta; vahvistaa vuoropuhelua ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, erityisesti tekemällä niiden kanssa sopimuksia, joihin sisältyy kysymys roskapostin, urkintaohjelmien ja haittaohjelmien torjunnasta; |
| --- | --- |

3.

jatkaa toimintaansa tietoisuuden lisäämiseksi roskapostin, vakoiluohjelmien ja haittaohjelmien torjuntaa koskevan yleisen poliittisen sitoutumisen tarpeesta; vahvistaa vuoropuhelua ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, erityisesti tekemällä niiden kanssa sopimuksia, joihin sisältyy kysymys roskapostin, urkintaohjelmien ja haittaohjelmien torjunnasta;

| 4. | lujittaa ENISAn osallistumista tässä päätöslauselmassa tarkoitetun turvallisen eurooppalaisen tietoyhteiskunnan strategian tukemiseen asetuksessa (EY) N:o 460/2004 asetettujen tavoitteiden ja tehtävien mukaisesti sekä tiiviimmässä yhteistyössä ja läheisemmin työsuhtein jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

4.

lujittaa ENISAn osallistumista tässä päätöslauselmassa tarkoitetun turvallisen eurooppalaisen tietoyhteiskunnan strategian tukemiseen asetuksessa (EY) N:o 460/2004 asetettujen tavoitteiden ja tehtävien mukaisesti sekä tiiviimmässä yhteistyössä ja läheisemmin työsuhtein jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa;

| 5. | kehittää i2010-aloitteen puitteissa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kaikkien sidosryhmien, erityisesti tilastoasiantuntijoiden ja jäsenvaltioiden tietoturva-asiantuntijoiden kanssa asianmukaisia indikaattoreita turvallisuus- ja luottamusnäkökohtia koskevia yhteisön tutkimuksia varten; |
| --- | --- |

5.

kehittää i2010-aloitteen puitteissa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kaikkien sidosryhmien, erityisesti tilastoasiantuntijoiden ja jäsenvaltioiden tietoturva-asiantuntijoiden kanssa asianmukaisia indikaattoreita turvallisuus- ja luottamusnäkökohtia koskevia yhteisön tutkimuksia varten;

| 6. | rohkaista jäsenvaltioita tarkastelemaan, mahdollisena osana suunniteltua EU:n elintärkeiden infrastruktuurien suojelun ohjelmaa, sidosryhmien monenvälisen vuoropuhelun avulla talouden sekä liike- ja yhteiskuntaelämän liikkeellepanevia voimia tavoitteena ICT-sektoria koskevan politiikan kehittäminen, verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden ja joustavuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

6.

rohkaista jäsenvaltioita tarkastelemaan, mahdollisena osana suunniteltua EU:n elintärkeiden infrastruktuurien suojelun ohjelmaa, sidosryhmien monenvälisen vuoropuhelun avulla talouden sekä liike- ja yhteiskuntaelämän liikkeellepanevia voimia tavoitteena ICT-sektoria koskevan politiikan kehittäminen, verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden ja joustavuuden lisäämiseksi;

| 7. | jatkaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ponnisteluja keskeisten kansainvälisten kumppanien ja organisaatioiden kanssa käytävän vuoropuhelun tukemiseksi verkko- ja tietoturvallisuutta koskevan maailmanlaajuisen yhteistyön edistämiseksi, erityisesti panemalla täytäntöön tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) toimintalinjat ja raportoimalla säännöllisesti neuvostolle. |
| --- | --- |

7.

jatkaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ponnisteluja keskeisten kansainvälisten kumppanien ja organisaatioiden kanssa käytävän vuoropuhelun tukemiseksi verkko- ja tietoturvallisuutta koskevan maailmanlaajuisen yhteistyön edistämiseksi, erityisesti panemalla täytäntöön tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) toimintalinjat ja raportoimalla säännöllisesti neuvostolle.

JA KEHOTTAA:

| 1. | ENISAa jatkamaan tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, komission ja muiden keskeisten sidosryhmien kanssa asetuksessa (EY) N:o 460/2004 määriteltyjen tehtävien suorittamiseksi ja siinä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä komission ja jäsenvaltioiden avustamiseksi niiden pyrkimyksissä täyttää verkko- ja tietoturvallisuuden vaatimukset, ja edistämään näin tässä päätöslauselmassa tarkoitetun turvallisen eurooppalaisen tietoyhteiskunnan strategian täytäntöönpanoa ja edelleen kehittämistä; |
| --- | --- |

1.

ENISAa jatkamaan tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, komission ja muiden keskeisten sidosryhmien kanssa asetuksessa (EY) N:o 460/2004 määriteltyjen tehtävien suorittamiseksi ja siinä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä komission ja jäsenvaltioiden avustamiseksi niiden pyrkimyksissä täyttää verkko- ja tietoturvallisuuden vaatimukset, ja edistämään näin tässä päätöslauselmassa tarkoitetun turvallisen eurooppalaisen tietoyhteiskunnan strategian täytäntöönpanoa ja edelleen kehittämistä;

| 2. | kaikkia sidosryhmiä parantamaan ohjelmistojen turvallisuutta sekä verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta ja joustavuutta tässä päätöslauselmassa tarkoitetun turvallisen eurooppalaisen tietoyhteiskunnan strategian mukaisesti, sekä osallistumaan sidosryhmien jäsenneltyyn monenväliseen vuoropuheluun siitä, miten nykyisiä välineitä ja säännöksiä voidaan parhaiten hyödyntää; |
| --- | --- |

2.

kaikkia sidosryhmiä parantamaan ohjelmistojen turvallisuutta sekä verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta ja joustavuutta tässä päätöslauselmassa tarkoitetun turvallisen eurooppalaisen tietoyhteiskunnan strategian mukaisesti, sekä osallistumaan sidosryhmien jäsenneltyyn monenväliseen vuoropuheluun siitä, miten nykyisiä välineitä ja säännöksiä voidaan parhaiten hyödyntää;

| 3. | yrityksiä suhtautumaan myönteisesti tieto- ja verkkoturvallisuuteen kehittyneempien ja turvallisempien tuotteiden ja palveluiden luomiseksi, ja pitämään tällaisiin tuotteisiin ja palveluihin sijoittamista kilpailuetuna; |
| --- | --- |

3.

yrityksiä suhtautumaan myönteisesti tieto- ja verkkoturvallisuuteen kehittyneempien ja turvallisempien tuotteiden ja palveluiden luomiseksi, ja pitämään tällaisiin tuotteisiin ja palveluihin sijoittamista kilpailuetuna;

| 4. | valmistajia ja palveluntarjoajia sisällyttämään tarvittaessa tuote- ja palvelusuunnitteluunsa sekä verkkoinfrastruktuurin, sovellusten ja ohjelmistojen käyttöön turvallisuutta, yksityisyyttä ja luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia sekä toteuttamaan ja valvomaan turvallisuutta koskevia ratkaisuja; |
| --- | --- |

4.

valmistajia ja palveluntarjoajia sisällyttämään tarvittaessa tuote- ja palvelusuunnitteluunsa sekä verkkoinfrastruktuurin, sovellusten ja ohjelmistojen käyttöön turvallisuutta, yksityisyyttä ja luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia sekä toteuttamaan ja valvomaan turvallisuutta koskevia ratkaisuja;

| 5. | sidosryhmiä tekemään yhteistyötä ja luomaan testiympäristöjä uusien teknologioiden ja palveluiden testaamiseksi ja luotsaamiseksi turvallisesti sekä ottamaan uudet turvalliset teknologiat ja palvelut käyttöön viipymättä sen jälkeen, kun ne on saatettu markkinoille; |
| --- | --- |

5.

sidosryhmiä tekemään yhteistyötä ja luomaan testiympäristöjä uusien teknologioiden ja palveluiden testaamiseksi ja luotsaamiseksi turvallisesti sekä ottamaan uudet turvalliset teknologiat ja palvelut käyttöön viipymättä sen jälkeen, kun ne on saatettu markkinoille;

| 6. | kaikkia sidosryhmiä ryhtymään lisätoimiin roskapostin ja muiden sopimattomien menettelyjen torjumiseksi verkossa ja tekemään tehokasta yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa sekä kansallisesti että kansainvälisesti; |
| --- | --- |

6.

kaikkia sidosryhmiä ryhtymään lisätoimiin roskapostin ja muiden sopimattomien menettelyjen torjumiseksi verkossa ja tekemään tehokasta yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa sekä kansallisesti että kansainvälisesti;

| 7. | palveluntarjoajia ja tieto- ja viestintätekniikka-alaa keskittymään tuotteiden, prosessien ja palvelujen turvallisuuden, yksityisyyden ja käytettävyyden parantamiseen luotettavuuden takaamiseksi sekä identiteettivarkauksien ja muiden yksityisyyttä loukkaavien hyökkäysten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

7.

palveluntarjoajia ja tieto- ja viestintätekniikka-alaa keskittymään tuotteiden, prosessien ja palvelujen turvallisuuden, yksityisyyden ja käytettävyyden parantamiseen luotettavuuden takaamiseksi sekä identiteettivarkauksien ja muiden yksityisyyttä loukkaavien hyökkäysten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi;

| 8. | verkko-operaattoreita, palveluntarjoajia ja yksityissektoria jakamaan ja panemaan täytäntöön hyviä turvakäytäntöjä ja edistämään liikeyritysten ja muiden organisaatioiden riskianalyysejä ja riskinhallintaa tukemalla asianmukaisia koulutusohjelmia ja kehittämällä vaihtoehtosuunnittelua sekä tarjoamalla asiakkailleen turvaratkaisuja osana palveluitaan. |
| --- | --- |

8.

verkko-operaattoreita, palveluntarjoajia ja yksityissektoria jakamaan ja panemaan täytäntöön hyviä turvakäytäntöjä ja edistämään liikeyritysten ja muiden organisaatioiden riskianalyysejä ja riskinhallintaa tukemalla asianmukaisia koulutusohjelmia ja kehittämällä vaihtoehtosuunnittelua sekä tarjoamalla asiakkailleen turvaratkaisuja osana palveluitaan.

---

(1)  EYVL C 43, 16.2.2002, s. 2.

(2)  EUVL C 48, 28.2.2003, s. 1.

(3)  Direktiivit 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37), 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21) ja 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 51).

(4)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 1.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 24.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/5

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 68/02)

| Päätöksen tekopäivä | 3.1.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 147/06 |
| Jäsenvaltio | Tanska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Fritagelse for affaldsafgift for forbrænding af fiberfraktioner der stammer fra afgasning og separering af husdyrgødning |
| Oikeusperusta | Affalds- og råstofafgiftsloven (forslag til lov om ændring af affalds- og råstofafgiftsloven J nr. 2005-231-0051) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Ympäristönsuojelu |
| Tuen muoto | Veroprosentin pienennys |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 20 miljoonaa DKK; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 200 miljoonaa DKK |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 4.1.2007-31.12.2016 |
| Toimiala | Kaikki toimialat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Skatteministeriet |
| Nikolai Eigtveds Gade 28 |
| DK-1402 København K |

Päätöksen tekopäivä

3.1.2007

Tuen numero

N 147/06

Jäsenvaltio

Tanska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Fritagelse for affaldsafgift for forbrænding af fiberfraktioner der stammer fra afgasning og separering af husdyrgødning

Oikeusperusta

Affalds- og råstofafgiftsloven (forslag til lov om ændring af affalds- og råstofafgiftsloven J nr. 2005-231-0051)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Ympäristönsuojelu

Tuen muoto

Veroprosentin pienennys

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 20 miljoonaa DKK; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 200 miljoonaa DKK

Tuen intensiteetti

—

Kesto

4.1.2007-31.12.2016

Toimiala

Kaikki toimialat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Skatteministeriet

Nikolai Eigtveds Gade 28

DK-1402 København K

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 22.11.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 222/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Sardegna |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Piano d'azione per il superamento del digital divide in Sardegna — Telecom Italia |
| Oikeusperusta | Deliberazione della giunta regionale n. 50/2 del 30.11.2004, n. 54/15 del 22.11.2005 e n. 62/65 del 27.12.2005 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Alakohtainen kehitys |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 6,1 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | 55 % |
| Kesto | 2008 saakka |
| Toimiala | Posti- ja teleliikenne |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Regione autonoma della Sardegna |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

22.11.2006

Tuen numero

N 222/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Sardegna

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Piano d'azione per il superamento del digital divide in Sardegna — Telecom Italia

Oikeusperusta

Deliberazione della giunta regionale n. 50/2 del 30.11.2004, n. 54/15 del 22.11.2005 e n. 62/65 del 27.12.2005

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Alakohtainen kehitys

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 6,1 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

55 %

Kesto

2008 saakka

Toimiala

Posti- ja teleliikenne

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Regione autonoma della Sardegna

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 9.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 501/06 |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Élargissement de la taxe fiscale affectée ”matériaux de construction” |
| Oikeusperusta | Loi de finance pour 2007 portant modification de l'article 71F de la loi de finances n. 2004-1312 du 30 décembre 2003 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö |
| Tuen muoto | Veronluonteinen maksu |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 1,6 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 10 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 19.2.2007-31.12.2012 |
| Toimiala | Rakentaminen |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministère de l'Économie, des finances et de l'industrie |
| 139, rue de Bercy |
| F-75572 Paris |

Päätöksen tekopäivä

9.2.2007

Tuen numero

N 501/06

Jäsenvaltio

Ranska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Élargissement de la taxe fiscale affectée ”matériaux de construction”

Oikeusperusta

Loi de finance pour 2007 portant modification de l'article 71F de la loi de finances n. 2004-1312 du 30 décembre 2003

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Veronluonteinen maksu

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 1,6 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 10 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

19.2.2007-31.12.2012

Toimiala

Rakentaminen

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministère de l'Économie, des finances et de l'industrie

139, rue de Bercy

F-75572 Paris

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 22.1.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 515/06 |
| Jäsenvaltio | Belgia |
| Alue | Vlaanderen |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Steun aan ondernemingen voor ecologie-investeringen in het Vlaams Gewest |
| Oikeusperusta | Decreet 31 januari 2003 betreffende het economisch ondersteuningsbeleid (Belgisch Staatsblad van 25 maart 2001) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Ympäristönsuojelu |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 54 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 378 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | 40 % |
| Kesto | 1.1.2004-31.12.2013 |
| Toimiala | — |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Vlaamse Overheid — Agentschap Economie |
| Markiesstraat 1 |
| B-1000 Brussel |

Päätöksen tekopäivä

22.1.2007

Tuen numero

N 515/06

Jäsenvaltio

Belgia

Alue

Vlaanderen

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Steun aan ondernemingen voor ecologie-investeringen in het Vlaams Gewest

Oikeusperusta

Decreet 31 januari 2003 betreffende het economisch ondersteuningsbeleid (Belgisch Staatsblad van 25 maart 2001)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Ympäristönsuojelu

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 54 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 378 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

40 %

Kesto

1.1.2004-31.12.2013

Toimiala

—

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Vlaamse Overheid — Agentschap Economie

Markiesstraat 1

B-1000 Brussel

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 6.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 14/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Sardegna |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ottana Energia Srl |
| Oikeusperusta | Decreto del ministero delle Attività produttive del 13.12.2005 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Mahdollistaa vaikeuksissa olevan yrityksen toiminnan jatkuminen, kunnes rakenneuudistussuunnitelma on saatu laadittua |
| Tuen muoto | Lainatakaus |
| Talousarvio | Yhteensä: 5 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 6 kuukautta |
| Toimiala | Energia-ala |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle Attività produttive |
| Via Molise, 2 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

6.12.2006

Tuen numero

NN 14/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Sardegna

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ottana Energia Srl

Oikeusperusta

Decreto del ministero delle Attività produttive del 13.12.2005

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Mahdollistaa vaikeuksissa olevan yrityksen toiminnan jatkuminen, kunnes rakenneuudistussuunnitelma on saatu laadittua

Tuen muoto

Lainatakaus

Talousarvio

Yhteensä: 5 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

6 kuukautta

Toimiala

Energia-ala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle Attività produttive

Via Molise, 2

I-00187 Roma

Muita tietoja

Italian viranomaisten on lakkautettava Ottana Energialle myönnetty takaus 15 päivän kuluessa päätöksen tekemisen jälkeen lähetetyn kirjeen vastaanottamisesta

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/8

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2007/C 68/03)

| Päätöksen tekopäivä | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 18/06 |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | Wales |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi ja osoite) | Farming Connect Advisory Service (East Wales Cattle) |
| Oikeusperusta | Agriculture Act 1986 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Tekninen tuki |
| Tukimuoto | Taloudellinen tuki |
| Talousarvio | 22,64 miljoonaa GBP (33,6 miljoonaa EUR) |
| Intensiteetti | Enimmillään 100 % |
| Kesto | 1.9.2002-31.10.2006 |
| Asianomainen ala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | National Assembly for Wales |
| Cathays Park |
| Cartiff CF103NQ |
| United Kingdom |

Päätöksen tekopäivä

21.12.2006

Tuen numero

NN 18/06

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

Wales

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi ja osoite)

Farming Connect Advisory Service (East Wales Cattle)

Oikeusperusta

Agriculture Act 1986

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Tekninen tuki

Tukimuoto

Taloudellinen tuki

Talousarvio

22,64 miljoonaa GBP (33,6 miljoonaa EUR)

Intensiteetti

Enimmillään 100 %

Kesto

1.9.2002-31.10.2006

Asianomainen ala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

National Assembly for Wales

Cathays Park

Cartiff CF103NQ

United Kingdom

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätoksen tekopäivä | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 109/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Campania |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Modifica del piano agrumicolo della Campania |
| Oikeusperusta | Delibera di giunta regionale n. 40 del 21.1.2005 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Maatilainvestoinnit korkealaatuisten tuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen edistämiseksi |
| Tukimuoto | Suora tuki |
| Talousarvio | 1 330 924,40 EUR |
| Intensiteetti | Enintään 55 % |
| Kesto | Määrittelemätön |
| Asianomainen ala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätoksen tekopäivä

29.1.2007

Tuen numero

N 109/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Campania

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Modifica del piano agrumicolo della Campania

Oikeusperusta

Delibera di giunta regionale n. 40 del 21.1.2005

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Maatilainvestoinnit korkealaatuisten tuotteiden tuotannon ja kaupan pitämisen edistämiseksi

Tukimuoto

Suora tuki

Talousarvio

1 330 924,40 EUR

Intensiteetti

Enintään 55 %

Kesto

Määrittelemätön

Asianomainen ala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 4.1.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 757/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Piemonte |
| Nimike | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 3 e 4 luglio 2006 — provincia di Cuneo) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Epäsuotuisien sääolojen maataloustuotannolle aiheuttamien vahinkojen korvaaminen |
| Tukimuoto | Suora tuki |
| Talousarvio | Viitataan aiemmin hyväksyttyyn tukijärjestelmään (NN 54/A/04) |
| Intensiteetti | Enimmillään 100 % maataloustuotannolle aiheutuneista vahingoista |
| Kesto | Maksatusten päättymiseen asti |
| Asianomainen ala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

4.1.2007

Tuen numero

N 757/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Piemonte

Nimike

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (grandinate del 3 e 4 luglio 2006 — provincia di Cuneo)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Epäsuotuisien sääolojen maataloustuotannolle aiheuttamien vahinkojen korvaaminen

Tukimuoto

Suora tuki

Talousarvio

Viitataan aiemmin hyväksyttyyn tukijärjestelmään (NN 54/A/04)

Intensiteetti

Enimmillään 100 % maataloustuotannolle aiheutuneista vahingoista

Kesto

Maksatusten päättymiseen asti

Asianomainen ala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

Komission valtiontukinumerolla NN 54/A/04 hyväksymän tukijärjestelmän (komission kirje C(2005) 1622 lopullinen, 7.6.2005) täytäntöönpanotoimenpide

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 14.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 759/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Puglia |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (piogge alluvionali il 22 e il 23 ottobre 2005 nella provincia di Bari) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpide-tyyppi | Tukiohjelma |
| Tavoite | Epäsuotuisista sääoloista maatilarakenteille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Ks. komission hyväksymä tukijärjestelmä (NN 54/A/04) |
| Intensiteetti | Enintään 100 % |
| Kesto | Kunnes maksut on suoritettu |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

14.12.2006

Tuen numero

N 759/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Puglia

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (piogge alluvionali il 22 e il 23 ottobre 2005 nella provincia di Bari)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpide-tyyppi

Tukiohjelma

Tavoite

Epäsuotuisista sääoloista maatilarakenteille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

Ks. komission hyväksymä tukijärjestelmä (NN 54/A/04)

Intensiteetti

Enintään 100 %

Kesto

Kunnes maksut on suoritettu

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle Politiche agricole alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

Komission valtiontuen NN 54/A/04 yhteydessä hyväksymän järjestelmän soveltamistoimenpide (komission kirje C(2005) 1622 lopullinen, 7. kesäkuuta 2005)

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 4.1.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 769/06 |
| Jäsenvaltio | Irlanti |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Irish Food Boardin toteuttamat elintarvikkeiden markkinointi- ja menekinedistämistoimet — muutos tukeen N 362/2000 |
| Oikeusperusta | — | Government Decision (National Development Plan) |

Päätöksen tekopäivä

4.1.2007

Tuen numero

N 769/06

Jäsenvaltio

Irlanti

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Irish Food Boardin toteuttamat elintarvikkeiden markkinointi- ja menekinedistämistoimet — muutos tukeen N 362/2000

Oikeusperusta

—

Government Decision (National Development Plan)

| — | An Bord Bia Act 1994 |
| --- | --- |

—

An Bord Bia Act 1994

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Korkealaatuiset tuotteet, tekninen tuki, mainonta

Tukimuoto

Suora tuki

Talousarvio

Tukijärjestelmän uusi talousarvio on 68 miljoonaa EUR (18,5 miljoonan EUR lisäys)

Intensiteetti

—

Kesto

31.12.2007 asti

Asianomainen ala

—

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| An Bord Bia |
| --- |
| Clanwilliam Cort |
| Lower Mount Street |
| Dublin 2 |
| Ireland |

An Bord Bia

Clanwilliam Cort

Lower Mount Street

Dublin 2

Ireland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen viitenumero | N 795/06 |
| Jäsenvaltio | Unkari |
| Alue | — |
| Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi) | Birtokfejlesztési hitel kamattámogatása |
| Oikeusperusta | — | 3/2003. (I. 24.) FVM rendelet az agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok 2003. évi költségvetési támogatásáról, 271-275. § |

Päätöksen tekopäivä

22.12.2006

Tuen viitenumero

N 795/06

Jäsenvaltio

Unkari

Alue

—

Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi)

Birtokfejlesztési hitel kamattámogatása

Oikeusperusta

—

3/2003. (I. 24.) FVM rendelet az agrárgazdasági és vidékfejlesztési célok 2003. évi költségvetési támogatásáról, 271-275. §

| — | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtokfejlesztési hitel kamattámogatásáról |
| --- | --- |

—

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtokfejlesztési hitel kamattámogatásáról

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tavoite

Investointituki

Tukimuoto

Halpakorkoinen laina

Talousarvio

Vuotuiset menot: 436 miljoonaa HUF

Kokonaistalousarvio: 2 000 miljoonaa HUF

Intensiteetti

Enintään 24,06 %

Kesto

31.12.2008 saakka

Toimialat

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen viitenumero | N 796/06 |
| Jäsenvaltio | Unkari |
| Alue | — |
| Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi) | Birtok-összevonási célú termőföld vásárlás támogatása |
| Oikeusperusta | — | A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló FVM rendelet |

Päätöksen tekopäivä

22.12.2006

Tuen viitenumero

N 796/06

Jäsenvaltio

Unkari

Alue

—

Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi)

Birtok-összevonási célú termőföld vásárlás támogatása

Oikeusperusta

—

A 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének feltételeiről szóló FVM rendelet

| — | 25/2004. FVM rendelet 34. §; 39§-42. § |
| --- | --- |

—

25/2004. FVM rendelet 34. §; 39§-42. §

| — | A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtok-összevonási célú termőföldvásárlás támogatásáról |
| --- | --- |

—

A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter .../2006. ( ) FVM rendelet-tervezete a birtok-összevonási célú termőföldvásárlás támogatásáról

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tavoite

Investointituki

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

Vuotuiset menot: 300 miljoonaa HUF

Kokonaistalousarvio: 600 miljoonaa HUF

Intensiteetti

Enintään 20 %

Kesto

31.12.2008 saakka

Toimialat

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Kossuth tér 11. |
| H-1055 Budapest |

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

Kossuth tér 11.

H-1055 Budapest

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 28.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 807/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Puglia |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Programma di lotta contro la tristeza degli agrumi della regione Puglia |
| Oikeusperusta | Legge regionale n. 20 del 30.12.2005 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Kasvitautiin liittyvät torjunta- ja korvaustoimenpiteet |
| Tukimuoto | Suora tuki |
| Talousarvio | 500 000 EUR |
| Intensiteetti | 5–25 EUR kasvia kohti vahinkojen korvaamiseksi |
| Kesto | Kaksi vuotta |
| Asianomainen ala | A — Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Regione Puglia |
| Lungomare N. Sauro, 47 |
| I-70121 Bari |

Päätöksen tekopäivä

28.12.2006

Tuen numero

N 807/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Puglia

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Programma di lotta contro la tristeza degli agrumi della regione Puglia

Oikeusperusta

Legge regionale n. 20 del 30.12.2005

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Kasvitautiin liittyvät torjunta- ja korvaustoimenpiteet

Tukimuoto

Suora tuki

Talousarvio

500 000 EUR

Intensiteetti

5–25 EUR kasvia kohti vahinkojen korvaamiseksi

Kesto

Kaksi vuotta

Asianomainen ala

A — Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Regione Puglia

Lungomare N. Sauro, 47

I-70121 Bari

Muita tietoja

Kyseessä on komission hyväksymän tukijärjestelmän N 603/05 muuttaminen lisäämällä keskusviranomaisen vahvistamaan alkuperäiseen 803 090,45 EUR talousarvioon Puglian alueen myöntämä 500 000 EUR lisämääräraha, joka käytetään tartunnan saaneiden kasvien raivauksesta aiheutuvien korvaustoimenpiteiden rahoittamiseen

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 831/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Lombardia |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Aiuti regionali in agricoltura. Articolo 23 legge regionale n. 7/2000 |
| Oikeusperusta | Legge regionale n. 7 del 7.2.2000 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tavoite | Vuoristoalueiden maataloutta koskevat tukitoimet |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | — |
| Intensiteetti | Vaihtelee toimenpiteen mukaan |
| Kesto | 1.1.2007-31.12.2007 |
| Toimiala | A — Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Regione Lombardia |
| Via Pola, 12/14 |
| I-20124 Milano |

Päätöksen tekopäivä

29.1.2007

Tuen numero

N 831/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Lombardia

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Aiuti regionali in agricoltura. Articolo 23 legge regionale n. 7/2000

Oikeusperusta

Legge regionale n. 7 del 7.2.2000

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tavoite

Vuoristoalueiden maataloutta koskevat tukitoimet

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

—

Intensiteetti

Vaihtelee toimenpiteen mukaan

Kesto

1.1.2007-31.12.2007

Toimiala

A — Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Regione Lombardia

Via Pola, 12/14

I-20124 Milano

Muita tietoja

Kyseessä on komission tukijärjestelmässä N 49/2000 hyväksymistä toimenpiteistä yhden toimenpiteen keston jatkaminen 31.12.2007 asti. Kyseisestä toimenpiteestä säädetään vuoristoalueiden maataloutta koskevista tuista 7. helmikuuta 2000 annetun alueellisen lain 23 pykälässä

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 29.1.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 834/06 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | Kansallinen tukijärjestelmä |
| Nimike | Wijziging van de parafiscale heffing voor levende eenden ter financiering van dierziektebestrijding |
| Oikeusperusta | Verordening van het Productschap voor Pluimvee en Eieren die vorige verordeningen wijzigt inzake parafiscale heffingen in de sectoren pluimvee en eieren, konijnen, pelsdieren en vossen |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Eläintautien torjuminen |
| Tukimuoto | Tarttuvan eläintaudin esiintymisen seurauksena suoritettavat maksut |
| Talousarvio | Kokonaistalousarvio on sama kuin tällä tukitoimenpiteellä muutetun toimenpiteen N 352/04 yhteydessä. Se riippuu eläintautien torjumisesta eri aloilla tulevaisuudessa aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista |
| Intensiteetti | 100 % |
| Kesto | 2007–2010 |
| Asianomainen ala | Siipikarjatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

29.1.2007

Tuen numero

N 834/06

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

Kansallinen tukijärjestelmä

Nimike

Wijziging van de parafiscale heffing voor levende eenden ter financiering van dierziektebestrijding

Oikeusperusta

Verordening van het Productschap voor Pluimvee en Eieren die vorige verordeningen wijzigt inzake parafiscale heffingen in de sectoren pluimvee en eieren, konijnen, pelsdieren en vossen

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Eläintautien torjuminen

Tukimuoto

Tarttuvan eläintaudin esiintymisen seurauksena suoritettavat maksut

Talousarvio

Kokonaistalousarvio on sama kuin tällä tukitoimenpiteellä muutetun toimenpiteen N 352/04 yhteydessä. Se riippuu eläintautien torjumisesta eri aloilla tulevaisuudessa aiheutuvista tosiasiallisista kustannuksista

Intensiteetti

100 %

Kesto

2007–2010

Asianomainen ala

Siipikarjatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

Nederland

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/15

---

Komission tulkitseva tiedonanto toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien moottoriajoneuvojen rekisteröintimenettelyistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 68/04)

1.   JOHDANTO

Moottoriajoneuvon ostaminen toisesta jäsenvaltiosta tai siirtäminen toiseen jäsenvaltioon on nykyään on paljon helpompaa kuin muutama vuosi sitten. Siihen on lähinnä kolme tärkeää syytä.

| a) | Eri maiden omat erilaiset tyyppihyväksyntäjärjestelmät on korvattu kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnällä (WVTA), (1) jota on sovellettu pakollisena useimpiin henkilöautoihin tammikuusta 1998 ja moottoripyöriin heinäkuusta 2003. Näiden moottoriajoneuvoluokkien saattaminen markkinoille edellyttää nyt, että ne täyttävät kaikkien asiaankuuluvien EY-tyyppihyväksyntädirektiivien vaatimukset. Jäsenvaltiot eivät saa estää vaatimustenmukaisten ajoneuvojen myyntiä, rekisteröintiä tai käyttöönottoa. Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät parhaillaan ehdotusta uudeksi puitedirektiiviksi. (2) Jos ehdotus hyväksytään, myös hyötyajoneuvot (linja-, paketti- ja kuorma-autot) tulevat kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän piiriin. Yhtenäinen, koko Euroopan unionissa käytettävä EY-tyyppihyväksyntä nopeuttaa ja helpottaa rekisteröintiä kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

a)

Eri maiden omat erilaiset tyyppihyväksyntäjärjestelmät on korvattu kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnällä (WVTA), (1) jota on sovellettu pakollisena useimpiin henkilöautoihin tammikuusta 1998 ja moottoripyöriin heinäkuusta 2003. Näiden moottoriajoneuvoluokkien saattaminen markkinoille edellyttää nyt, että ne täyttävät kaikkien asiaankuuluvien EY-tyyppihyväksyntädirektiivien vaatimukset. Jäsenvaltiot eivät saa estää vaatimustenmukaisten ajoneuvojen myyntiä, rekisteröintiä tai käyttöönottoa. Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät parhaillaan ehdotusta uudeksi puitedirektiiviksi. (2) Jos ehdotus hyväksytään, myös hyötyajoneuvot (linja-, paketti- ja kuorma-autot) tulevat kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän piiriin. Yhtenäinen, koko Euroopan unionissa käytettävä EY-tyyppihyväksyntä nopeuttaa ja helpottaa rekisteröintiä kaikissa jäsenvaltioissa.

| b) | Myös uusi ryhmäpoikkeusasetus, (3) joka koskee kilpailusääntöjen soveltamista moottoriajoneuvojen myyntiin ja huoltoon, on parantanut eurooppalaisten kuluttajien mahdollisuuksia hyödyntää yhtenäismarkkinoita käytännössä siten, että he voivat saada täyden hyödyn jäsenvaltioiden välisistä hintaeroista. Kuluttajat voivat nyt esimerkiksi käyttää rajoituksetta välittäjien tai ostoasiamiesten palveluita moottoriajoneuvon ostamiseen mistä haluavat. Jälleenmyyjät voivat vapaammin toimia myyntialueensa ulkopuolella ja myydä ajoneuvoja muissa jäsenvaltioissa asuville kuluttajille (eli harjoittaa nk. aktiivista myyntiä eikä pelkästään passiivista myyntiä, jossa kuluttajat ottavat yhteyttä jälleenmyyjään). |
| --- | --- |

b)

Myös uusi ryhmäpoikkeusasetus, (3) joka koskee kilpailusääntöjen soveltamista moottoriajoneuvojen myyntiin ja huoltoon, on parantanut eurooppalaisten kuluttajien mahdollisuuksia hyödyntää yhtenäismarkkinoita käytännössä siten, että he voivat saada täyden hyödyn jäsenvaltioiden välisistä hintaeroista. Kuluttajat voivat nyt esimerkiksi käyttää rajoituksetta välittäjien tai ostoasiamiesten palveluita moottoriajoneuvon ostamiseen mistä haluavat. Jälleenmyyjät voivat vapaammin toimia myyntialueensa ulkopuolella ja myydä ajoneuvoja muissa jäsenvaltioissa asuville kuluttajille (eli harjoittaa nk. aktiivista myyntiä eikä pelkästään passiivista myyntiä, jossa kuluttajat ottavat yhteyttä jälleenmyyjään).

| c) | Euroopan yhteisö on vahvistanut yhdenmukaisen rekisteröintitodistuksen moottoriajoneuvoille. (4) Päätavoitteena on helpottaa jossakin jäsenvaltiossa rekisteröityjen ajoneuvojen vapaata liikkuvuutta toisten jäsenvaltioiden teillä ja toisessa jäsenvaltiossa aiemmin rekisteröityjen ajoneuvojen ottamista käyttöön uudelleen. |
| --- | --- |

c)

Euroopan yhteisö on vahvistanut yhdenmukaisen rekisteröintitodistuksen moottoriajoneuvoille. (4) Päätavoitteena on helpottaa jossakin jäsenvaltiossa rekisteröityjen ajoneuvojen vapaata liikkuvuutta toisten jäsenvaltioiden teillä ja toisessa jäsenvaltiossa aiemmin rekisteröityjen ajoneuvojen ottamista käyttöön uudelleen.

Huomattavan monet kansalaiset ja yritykset eivät kuitenkaan tohdi ostaa moottoriajoneuvoa toisesta jäsenvaltiosta koska pelkäävät turhaa paperisotaa ja lisäkustannuksia kotimaassaan. Moottoriajoneuvon siirtäminen jäsenvaltiosta toiseen poikii lisäksi edelleen valituksia, jotka johtuvat etenkin työläistä tyyppihyväksyntä- ja rekisteröintimenettelyistä. Nykyään jopa 20 prosentissa meneillään olevista EY:n perustamissopimuksen 28–30 artiklaan liittyvistä rikkomismenettelyistä ja 7 prosentissa Solvit-tapauksista kyse on moottoriajoneuvon rekisteröinnistä. (5)

Tässä tiedonannossa pyritään esittämään kattava ja ajanmukainen katsaus niihin EY-lainsäädännön periaatteisiin, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen rekisteröintiin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, missä ne on ostettu, sekä rekisteröinnin siirtämiseen jäsenvaltiosta toiseen. Pohjana käytetään EY-lainsäädännön ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön viimeaikaista kehitystä. Tiedonannossa ei kuitenkaan esitellä niitä EY-lainsäädännön periaatteita, joita sovelletaan autojen rekisteröinti- ja käyttöveroihin, (6) jotka nykyään kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 25 tai 90 artiklan piiriin. (7)

Tämä tiedonanto korvaa kokonaan komission tulkitsevan tiedonannon toisessa jäsenvaltiossa ennestään rekisteröityjen ajoneuvojen tyyppihyväksyntä- ja rekisteröintimenettelystä. (8) Huomattakoon kuitenkin, että ainoastaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on valta päättää lopullisesti yhteisön lainsäädännön tulkinnasta.

Tällä tiedonannolla on erityistä merkitystä jäsenvaltioiden niille viranomaisille, joiden tehtäviin moottoriajoneuvojen hyväksyntä ja rekisteröinti kuuluu. Se auttaa näitä viranomaisia EY-lainsäädännön asianmukaisessa täytäntöönpanossa. Komissio laatii kuluttajille tarkoitetun oppaan, jossa selvitetään ajoneuvojen siirtoon ja rekisteröintiin EU:ssa liittyviä kysymyksiä.

Komissio aikoo jatkossakin joka tapauksessa seurata tiiviisti niiden EY-lainsäädännön periaatteiden asianmukaista täytäntöönpanoa, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen rekisteröintiin ja siirtämiseen.

2.   KÄSITTEISTÖ

Tämän tiedonannon piiriin kuuluvat ajoneuvojen ensirekisteröinti sekä jossakin toisessa jäsenvaltiossa aiemmin rekisteröityjen ajoneuvojen rekisteröinti riippumatta siitä, onko kyse uudesta vai käytetystä ajoneuvosta.

Tässä tiedonannossa käytetään seuraavia määritelmiä: ’Moottoriajoneuvolla ’tarkoitetaan

| — | kaikkia tieliikenteeseen tarkoitettuja, valmiita tai keskeneräisiä, vähintään nelipyöräisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, sekä niiden perävaunuja, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja ja maatalous- ja metsätraktoreita, kaikkia liikkuvia koneita ja raskaita hyötyajoneuvoja (9) tai |
| --- | --- |

—

kaikkia tieliikenteeseen tarkoitettuja, valmiita tai keskeneräisiä, vähintään nelipyöräisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, sekä niiden perävaunuja, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja ja maatalous- ja metsätraktoreita, kaikkia liikkuvia koneita ja raskaita hyötyajoneuvoja (9) tai

| — | kaikkia tieliikennekäyttöön tarkoitettuja kaksi- tai kolmipyöräisiä moottoriajoneuvoja, sekä paripyöräisiä että muunlaisia. (10) |
| --- | --- |

—

kaikkia tieliikennekäyttöön tarkoitettuja kaksi- tai kolmipyöräisiä moottoriajoneuvoja, sekä paripyöräisiä että muunlaisia. (10)

Moottoriajoneuvo on ”aiemmin rekisteröity toisessa jäsenvaltiossa”, jos sille on myönnetty viranomaisten antama lupa, joka oikeuttaa ottamaan ajoneuvon käyttöön liikenteessä ja josta ajoneuvo tunnistetaan ja jossa sille annetaan rekisteröintinumero. Näin ollen tämä tiedonanto koskee myös moottoriajoneuvoja, jotka on rekisteröity tilapäisesti tai lyhytaikaisesti tai joille on annettu erityinen elinkeinonharjoittajille suunnattu rekisteröinti.

Asiaan ei vaikuta, kuinka pitkään ajoneuvo on ollut rekisteröitynä jossain jäsenvaltiossa ennen kuin se siirretään toiseen jäsenvaltioon.

3.   MOOTTORIAJONEUVON REKISTERÖINTI ASUINJÄSENVALTIOSSA

3.1   Rekisteröinti ja asuinjäsenvaltion määrittäminen

Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan rekisteröiminen liittyy erottamattomasti moottoriajoneuvoja koskevan verotusvallan käyttämiseen. Rekisteröiminen helpottaa valvontaa sekä rekisteröintivaltiossa että muissa jäsenvaltioissa, joille jäsenvaltiossa suoritettu rekisteröinti on osoitus moottoriajoneuvoverojen maksamisesta kyseisessä valtiossa. (11)

Jokaisen on rekisteröitävä ajoneuvonsa siinä jäsenvaltiossa, jossa hänen pysyvä asuinpaikkansa sijaitsee. Direktiivin 83/182/ETY (12) 7 artiklassa ja direktiivin 83/183/ETY (13) 6 artiklassa määritellään tarkat kriteerit siltä varalta, että on määriteltävä pysyvä asuinpaikka tilanteissa, joissa asianomainen asuu ja liikkuu väliaikaisesti tai pysyvästi jossakin muussa jäsenvaltiossa kuin kotimaassaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan määrällistä kriteeriä, johon kyseisissä artikloissa viitataan (henkilön on asuttava vähintään 185 päivää kalenterivuodesta tietyssä paikassa), ei kuitenkaan voida pitää määräävänä tekijänä, jos muut tekijät osoittavat tilanteen erilaiseksi.

Tuomioistuin katsoo, että jos henkilöllä on henkilökohtaisia ja ammatillisia siteitä kahdessa jäsenvaltiossa, hänen pysyvä asuinpaikkansa, joka määritellään arvioimalla kaikkia asiaankuuluvia tosiseikkoja kokonaisvaltaisesti, on paikka, jossa hänen etujensa pysyvä keskus sijaitsee, ja jos tätä sijaintia ei voida selvittää kokonaisvaltaisella arvioinnilla, etusija on annettava henkilökohtaisille siteille. (14)

3.2   Moottoriajoneuvon rekisteröinnin eri vaiheet

Jäsenvaltioiden voimassa olevan lainsäädännön mukaan rekisteröinnissä on (enintään) seuraavat kolme vaihetta, kun kyse on moottoriajoneuvon rekisteröimisestä vastaanottavaan jäsenvaltioon:

| — | Moottoriajoneuvon teknisten ominaisuuksien hyväksyminen, joka monissa tapauksissa on EY-tyyppihyväksyntä. Joihinkin moottoriajoneuvotyyppeihin sovelletaan kuitenkin edelleen kansallisia hyväksyntämenettelyjä. |
| --- | --- |

—

Moottoriajoneuvon teknisten ominaisuuksien hyväksyminen, joka monissa tapauksissa on EY-tyyppihyväksyntä. Joihinkin moottoriajoneuvotyyppeihin sovelletaan kuitenkin edelleen kansallisia hyväksyntämenettelyjä.

| — | Käytettyjen ajoneuvojen katsastus, jonka tavoitteena on ihmisten terveyden ja hengen suojelemiseksi varmistaa, että kyseinen ajoneuvo on rekisteröintihetkellä hyvässä kunnossa. |
| --- | --- |

—

Käytettyjen ajoneuvojen katsastus, jonka tavoitteena on ihmisten terveyden ja hengen suojelemiseksi varmistaa, että kyseinen ajoneuvo on rekisteröintihetkellä hyvässä kunnossa.

| — | Moottoriajoneuvon rekisteröinti eli viranomaisen antama lupa, joka oikeuttaa ottamaan ajoneuvon käyttöön liikenteestä ja josta ajoneuvo tunnistetaan ja jossa sille annetaan rekisteröintinumero. |
| --- | --- |

—

Moottoriajoneuvon rekisteröinti eli viranomaisen antama lupa, joka oikeuttaa ottamaan ajoneuvon käyttöön liikenteestä ja josta ajoneuvo tunnistetaan ja jossa sille annetaan rekisteröintinumero.

3.3   Moottoriajoneuvon teknisten ominaisuuksien hyväksyminen

3.3.1   EY-tyyppihyväksyntä

Kaikki vuonna 1996 tai sen jälkeen hyväksytyt sarjatuotannossa valmistetut henkilöautot, toukokuussa 2003 tai sen jälkeen hyväksytyt moottoripyörät ja vuonna 2005 tai sen jälkeen hyväksytyt traktorit kuuluvat periaatteessa EY-tyyppihyväksynnän piiriin. EY-tyyppihyväksyntä on menettely, jossa jäsenvaltio vakuuttaa, että asianomainen ajoneuvotyyppi täyttää kaikki siihen sovellettavat eurooppalaiset turva- ja ympäristönsuojeluvaatimukset. EY-tyyppihyväksyntä on voimassa kaikissa jäsenvaltioissa.

Moottoriajoneuvon valmistajan on direktiivin 70/156/ETY mukaisesti haettava EY-tyyppihyväksyntää jonkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaiselta, joka sitten myöntää ajoneuvolle EY-tyyppihyväksynnän, jos se täyttää kaikki asianomaisten direktiivien vaatimukset. (15) Kyseisen jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen puolestaan lähettää muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille kopion ajoneuvon tyyppihyväksyntätodistuksesta kunkin sellaisen ajoneuvotyypin osalta, jolle se on antanut hyväksynnän taikka evännyt tai peruuttanut sen.

Valmistaja, joka on EY-tyyppihyväksynnän haltija, antaa EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen, joka osoittaa, että ajoneuvo on valmistettu hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisesti. Kunkin uuden EY-tyyppihyväksytyn ajoneuvon mukana on oltava EY-vaatimustenmukaisuustodistus. Asiassa sovellettavien EY:n kilpailusääntöjen mukaan valmistajien on lisäksi annettava EY-vaatimustenmukaisuustodistus kohtuuajassa ja ketään syrjimättä riippumatta ajoneuvon määränpäästä tai alkuperästä (ts. riippumatta siitä, myydäänkö ajoneuvo toisessa jäsenvaltiossa asuvalle kuluttajalle tai hankkiiko myyjä sen toisessa jäsenvaltiossa toimivalta jälleenmyyjältä).

Jäsenvaltiot saavat rekisteröidä uudet EY-tyyppihyväksytyt ajoneuvot tai sallia niiden myynnin ja käyttöönoton niiden valmistukseen ja toimintaan liittyvistä syistä vain siinä tapauksessa, että ne on varustettu voimassa olevalla EY-vaatimustenmukaisuustodistuksella.

EY-lainsäädännössä ei edellytetä, että vaatimustenmukaisuustodistus pidetään ajoneuvossa sen rekisteröinnin jälkeen. Useimmissa jäsenvaltioissa EY-vaatimustenmukaisuustodistus jää viranomaisten haltuun sen jälkeen, kun ajoneuvo on rekisteröity.

Uudelta EY-tyyppihyväksytyltä ajoneuvolta, jonka mukana seuraa voimassa oleva vaatimustenmukaisuustodistus, ei saa vaatia uutta teknisten ominaisuuksien hyväksyntää taikka muiden rakenteeseen tai toimintaan liittyvien teknisten vaatimusten täyttämistä, ellei ajoneuvoa ole selvästi muutettu sen jälkeen, kun se on lähtenyt valmistajan tehtaalta. Sen vuoksi kansallisessa lainsäädännössä ei saa edellyttää voimassa olevalla yhteisön vaatimustenmukaisuustodistuksella varustettujen moottoriajoneuvojen rekisteröimiseksi sellaista kansallista todistusta, jonka mukaan kyseinen ajoneuvo täyttää kansalliset, esimerkiksi pakokaasuun liittyvät vaatimukset. (16)

3.3.2   Kansallinen hyväksyntä

Voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti EY-tyyppihyväksyntä ei koske seuraavia moottoriajoneuvotyyppejä:

| — | hyötyajoneuvot (linja-, paketti- ja kuorma-autot) ja perävaunut, |
| --- | --- |

—

hyötyajoneuvot (linja-, paketti- ja kuorma-autot) ja perävaunut,

| — | pieninä sarjoina valmistettavat ajoneuvot, |
| --- | --- |

—

pieninä sarjoina valmistettavat ajoneuvot,

| — | ajoneuvokohtaisesti hyväksyttävät ajoneuvot. |
| --- | --- |

—

ajoneuvokohtaisesti hyväksyttävät ajoneuvot.

Uudelta moottoriajoneuvolta, jolla ei ole EY-tyyppihyväksyntää, voidaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaatia kansallinen hyväksyntä, ennen kuin se voidaan rekisteröidä. Kansallisesta hyväksynnästä annetaan kansallinen vaatimustenmukaisuustodistus, jota käytetään muun muassa ajoneuvon rekisteröinnissä.

Kansallinen hyväksyntä voi olla joko kansallinen tyyppihyväksyntä tai kansallinen yksittäishyväksyntä.

| — | Kansallisella tyyppihyväksynnällä ja kansallisella piensarjatyyppihyväksynnällä pyritään varmistamaan, että ajoneuvotyyppi täyttää asianmukaiset kansalliset tekniset vaatimukset. Valmistaja antaa hyväksynnästä kansallisen vaatimustenmukaisuustodistuksen, jossa vahvistetaan, että kyseinen ajoneuvo on valmistettu hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Kansallisella tyyppihyväksynnällä ja kansallisella piensarjatyyppihyväksynnällä pyritään varmistamaan, että ajoneuvotyyppi täyttää asianmukaiset kansalliset tekniset vaatimukset. Valmistaja antaa hyväksynnästä kansallisen vaatimustenmukaisuustodistuksen, jossa vahvistetaan, että kyseinen ajoneuvo on valmistettu hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisesti.

| — | Kansallisessa yksittäishyväksynnässä annetaan todistus siitä, että tietty ajoneuvo (joko uniikki tai ei) täyttää asianmukaiset kansalliset vaatimukset. Menettelyä sovelletaan etenkin sellaisiin ajoneuvoihin, jotka tuodaan yksittäin kolmansista maista ja jotka eivät täytä EY-tyyppihyväksyntävaatimuksia, sekä uniikkiajoneuvoihin. |
| --- | --- |

—

Kansallisessa yksittäishyväksynnässä annetaan todistus siitä, että tietty ajoneuvo (joko uniikki tai ei) täyttää asianmukaiset kansalliset vaatimukset. Menettelyä sovelletaan etenkin sellaisiin ajoneuvoihin, jotka tuodaan yksittäin kolmansista maista ja jotka eivät täytä EY-tyyppihyväksyntävaatimuksia, sekä uniikkiajoneuvoihin.

Kansalliset tyyppihyväksyntä- ja yksittäishyväksyntämenettelyt, joita sovelletaan sellaisiin moottoriajoneuvoihin, jotka on tarkoitus ottaa ensimmäistä kertaa käyttöön tai rekisteröidä ensimmäistä kertaa EU:ssa, eivät yleensä kuulu EY-lainsäädännön piiriin.

Sellaisten kansallisten hyväksyntämenettelyjen, joita sovelletaan moottoriajoneuvoihin, joilla on jo toisen jäsenvaltion myöntämä kansallinen hyväksyntä tai jotka on jo aiemmin rekisteröity toisessa jäsenvaltiossa, on kuitenkin oltava EY:n perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan määräysten mukaisia. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kyseisenlaisten kansallisten menettelyjen olemassaolo ei sinänsä välttämättä ole artiklojen määräysten vastaista.

Hyväksyntien on kuitenkin täytettävä ainakin seuraavat edellytykset, jotta ne olisivat EY:n perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan mukaisia: (17)

| a) | Kansallisten hyväksyntämenettelyjen on joka tapauksessa perustuttava objektiivisiin perusteisiin, jotka ovat syrjimättömiä ja etukäteen tiedossa, jotta kansallisten viranomaisten harkintavalta rajataan siten, ettei sitä voida käyttää mielivaltaisesti. |
| --- | --- |

a)

Kansallisten hyväksyntämenettelyjen on joka tapauksessa perustuttava objektiivisiin perusteisiin, jotka ovat syrjimättömiä ja etukäteen tiedossa, jotta kansallisten viranomaisten harkintavalta rajataan siten, ettei sitä voida käyttää mielivaltaisesti.

| b) | Menettelyillä ei saa toistaa tarkastuksia, jotka on jo tehty muiden menettelyiden aikana samassa tai toisessa jäsenvaltiossa. Kansalliset viranomaiset eivät näin ollen saa vaatia teknisten kokeiden tekemistä silloin, kun samat kokeet on jo tehty jossakin toisessa jäsenvaltiossa ja kun niiden tulokset ovat näiden viranomaisten saatavilla tai ne voidaan pyynnöstä toimittaa näiden viranomaisten saataville. Tämä edellyttää aktiivista otetta kansalliselta elimeltä, jonka käsiteltävänä on moottoriajoneuvon hyväksyntää koskeva hakemus tai tässä yhteydessä jonkin toisen jäsenvaltion hyväksymiselimen myöntämän hyväksyntätodistuksen vastaavuuden tunnustamista koskeva hakemus. Tällaista aktiivista otetta edellytetään lisäksi myös tarvittaessa viimeksi mainitulta elimeltä, ja tältä osin on jäsenvaltioiden tehtävänä varmistaa, että toimivaltaiset hyväksymiselimet toimivat molemminpuolisesti yhteistyössä helpottaakseen niitä menettelyjä, joita on noudatettava tuontijäsenvaltion kotimaisille markkinoille pääsemiseksi. (18) |
| --- | --- |

b)

Menettelyillä ei saa toistaa tarkastuksia, jotka on jo tehty muiden menettelyiden aikana samassa tai toisessa jäsenvaltiossa. Kansalliset viranomaiset eivät näin ollen saa vaatia teknisten kokeiden tekemistä silloin, kun samat kokeet on jo tehty jossakin toisessa jäsenvaltiossa ja kun niiden tulokset ovat näiden viranomaisten saatavilla tai ne voidaan pyynnöstä toimittaa näiden viranomaisten saataville. Tämä edellyttää aktiivista otetta kansalliselta elimeltä, jonka käsiteltävänä on moottoriajoneuvon hyväksyntää koskeva hakemus tai tässä yhteydessä jonkin toisen jäsenvaltion hyväksymiselimen myöntämän hyväksyntätodistuksen vastaavuuden tunnustamista koskeva hakemus. Tällaista aktiivista otetta edellytetään lisäksi myös tarvittaessa viimeksi mainitulta elimeltä, ja tältä osin on jäsenvaltioiden tehtävänä varmistaa, että toimivaltaiset hyväksymiselimet toimivat molemminpuolisesti yhteistyössä helpottaakseen niitä menettelyjä, joita on noudatettava tuontijäsenvaltion kotimaisille markkinoille pääsemiseksi. (18)

| c) | Menettelyn on oltava helppokäyttöinen ja saatettavissa loppuun kohtuullisessa ajassa, ja menettelyn johdettua hylkäävään päätökseen tuo hylkäävä päätös on voitava saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Menettelystä on säädettävä yleisesti sovellettavassa säädöksessä, joka sitoo kansallisia viranomaisia. Todettakoon vielä, että kansallinen hyväksyntämenettely ei ole yhdenmukainen tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan perusperiaatteen kanssa, jos siihen kuluva aika ja sen aiheuttamat suhteettomat kustannukset saavat ajoneuvon omistajan luopumaan hyväksynnän hankkimisesta ajoneuvolleen. |
| --- | --- |

c)

Menettelyn on oltava helppokäyttöinen ja saatettavissa loppuun kohtuullisessa ajassa, ja menettelyn johdettua hylkäävään päätökseen tuo hylkäävä päätös on voitava saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Menettelystä on säädettävä yleisesti sovellettavassa säädöksessä, joka sitoo kansallisia viranomaisia. Todettakoon vielä, että kansallinen hyväksyntämenettely ei ole yhdenmukainen tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan perusperiaatteen kanssa, jos siihen kuluva aika ja sen aiheuttamat suhteettomat kustannukset saavat ajoneuvon omistajan luopumaan hyväksynnän hankkimisesta ajoneuvolleen.

Vastaanottavan jäsenvaltion teknisissä vaatimuksissa ei saa turhaan edellyttää muutoksia ajoneuvoon. Se että ajoneuvo oli jo aiemmin rekisteröity toisessa jäsenvaltiossa merkitsee sitä, että tuon valtion toimivaltaiset viranomaiset olivat katsoneet, että ajoneuvo täyttää siellä sovellettavat tekniset vaatimukset. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat siis evätä toisessa jäsenvaltiossa jo hyväksytyn moottoriajoneuvon hyväksynnän vain siinä tapauksessa, että ne katsovat ajoneuvon aiheuttavan todellisen riskin kansanterveydelle. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltioiden on kansanterveyden suojeluun liittyvää harkintavaltaansa käyttäessään noudatettava suhteellisuusperiaatetta. Niiden valitsemien keinojen on näin ollen rajoituttava siihen, mikä on todella tarpeellista kansanterveyden suojelun varmistamiseksi tai esimerkiksi liikenneturvallisuutta koskevien pakottavien vaatimusten täyttämiseksi. Keinojen on oltava oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään nähden, jota ei olisi voitu saavuttaa yhteisön sisäistä kauppaa vähemmän rajoittavilla toimenpiteillä. (19) Koska EY:n perustamissopimuksen 30 artikla sisältää suppeasti tulkittavan poikkeuksen tavaroiden vapaata liikkuvuutta yhteisön sisällä koskevasta pääsäännöstä, (20) siihen vetoavien kansallisten viranomaisten tehtävänä on osoittaa kussakin käsiteltävänä olevassa tapauksessa, että niiden sääntely on tarpeen kyseisessä artiklassa tarkoitettujen etujen suojelemiseksi tehokkaasti ja erityisesti että hyväksynnän myöntäminen kyseiselle moottoriajoneuvolle on todellinen uhka kansanterveydelle.

Ei ole perusteltua väittää, että ihmisten terveydelle ja hengelle taikka ympäristölle aiheutuisi vakava uhka pelkästään siitä, että ajoneuvo on hyväksytty toisen jäsenvaltion säännösten mukaisesti ja sen tietyt tekniset ominaisuudet voivat erota (mutta eivät välttämättä eroa) niistä ominaisuuksista, jotka on vahvistettu määränpäänä olevan jäsenvaltion lainsäädännössä tai vastaavassa tyyppihyväksynnässä.

Käytännössä tämä edellyttää vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta seuraavia toimia:

| a) | Toisessa jäsenvaltiossa aiemmin hyväksytyn ja rekisteröidyn moottoriajoneuvon tekniset ominaisuudet olisi arvioitava suhteessa niihin teknisiin vaatimuksiin, jotka ovat voimassa vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Arvioinnissa ei kuitenkaan pidä käyttää arviointihetkellä voimassa olevia sääntöjä vaan niitä, jotka olivat (vastaanottavassa jäsenvaltiossa) voimassa silloin, kun ajoneuvolle myönnettiin hyväksyntä alkuperäjäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

a)

Toisessa jäsenvaltiossa aiemmin hyväksytyn ja rekisteröidyn moottoriajoneuvon tekniset ominaisuudet olisi arvioitava suhteessa niihin teknisiin vaatimuksiin, jotka ovat voimassa vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Arvioinnissa ei kuitenkaan pidä käyttää arviointihetkellä voimassa olevia sääntöjä vaan niitä, jotka olivat (vastaanottavassa jäsenvaltiossa) voimassa silloin, kun ajoneuvolle myönnettiin hyväksyntä alkuperäjäsenvaltiossa.

| b) | Toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon muiden jäsenvaltioiden ja valmistajan tekemät testit ja niiden antamat todistukset. (21) Lisätestejä voidaan vaatia vain siinä tapauksessa, että ne ovat välttämättömiä, jotta toimivaltaiset viranomaiset saavat tietoja, joita todistuksista ei löydy. |
| --- | --- |

b)

Toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon muiden jäsenvaltioiden ja valmistajan tekemät testit ja niiden antamat todistukset. (21) Lisätestejä voidaan vaatia vain siinä tapauksessa, että ne ovat välttämättömiä, jotta toimivaltaiset viranomaiset saavat tietoja, joita todistuksista ei löydy.

| c) | Edellisen perusteella viranomaiset määrittelevät, mitkä moottoriajoneuvoon liittyvät ominaisuudet eivät vastaa niitä teknisiä vaatimuksia, jotka vastaanottavassa jäsenvaltiossa olivat voimassa silloin, kun ajoneuvolle myönnettiin ensimmäinen hyväksyntä EU:ssa. |
| --- | --- |

c)

Edellisen perusteella viranomaiset määrittelevät, mitkä moottoriajoneuvoon liittyvät ominaisuudet eivät vastaa niitä teknisiä vaatimuksia, jotka vastaanottavassa jäsenvaltiossa olivat voimassa silloin, kun ajoneuvolle myönnettiin ensimmäinen hyväksyntä EU:ssa.

| d) | Viranomaiset voivat sen jälkeen soveltaa vain sellaisia oman maansa teknisiä vaatimuksia, jotka ovat oikeasuhteisia jonkin sellaisen pakottavan syyn perusteella, jonka tuomioistuin on vahvistanut pakolliseksi vaatimukseksi tai joka mainitaan EY:n perustamissopimuksen 30 artiklassa. Korostettakoon, että jos ajoneuvoon sovellettaisiin suhteettomia kansallisia teknisiä vaatimuksia, se olisi vastoin yhteisön lainsäädäntöä, joka on joka tapauksessa ensisijaista kansalliseen lainsäädäntöön nähden. |
| --- | --- |

d)

Viranomaiset voivat sen jälkeen soveltaa vain sellaisia oman maansa teknisiä vaatimuksia, jotka ovat oikeasuhteisia jonkin sellaisen pakottavan syyn perusteella, jonka tuomioistuin on vahvistanut pakolliseksi vaatimukseksi tai joka mainitaan EY:n perustamissopimuksen 30 artiklassa. Korostettakoon, että jos ajoneuvoon sovellettaisiin suhteettomia kansallisia teknisiä vaatimuksia, se olisi vastoin yhteisön lainsäädäntöä, joka on joka tapauksessa ensisijaista kansalliseen lainsäädäntöön nähden.

3.4   Käytettyjen ajoneuvojen katsastaminen

Katsastuksen tarkoituksena on tarkastaa, että katsastettava moottoriajoneuvo on rekisteröintihetkellä hyvässä kunnossa. Toisessa jäsenvaltiossa tehtävän rekisteröinnin yhteydessä vaadittavaa katsastusta voidaan kuitenkin perustella sillä, että ajoneuvoa on edellisen katsastuksen jälkeen käytetty tieliikenteessä.

Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (22) mukaan jäsenvaltiot voivat siksi vaatia, että samassa tai toisessa jäsenvaltiossa aiemmin rekisteröity moottoriajoneuvo katsastetaan ennen rekisteröintiä. Riippumatta ajoneuvon rekisteröintijäsenvaltiosta edellytetään, että tarkastus on pakollinen edellytys vastaavan moottoriajoneuvon omistusoikeuden siirtämiselle tai rekisteröintitodistuksen haltijan vaihtamiselle. Ennen rekisteröintiä tehtävässä katsastuksessa on noudatettava vähintään samoja menettelytapavaatimuksia kuin moottoriajoneuvon teknisten ominaisuuksien hyväksynnässä, ts. seuraavia:

| a) | Katsastuksen on perustuttava objektiivisiin perusteisiin, jotka ovat syrjimättömiä ja etukäteen tiedossa, jotta kansallisten viranomaisten harkintavalta rajataan siten, ettei sitä voida käyttää mielivaltaisesti. |
| --- | --- |

a)

Katsastuksen on perustuttava objektiivisiin perusteisiin, jotka ovat syrjimättömiä ja etukäteen tiedossa, jotta kansallisten viranomaisten harkintavalta rajataan siten, ettei sitä voida käyttää mielivaltaisesti.

| b) | Katsastuksella ei saa toistaa tarkastuksia, jotka on jo tehty muiden menettelyiden aikana samassa tai toisessa jäsenvaltiossa. Kun moottoriajoneuvo on katsastettu yhdessä jäsenvaltiossa, vastaavuuden ja vastavuoroisen tunnustamisen periaatteesta, josta säädetään neuvoston direktiivin 96/96/EY (23) 3 artiklan 2 kohdassa, johtuu, että kaikkien muiden jäsenvaltioiden on tunnustettava tällaisesta katsastuksesta annettu todistus, mutta tämä ei estä näitä valtioita edellyttämästä lisätestejä ajoneuvon rekisteröimiseksi niissä, siltä osin kuin kyseinen todistus ei jo kata kyseisiä testejä. (24) |
| --- | --- |

b)

Katsastuksella ei saa toistaa tarkastuksia, jotka on jo tehty muiden menettelyiden aikana samassa tai toisessa jäsenvaltiossa. Kun moottoriajoneuvo on katsastettu yhdessä jäsenvaltiossa, vastaavuuden ja vastavuoroisen tunnustamisen periaatteesta, josta säädetään neuvoston direktiivin 96/96/EY (23) 3 artiklan 2 kohdassa, johtuu, että kaikkien muiden jäsenvaltioiden on tunnustettava tällaisesta katsastuksesta annettu todistus, mutta tämä ei estä näitä valtioita edellyttämästä lisätestejä ajoneuvon rekisteröimiseksi niissä, siltä osin kuin kyseinen todistus ei jo kata kyseisiä testejä. (24)

| c) | Komissio katsoo, että katsastusmenettelyn on oltava helppokäyttöinen ja saatettavissa loppuun kohtuullisessa ajassa. Tuontiajoneuvojen katsastuksen rajaaminen tiettyjen ja erikseen nimettyjen katsastusasemien tehtäväksi voi muodostaa esteen jäsenvaltioiden väliselle kaupalle. |
| --- | --- |

c)

Komissio katsoo, että katsastusmenettelyn on oltava helppokäyttöinen ja saatettavissa loppuun kohtuullisessa ajassa. Tuontiajoneuvojen katsastuksen rajaaminen tiettyjen ja erikseen nimettyjen katsastusasemien tehtäväksi voi muodostaa esteen jäsenvaltioiden väliselle kaupalle.

3.5   Moottoriajoneuvon rekisteröinti

Rekisteröimällä moottoriajoneuvon jäsenvaltio antaa luvan, joka oikeuttaa ottamaan ajoneuvon käyttöön liikenteestä ja josta ajoneuvo tunnistetaan ja jossa sille annetaan rekisteröintinumero.

3.5.1   Moottoriajoneuvojen ensirekisteröinti

Kun kyse on uudesta EY-tyyppihyväksytystä moottoriajoneuvosta, joka on ostettu toisesta jäsenvaltiosta, rekisteröivän jäsenvaltion on vaadittava paitsi ne rekisteröintihakemuksen tekijän tiedot, jotka kuuluvat yhdenmukaistettuun yhteisön koodiin C (25), myös EY-vaatimustenmukaisuustodistus. (26)

Jos ajoneuvo taas ei ole EY-tyyppihyväksytty, jäsenvaltio voi vaatia kansallisen tyyppihyväksynnän tai kansallisen yksittäishyväksyntätodistuksen esittämistä (ks. kohta 3.3.2).

Komission näkemyksen mukaan jäsenvaltioilla on oikeus rekisteröintihetkellä selvittää, onko arvonlisävero maksettu asianmukaisesti.

Jos toisessa jäsenvaltiossa toimiva ammattimainen elinkeinonharjoittaja myy moottoriajoneuvon, hänen on annettava siitä lasku. Arvonlisäveron kannalta olemassa on kaksi mahdollisuutta:

| a) | Moottoriajoneuvo on ”uusi”, ts. sen luovutus tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisestä käyttöönotosta tai sillä on ajettu enintään 6 000 kilometriä. Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (27) (alv-direktiivin) 2 artiklan mukaan arvonlisävero on silloin maksettava siinä jäsenvaltiossa, johon ajoneuvo siirretään. Uusien kulkuneuvojen luovuttaminen on vapautettu arvonlisäverosta siinä jäsenvaltiossa, johon elinkeinonharjoittaja on sijoittautunut (alv-direktiivin 138 artiklan 2 kohdan a alakohta). Vapautuksen saaminen edellyttää säännöksen mukaan sitä, että myyjä tai hankkija taikka joku muu näiden puolesta lähettää tai kuljettaa kulkuneuvon hankkijalle jäsenvaltion alueen ulkopuolelle mutta kuitenkin yhteisössä. |
| --- | --- |

a)

Moottoriajoneuvo on ”uusi”, ts. sen luovutus tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisestä käyttöönotosta tai sillä on ajettu enintään 6 000 kilometriä. Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (27) (alv-direktiivin) 2 artiklan mukaan arvonlisävero on silloin maksettava siinä jäsenvaltiossa, johon ajoneuvo siirretään. Uusien kulkuneuvojen luovuttaminen on vapautettu arvonlisäverosta siinä jäsenvaltiossa, johon elinkeinonharjoittaja on sijoittautunut (alv-direktiivin 138 artiklan 2 kohdan a alakohta). Vapautuksen saaminen edellyttää säännöksen mukaan sitä, että myyjä tai hankkija taikka joku muu näiden puolesta lähettää tai kuljettaa kulkuneuvon hankkijalle jäsenvaltion alueen ulkopuolelle mutta kuitenkin yhteisössä.

| b) | Ajoneuvo ei ole ”uusi”. Kun yksityishenkilö matkustaa toiseen jäsenvaltioon ostaakseen moottoriajoneuvon ja kuljettaa tai kuljetuttaa sen kotimaahansa, kauppaan sovelletaan myyntipaikan arvonlisäverokantaa ja verotus tapahtuu ”alkuperäpaikalla”. Alv siis maksetaan siinä jäsenvaltiossa, johon elinkeinonharjoittaja on sijoittautunut. Jos autokauppias on ostanut auton ensimmäiseltä ostajalta, joka erityisesti ei vähentänyt ajoneuvon ostohintaan sisältyvää arvonlisäveroa, sovelletaan käytettyjä tavaroita koskevaa erityisjärjestelmää eli voittomarginaalijärjestelmää (alv-direktiivin 312 artikla ja seuraavat artiklat). |
| --- | --- |

b)

Ajoneuvo ei ole ”uusi”. Kun yksityishenkilö matkustaa toiseen jäsenvaltioon ostaakseen moottoriajoneuvon ja kuljettaa tai kuljetuttaa sen kotimaahansa, kauppaan sovelletaan myyntipaikan arvonlisäverokantaa ja verotus tapahtuu ”alkuperäpaikalla”. Alv siis maksetaan siinä jäsenvaltiossa, johon elinkeinonharjoittaja on sijoittautunut. Jos autokauppias on ostanut auton ensimmäiseltä ostajalta, joka erityisesti ei vähentänyt ajoneuvon ostohintaan sisältyvää arvonlisäveroa, sovelletaan käytettyjä tavaroita koskevaa erityisjärjestelmää eli voittomarginaalijärjestelmää (alv-direktiivin 312 artikla ja seuraavat artiklat).

Jos yksityishenkilö myy moottoriajoneuvonsa, ajoneuvo voi arvonlisäverotuksen kannalta olla jompikumpi seuraavista:

| a) | ”Uusi ”(uuden ajoneuvon määritelmä annettu edellä a kohdassa). Tällöin arvonlisävero maksetaan siinä jäsenvaltiossa, johon ajoneuvo siirretään (alv-direktiivin 2 artikla). Kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi on ”uuden ”auton myyneellä yksityishenkilöllä oikeus vähentää ostohintaan sisältyvää arvonlisäveroa (tai saada siitä palautuksena) enintään määrä, joka ei ylitä veroa, joka luovutuksesta olisi suoritettava alkuperäjäsenvaltiossa, jos sitä verotettaisiin siellä (alv-direktiivin 172 artikla). |
| --- | --- |

a)

”Uusi ”(uuden ajoneuvon määritelmä annettu edellä a kohdassa). Tällöin arvonlisävero maksetaan siinä jäsenvaltiossa, johon ajoneuvo siirretään (alv-direktiivin 2 artikla). Kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi on ”uuden ”auton myyneellä yksityishenkilöllä oikeus vähentää ostohintaan sisältyvää arvonlisäveroa (tai saada siitä palautuksena) enintään määrä, joka ei ylitä veroa, joka luovutuksesta olisi suoritettava alkuperäjäsenvaltiossa, jos sitä verotettaisiin siellä (alv-direktiivin 172 artikla).

| b) | Ei ”uusi”. Liiketoimi ei kuulu arvonlisäveron piiriin, joten arvonlisäveroa ei kanneta. |
| --- | --- |

b)

Ei ”uusi”. Liiketoimi ei kuulu arvonlisäveron piiriin, joten arvonlisäveroa ei kanneta.

Komissio katsoo, että kansalliset viranomaiset voivat rekisteröintihetkellä vaatia myös vakuutustodistuksen.

3.5.2   Toisessa jäsenvaltiossa aiemmin rekisteröidyt moottoriajoneuvot

Kun kyse on moottoriajoneuvosta, joka on jo aiemmin rekisteröity toisessa jäsenvaltiossa, rekisteröivä jäsenvaltio voi vaatia vain seuraavien asiakirjojen esittämistä:

| a) | Toisessa jäsenvaltiossa annettu yhdenmukaisesta rekisteröintitodistuksesta poikkeava todistus tai sen kopio: monilla ennen vuotta 2004 rekisteröidyillä ajoneuvoilla on edelleen yhdenmukaisesta rekisteröintitodistuksesta poikkeava todistus. Yhteisön lainsäädännössä ei edellytetä, että tämäntyyppinen todistus tai sen kopio olisi toimitettava määränpäänä olevan jäsenvaltion rekisteröintiviranomaisille. Komissio katsoo kuitenkin, että kansallisessa lainsäädännössä voidaan kaksinkertaisten hallinnollisten tarkastusten välttämiseksi tai ajoneuvoihin liittyvän rikollisuuden vähentämiseksi velvoittaa ajoneuvon ostaja toimittamaan kopio alkuperäjäsenvaltiossa annetusta rekisteröintitodistuksesta ennen ajoneuvon rekisteröintiä. |
| --- | --- |

a)

Toisessa jäsenvaltiossa annettu yhdenmukaisesta rekisteröintitodistuksesta poikkeava todistus tai sen kopio: monilla ennen vuotta 2004 rekisteröidyillä ajoneuvoilla on edelleen yhdenmukaisesta rekisteröintitodistuksesta poikkeava todistus. Yhteisön lainsäädännössä ei edellytetä, että tämäntyyppinen todistus tai sen kopio olisi toimitettava määränpäänä olevan jäsenvaltion rekisteröintiviranomaisille. Komissio katsoo kuitenkin, että kansallisessa lainsäädännössä voidaan kaksinkertaisten hallinnollisten tarkastusten välttämiseksi tai ajoneuvoihin liittyvän rikollisuuden vähentämiseksi velvoittaa ajoneuvon ostaja toimittamaan kopio alkuperäjäsenvaltiossa annetusta rekisteröintitodistuksesta ennen ajoneuvon rekisteröintiä.

| b) | Yhdenmukainen rekisteröintitodistus: jonkin jäsenvaltion antama yhdenmukainen rekisteröintitodistus on tunnustettava muissa jäsenvaltioissa ajoneuvon uuden rekisteröinnin yhteydessä. (28) Jos ostetaan moottoriajoneuvo, jolla on yhdenmukainen rekisteröintitodistus, ostaja saa kaikissa tapauksissa vanhan rekisteröintitodistuksen I osan ja II osan, jos se on annettu. Vanhan rekisteröintitodistuksen I osa ja (mahdollinen) II osa on toimitettava määränpäänä olevan jäsenvaltion rekisteröintiviranomaisille, jotta nämä voivat ottaa ne pois. Niiden on ilmoitettava siitä pois otetun todistuksen antaneen jäsenvaltion viranomaisille kahden kuukauden kuluessa. Lisäksi niiden on palautettava pois otettu todistus mainituille viranomaisille, jos nämä sitä pyytävät kuuden kuukauden kuluessa pois ottamisesta. Jos rekisteröintitodistuksessa on I ja II osa (29) ja II osa puuttuu, sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa uusi rekisteröintihakemus on tehty, voivat poikkeustapauksissa päättää, että ajoneuvo rekisteröidään uudelleen, mutta vasta sen jälkeen, kun ne ovat saaneet kirjallisesti tai sähköisessä muodossa vahvistuksen sen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta, jossa ajoneuvo oli aiemmin rekisteröity, siitä että hakijalla on oikeus rekisteröidä ajoneuvo uudelleen toisessa jäsenvaltiossa. (30) |
| --- | --- |

b)

Yhdenmukainen rekisteröintitodistus: jonkin jäsenvaltion antama yhdenmukainen rekisteröintitodistus on tunnustettava muissa jäsenvaltioissa ajoneuvon uuden rekisteröinnin yhteydessä. (28) Jos ostetaan moottoriajoneuvo, jolla on yhdenmukainen rekisteröintitodistus, ostaja saa kaikissa tapauksissa vanhan rekisteröintitodistuksen I osan ja II osan, jos se on annettu. Vanhan rekisteröintitodistuksen I osa ja (mahdollinen) II osa on toimitettava määränpäänä olevan jäsenvaltion rekisteröintiviranomaisille, jotta nämä voivat ottaa ne pois. Niiden on ilmoitettava siitä pois otetun todistuksen antaneen jäsenvaltion viranomaisille kahden kuukauden kuluessa. Lisäksi niiden on palautettava pois otettu todistus mainituille viranomaisille, jos nämä sitä pyytävät kuuden kuukauden kuluessa pois ottamisesta. Jos rekisteröintitodistuksessa on I ja II osa (29) ja II osa puuttuu, sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa uusi rekisteröintihakemus on tehty, voivat poikkeustapauksissa päättää, että ajoneuvo rekisteröidään uudelleen, mutta vasta sen jälkeen, kun ne ovat saaneet kirjallisesti tai sähköisessä muodossa vahvistuksen sen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta, jossa ajoneuvo oli aiemmin rekisteröity, siitä että hakijalla on oikeus rekisteröidä ajoneuvo uudelleen toisessa jäsenvaltiossa. (30)

| c) | EY- tai kansallinen vaatimustenmukaisuustodistus:






  — | Kansalliset viranomaiset eivät saa vaatia EY-vaatimustenmukaisuustodistusta ajoneuvoilta, jotka on aiemmin rekisteröity toisessa jäsenvaltiossa, jos ajoneuvon vanha rekisteröintitodistus vastaa täysin direktiivissä 1999/37/EY olevaa mallia. Tuon direktiivin 4 artiklassa säädetään, että jonkin jäsenvaltion antama yhdenmukainen rekisteröintitodistus on tunnustettava muissa jäsenvaltioissa ajoneuvon uuden rekisteröinnin yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

c)

EY- tai kansallinen vaatimustenmukaisuustodistus:

—

Kansalliset viranomaiset eivät saa vaatia EY-vaatimustenmukaisuustodistusta ajoneuvoilta, jotka on aiemmin rekisteröity toisessa jäsenvaltiossa, jos ajoneuvon vanha rekisteröintitodistus vastaa täysin direktiivissä 1999/37/EY olevaa mallia. Tuon direktiivin 4 artiklassa säädetään, että jonkin jäsenvaltion antama yhdenmukainen rekisteröintitodistus on tunnustettava muissa jäsenvaltioissa ajoneuvon uuden rekisteröinnin yhteydessä.

| — | Kansalliset viranomaiset saavat kuitenkin vaatia EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen ajoneuvoilta, jotka on aiemmin rekisteröity toisessa jäsenvaltiossa, elleivät ne toisen jäsenvaltion antaman yhdenmukaisesta poikkeavan rekisteröintitodistuksen perusteella ne pysty tunnistamaan ajoneuvoa riittävällä tarkkuudella. |
| --- | --- |

—

Kansalliset viranomaiset saavat kuitenkin vaatia EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen ajoneuvoilta, jotka on aiemmin rekisteröity toisessa jäsenvaltiossa, elleivät ne toisen jäsenvaltion antaman yhdenmukaisesta poikkeavan rekisteröintitodistuksen perusteella ne pysty tunnistamaan ajoneuvoa riittävällä tarkkuudella.

| — | Ellei ajoneuvolla ole EY-vaatimustenmukaisuustodistusta, kansalliset viranomaiset voivat vaatia kansallisen vaatimustenmukaisuustodistuksen esittämistä. |
| --- | --- |

—

Ellei ajoneuvolla ole EY-vaatimustenmukaisuustodistusta, kansalliset viranomaiset voivat vaatia kansallisen vaatimustenmukaisuustodistuksen esittämistä.

| d) | todistus arvonlisäveron maksamisesta, ellei ajoneuvo ole arvonlisäverotuksen kannalta ”uusi ”(ks. kohta 3.5.1) |
| --- | --- |

d)

todistus arvonlisäveron maksamisesta, ellei ajoneuvo ole arvonlisäverotuksen kannalta ”uusi ”(ks. kohta 3.5.1)

| e) | vakuutustodistus |
| --- | --- |

e)

vakuutustodistus

| f) | katsastustodistus, jos katsastusta edellytetään kaikissa tapauksissa, joissa rekisteröidään uudelleen ajoneuvo, joka on aiemmin rekisteröity samassa tai toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

f)

katsastustodistus, jos katsastusta edellytetään kaikissa tapauksissa, joissa rekisteröidään uudelleen ajoneuvo, joka on aiemmin rekisteröity samassa tai toisessa jäsenvaltiossa.

4.   MOOTTORIAJONEUVON SIIRTÄMINEN TOISEEN JÄSENVALTIOON.

Moottoriajoneuvo voidaan luontevasti siirtää toiseen jäsenvaltioon perävaunussa tai rekassa. Monet ajoneuvot kuitenkin ajetaan määränpäänä olevaan jäsenvaltioon.

Useimmat jäsenvaltiot pitävät yleissääntönä, ettei moottoriajoneuvoa voi kuljettaa yleisellä tiellä ilman että sen rekisterinumero on näkyvissä. Tavallisimmin ajoneuvossa on joko alkuperäisen tai määränpäänä olevan jäsenvaltion rekisterikilvet.

Ajoneuvon käyttöön liittyvän vastuun varalta on lisäksi otettava vakuutus, (31) ja ajoneuvossa on hyvä pitää mukana kansainvälinen vakuutustodistus eli vihreä kortti. (32) Kaikki jäsenvaltiot (sekä Andorra, Kroatia, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi) ovat kuitenkin allekirjoittaneet asiaan liittyvän monenvälisen sopimuksen, (33) jonka mukaan ajoneuvon rekisterikilpi vastaa vakuutustodistusta. Ajoneuvolla, jossa on jonkin sopimusvaltion antama rekisterikilpi, voidaan sopimuksen ansiosta liikkua vapaasti sopimusvaltioiden alueella ilman, että rajoilla tarkastettaisiin pakollinen liikennevakuutus.

Moottoriajoneuvo voidaan ajaa päämääränä olevaan jäsenvaltioon laillisesti kahdella tavalla: ajoneuvossa on joko elinkeinonharjoittajalle myönnettävä tai väliaikainen rekisterikilpi.

4.1.   Ajoneuvossa on elinkeinonharjoittajalle annettavat rekisterikilvet

Useimmissa jäsenvaltioissa on käytössä erityinen elinkeinonharjoittajille suunnattu rekisteröintijärjestelmä, jonka tarkoituksena on antaa vähittäiskauppiaille mahdollisuus käyttää moottoriajoneuvoa yleisellä tiellä hyvin lyhyen ajan ilman, että ajoneuvo olisi muodollisesti rekisteröitävä. Elinkeinonharjoittajille suunnattu rekisteröinti koskee vain valmistajia, kokoajia, välittäjiä ja myyjiä ja heidän omistamiaan ajoneuvoja.

Useimmat jäsenvaltiot eivät anna varsinaisia elinkeinonharjoittajan rekisteröintitodistuksia, joilla ajoneuvo tunnistettaisiin. Sen sijaan annetaan asiakirjoja, joissa vahvistetaan rekisterikilpien ja niiden haltijan välinen yhteys, tai edellytetään, että haltija pitää kirjaa matkoista, jotka rekisterikilvillä varustetulla ajoneuvolla on tehty.

Tieliikennettä koskevan Wienin sopimuksen (34) 35 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan sopimuspuolet eivät saa estää toisen sopimuspuolen rekisteröimien moottoriajoneuvojen kuljettamista, jos kuljettajalla on mukanaan rekisteröintitodistus. Sopimuspuolten on myös tunnustettava toisten sopimuspuolten sopimuksen mukaisesti antamat todistukset. Sopimuksessa ei kuitenkaan ole määräystä, jossa edellytettäisiin tai sallittaisiin sopimuspuolten estävän vapaan liikkumisen sellaisten ajoneuvojen osalta, jotka eivät ole sopimuksen mukaisia.

Mitä taas tulee tavaroiden kauttakulkuvapauteen yhteisössä, (35) toisen jäsenvaltion antamalla elinkeinonharjoittajan rekisterinumerolla varustettujen moottoriajoneuvojen kuljettamiseen yhteisön sisällä sovelletaan EY:n perustamissopimusta (36) ja etenkin sen 28 artiklaa. Mahdolliset esteet on perusteltava EY:n perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti taikka yhteisöjen tuomioistuimen hyväksymällä pakollisella vaatimuksella.

Periaate, jonka mukaan kaikkien jäsenvaltioiden on kaikin tarvittavin toimenpitein varmistettava, että niiden alueella pysyvästi sijaitsevan ajoneuvon käyttöön liittyvä vastuu on katettu vakuutuksella, koskee tavallisesti myös elinkeinonharjoittajan rekisterikilvillä varustettua ajoneuvoa. Vakuutetun vastuun laajuus sekä vakuutusturvan ehdot määräytyvät näiden toimenpiteiden mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapauttaa elinkeinonharjoittajan rekisterikilvellä varustetut ajoneuvot mainitusta velvollisuudesta (siis poiketa edellä mainitusta säännöksestä), jos kyseiset rekisterikilvet mainitaan luettelossa, jonka kyseinen jäsenvaltio on laatinut ja jonka se on toimittanut tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle. Siinä tapauksessa kaikilla muilla jäsenvaltioilla on oikeus vaatia, että henkilöllä, jonka hallussa tällainen ajoneuvo on, on voimassa oleva vihreä kortti tai että hän tekee kyseisen jäsenvaltion vaatimukset täyttävän rajavakuutussopimuksen. (37) Huomattakoon kuitenkin, että viidennellä liikennevakuutusdirektiivillä 2005/14/EY (38) tehtiin direktiiviin 72/166/ETY uusi muutos, jonka mukaan ajoneuvoja, jotka on vapautettu vakuutusvaatimuksesta erityiskilpien perusteella, on kohdeltava samalla tavalla kuin vakuuttamattomia ajoneuvoja. Kyseisten ajoneuvojen aiheuttamien liikennevahinkojen uhreilla on oltava oikeus hakea korvausta sen maan korvauselimeltä, jossa vahinko on tapahtunut. Tämä elin voi sen jälkeen esittää korvausvaatimuksen sen maan takuurahastolle, jossa ajoneuvolla on pysyvä kotipaikka.

4.2   Moottoriajoneuvossa on väliaikaiset rekisterikilvet

Monissa jäsenvaltioissa on käytössä väliaikainen rekisteröinti, jonka ansiosta moottoriajoneuvoa voi ajaa lyhyen aikaa, ennen kuin se rekisteröidään pysyvästi tai se poistuu maan alueelta. Väliaikainen rekisteröinti tehdään yleensä siinä jäsenvaltiossa, josta ajoneuvo on peräisin. Komissio katsoo kuitenkin, että tavaroiden vapaata kauttakulkua koskevasta yleisperiaatteesta ja ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoja koskevasta direktiivistä johtuu, että alkuperäjäsenvaltion olisi lisäksi sallittava alueellaan myös määränpäänä olevan jäsenvaltion antamien väliaikaisten rekisterikilpien ja todistusten käyttö.

Väliaikainen rekisteröinti:

| — | Jäsenvaltiot voivat antaa väliaikaisen rekisteröintitodistuksen, joka ei poikkea tai poikkeaa vain hieman direktiivissä 1999/37/EY vahvistetusta mallista. Siinä tapauksessa jäsenvaltioiden on tunnustettava jonkin jäsenvaltion antama väliaikainen rekisteröintitodistus, jolla ajoneuvo tunnistetaan kansainvälisessä tieliikenteessä, kunhan kuljettajalla on direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti mukanaan rekisteröintitodistuksen I osa. (39) |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot voivat antaa väliaikaisen rekisteröintitodistuksen, joka ei poikkea tai poikkeaa vain hieman direktiivissä 1999/37/EY vahvistetusta mallista. Siinä tapauksessa jäsenvaltioiden on tunnustettava jonkin jäsenvaltion antama väliaikainen rekisteröintitodistus, jolla ajoneuvo tunnistetaan kansainvälisessä tieliikenteessä, kunhan kuljettajalla on direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti mukanaan rekisteröintitodistuksen I osa. (39)

| — | Väliaikainen rekisteröintitodistus voi poiketa direktiivissä 1999/37/EY vahvistetusta mallista myös merkittävästi. Muiden jäsenvaltioiden on EY:n perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan mukaisesti periaatteessa tunnustettava kyseinen todistus. |
| --- | --- |

—

Väliaikainen rekisteröintitodistus voi poiketa direktiivissä 1999/37/EY vahvistetusta mallista myös merkittävästi. Muiden jäsenvaltioiden on EY:n perustamissopimuksen 28 ja 30 artiklan mukaisesti periaatteessa tunnustettava kyseinen todistus.

Väliaikaisilla rekisterikilvillä ja todistuksella varustetun ajoneuvon vapaa kulku voidaan estää vain liikenneturvallisuussyistä (esim. kuljettajan ajokunto, paikallisten liikennesääntöjen noudattaminen tai ajoneuvon kunto) tai jos ajoneuvoa on syytä epäillä varastetuksi taikka jos valvontaviranomaisilla on perusteltu syy epäillä todistuksen pätevyyttä.

Ajoneuvon kuljettajalla on hyvä olla mukanaan vihreä kortti, jolla todistetaan, että hänellä on vähintään se pakollinen liikennevakuutus, jota vierailumaan lainsäädännössä vaaditaan. Ajoneuvolla on matkan ajan ja määränpäänä olevassa jäsenvaltiossa tapahtuvaan lopulliseen rekisteröintiin saakka oltava voimassa oleva vakuutus, jonka antaneella vakuutusyhtiöllä on lupa toimia ajoneuvon alkuperämaassa. Uudessa säännöksessä, joka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön viimeistään 11. kesäkuuta 2007, täsmennetään kuitenkin, että jos ajoneuvo on toimitettu toisesta jäsenvaltiosta toiseen, jäsenvaltioksi, jossa riski sijaitsee, on katsottava ajoneuvon määränpääjäsenvaltio 30 päivän ajan siitä lähtien, kun ostaja on hyväksynyt toimituksen, vaikka ajoneuvoa ei olisi virallisesti rekisteröity määränpääjäsenvaltiossa. (40) Säännöksen ansiosta ajoneuvon ostaja voi saada vakuutuksen asuinjäsenvaltiostaan, vaikka ajoneuvossa olisi edelleen toisen maan rekisterikilvet (alkuperämaan väliaikaiset kilvet). Vakuutus olisi käytännössä siis otettava määränpäämaasta. Vakuutuksen voi antaa määränpääjäsenvaltioon sijoittautunut vakuutusyhtiö taikka johonkin muuhun jäsenvaltioon sijoittautunut vakuutusyhtiö, joka palvelujen tarjoamisen vapauden tai sijoittautumisvapauden perusteella tarjoaa palvelujaan määränpääjäsenvaltiossa.

5.   MUUTOKSENHAKUKEINOT

Jokaisesta kansallisten viranomaisten päätöksestä, joka koskee moottoriajoneuvon tyyppihyväksynnän tai rekisteröinnin epäämistä, on ilmoitettava asianomaiselle. Sama koskee jäsenvaltion voimassa olevan lain mukaisesti käytettävissä olevia muutoksenhakukeinoja ja niille asetettuja määräaikoja. (41)

Rekisteröinnin hakijan käytettävissä olevien virallisten kansallisten muutoksenhakukeinojen lisäksi kansalaiset ja yritykset voivat hakea ratkaisua ajoneuvon hyväksyntään tai rekisteröintiin liittyviin ongelmiin maksuttomasta Solvit-verkostosta. (42)

Lisäksi voi kääntyä suoraan Euroopan komission puoleen ja tehdä valituksen jäsenvaltiosta. Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä EY:n perustamissopimuksesta johtuvan velvollisuutensa, se voi perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla käynnistää jäsenvaltiota vastaan rikkomisesta johtuvan menettelyn.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 70/156/ETY, annettu 6. helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/40/EY (EUVL L 161, 14.6.2006, s. 12).

(2)  Komission ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisestä (KOM(2003) 418); muutettu ehdotus KOM(2004) 738.

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1400/2002, annettu 31. heinäkuuta 2002, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin moottoriajoneuvoalalla (EYVL L 203, 1.8.2002), asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymissopimuksella.

(4)  Neuvoston direktiivi 1999/37/EY, annettu 29. huhtikuuta 1999, ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista (EYVL L 138, 1.6.1999, s. 57), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/103/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 344).

(5)  Ks. http://europa.eu.int/solvit/site/statistics/index_fi.htm.

(6)  Autojen rekisteröintiveroon ja käyttömaksuun nykyään sovellettavat EY-oikeuden periaatteet esitetään komission asiakirjassa, jossa kerrotaan EU-kansalaisen oikeuksista ja velvollisuuksista, jotka liittyvät yhteisön sisällä siirrettävien tai säännöllisesti valtionrajat ylittävässä liikenteessä käytettävien autojen verotukseen. Asiakirja on julkaistu osoitteessa

http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/other_taxes/passenger_car/index_en.htm.

(7)  Komissio on tehnyt ehdotuksen henkilöautojen verotusta koskevaksi direktiiviksi (KOM(2005) 261, 5.7.2006). Ehdotuksessa kaavaillaan, että rekisteröintiverosta luovutaan asteittain viidestä kymmeneen vuoden pituisen siirtymäajan kuluessa ja että perustetaan järjestelmä, jolla palautetaan autoveron jäännösosa silloin, kun jossakin jäsenvaltiossa rekisteröity auto siirretään pysyvästi toiseen jäsenvaltioon rekisteröitäväksi.

(8)  EYVL C 143, 15.5.1996, s. 4.

(9)  Ks. direktiivin 70/156/ETY 1 artikla.

(10)  Ts. kaikkia moottoripyöriä, jotka kuuluvat kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja neuvoston direktiivin 92/61/ETY kumoamisesta 18 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/24/EY soveltamisalaan (1 artikla) (EYVL L 124, 9.5.2002, s. 1), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2005/30/EY (EUVL L 106, 27.4.2005, s. 17).

(11)  Yhteisöjen tuomioistuimen 21. maaliskuuta 2002 asiassa C-451/99 Cura Anlagen GmbH vastaan Auto Service Leasing GmbH (ASL) antama tuomio Kok. 2002, s. I-03193 (http://curia.europa.eu/fi/content/juris/index.htm).

(12)  Neuvoston direktiivi 83/182/ETY, annettu 28. maaliskuuta 1983, yhteisön alueella tiettyjen kulkuneuvojen väliaikaisessa maahantuonnissa sovellettavista verovapautuksista (EYVL L 105, 23.4.1983, s. 59), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/98/EY (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 129).

(13)  Neuvoston direktiivi 83/183/ETY, annettu 28. maaliskuuta 1983, luonnollisten henkilöiden henkilökohtaisen omaisuuden lopullisessa maahantuonnissa jäsenvaltiosta sovellettavista verovapauksista (EYVL L 105, 23.4.1983, s. 64), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/12/ETY (EYVL L 76, 23.3.1992, s. 1).

(14)  Yhteisöjen tuomioistuimen 12. heinäkuuta 2001 asiassa C-262/99 Paraskevas Louloudakis vastaan Elliniko Dimosio antama tuomio Kok. 2001, s. I-05547.

(15)  Direktiivit luetellaan direktiivin 70/156/ETY liitteessä IV olevassa I osassa.

(16)  Yhteisöjen tuomioistuimen 29. toukokuuta 1997 asiassa C-329/95 (VAG Sverige AB:n vireille panema hallintoriita-asia) antama tuomio Kok. 1997, s. I-02675.

(17)  Yhteisöjen tuomioistuimen 22. tammikuuta 2002 asiassa C-390/99 Canal Satélite Digital SL vastaan Adminstración General del Estado ja Distribuidora de Televisión Digital SA (DTS) antama tuomio Kok. 2002, s. I-00607.

(18)  Yhteisöjen tuomioistuimen 10. marraskuuta 2005 asiassa C-432/03 Euroopan yhteisöjen komissio vastaan Portugalin tasavalta antama tuomio Kok. 2005, s. I-09665.

(19)  Yhteisöjen tuomioistuimen 5. helmikuuta 2004 asiassa C-24/00 Euroopan yhteisöjen komissio vastaan Ranskan tasavalta antama tuomio Kok. 2004, s. I-01277.

(20)  Yhteisöjen tuomioistuimen 5. helmikuuta 2004 asiassa C-95/01 (rikosoikeudenkäynti, jossa vastaajana ovat John Greenham ja Léonard Abel) antama tuomio Kok. 2004, s. I-01333.

(21)  Yhteisöjen tuomioistuimen 16. lokakuuta 2003 asiassa C-455/01 Euroopan yhteisöjen komissio vastaan Italian tasavalta antama tuomio Kok. 2003, s. I-12023.

(22)  Yhteisöjen tuomioistuimen 12. kesäkuuta 1986 asiassa C-50/85 Bernhard Schloh vastaan Auto contrôle technique SPRL antama tuomio Kok. 1986, s. 01855, 14–16 kohta; asia C-451/99, 62–64 kohta.

(23)  EYVL L 46, 17.2.1997, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

(24)  Asia C-451/99.

(25)  Direktiivin 1999/37/EY liitteet I ja II.

(26)  Direktiivin 70/156/EY 7 artiklan 1 kohta.

(27)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2007/133/EY ( EUVL L 57, 24.2.2007, s. 12).

(28)  Direktiivin 1999/37/EY 4 artikla.

(29)  Direktiivin 1999/37/EY johdanto-osan 7 kappaleessa todetaan, että jäsenvaltiot käyttävät joko yksiosaista tai kaksiosaista rekisteröintitodistusta ja että ”tällä hetkellä on aiheellista sallia näiden kahden järjestelmän rinnakkaisuus”. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa todetaan vastaavasti, että todistuksessa on joko vain yksi liitteen I mukainen osa tai kaksi liitteiden I ja II mukaista osaa. Viittaus II osaan koskee vain niitä jäsenvaltioita, joiden antama rekisteröintitodistus koostuu kahdesta erillisestä osasta (I ja II).

(30)  Direktiivin 1999/37/EY 5 artiklan 2 kohta.

(31)  Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaansaattamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 24. huhtikuuta 1972 annettu neuvoston direktiivi 72/166/ETY(EYVL L 103, 2.5.1972, s. 1), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2005/14/EY (EUVL L 149, 11.6.2005, s. 14).

(32)  Vihreän kortin saa siitä vakuutusyhtiöstä, josta pakollinen liikennevakuutus on otettu. Vihreän kortin järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1953 Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission suojissa, ja sitä hoitaa vihreän kortin toimistojen neuvosto (Council of Bureaux). Vihreä kortti on todistus siitä, että autoilijalla on vähintään se pakollinen liikennevakuutus, jota vaaditaan matkakohteena olevien maiden lainsäädännössä (lisätietoja osoitteessa http://www.cobx.org/public/NXhomeEng-Public.htm).

(33)  Euroopan talousalueen jäsenmaiden kansallisten vakuutuksenantajien toimistojen välillä 30. toukokuuta 2002 tehty sopimus, johon viitataan direktiivin 72/166/EY soveltamisesta 28. heinäkuuta 2003 tehdyn komission päätöksen 2003/564/EY liitteessä (neuvoston direktiivi 72/166/ETY moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaan saattamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä), (EUVL L 192, 31.7.2003, s. 23).

(34)  Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio, 8. marraskuuta 1968, sopimus sellaisena kuin se on muutettuna.

(35)  Yhteisöjen tuomioistuimen 23. lokakuuta 2003 asiassa C-115/02 Administration des douanes et droits indirects vastaan Rioglass SA ja Transremar SL antaman tuomion, Kok. 2003, s. I-12705, 18 kohta.

(36)  Yhteisöjen tuomioistuimen 2. lokakuuta 2003 asiassa C-12/02 (rikosoikeudenkäynti, jossa vastaajana on Marco Grilli) antama tuomio, Kok. 2003, s. I-11585.

(37)  Neuvoston direktiivin 72/166/ETY 4 artiklan b alakohta.

(38)  1artiklan 3 kohdan b alakohta. Jäsenvaltioiden on pantava direktiivi täytäntöön viimeistään 11. kesäkuuta 2007.

(39)  Direktiiviä 1999/37/EY sovelletaan myös väliaikaisiin rekisteröintitodistuksiin, jotka jäsenvaltioiden olisi direktiivin 1 artiklan, 2 artiklan b alakohdan ja 4 artiklan perusteella tunnustettava.

(40)  Uusi 4 a artikla, joka lisättiin moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavaa vakuutusta koskevaan neuvoston direktiiviin 90/232/ETY (EYVL L 129, 19.5.1990, s. 33) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2005/14/EY.

(41)  Direktiivin 70/156/ETY 12 artikla.

(42)  Osoitteessa http://europa.eu.int/solvit.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 24.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/25

---

Euron kurssi (1)

23. maaliskuuta 2007

(2007/C 68/05)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3327 |
| JPY | Japanin jeniä | 156,65 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4505 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,67780 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3135 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6164 |
| ISK | Islannin kruunua | 88,46 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,1150 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5805 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,973 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 246,70 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7096 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8760 |
| RON | Romanian leuta | 3,3630 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,582 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,8479 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6519 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5432 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,4103 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8654 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0217 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 248,54 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,6281 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,2991 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3815 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 140,90 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6065 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 64,003 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,6730 |
| THB | Thaimaan bahtia | 42,402 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3327

JPY

Japanin jeniä

156,65

DKK

Tanskan kruunua

7,4505

GBP

Englannin puntaa

0,67780

SEK

Ruotsin kruunua

9,3135

CHF

Sveitsin frangia

1,6164

ISK

Islannin kruunua

88,46

NOK

Norjan kruunua

8,1150

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5805

CZK

Tšekin korunaa

27,973

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

246,70

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7096

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8760

RON

Romanian leuta

3,3630

SKK

Slovakian korunaa

33,582

TRY

Turkin liiraa

1,8479

AUD

Australian dollaria

1,6519

CAD

Kanadan dollaria

1,5432

HKD

Hongkongin dollaria

10,4103

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8654

SGD

Singaporin dollaria

2,0217

KRW

Etelä-Korean wonia

1 248,54

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,6281

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,2991

HRK

Kroatian kunaa

7,3815

IDR

Indonesian rupiaa

12 140,90

MYR

Malesian ringgitiä

4,6065

PHP

Filippiinien pesoa

64,003

RUB

Venäjän ruplaa

34,6730

THB

Thaimaan bahtia

42,402

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 24.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 68/26

---

Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 — Kansallinen aluetukikartta: Portugali, Kypros

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 68/06)

N 727/06 — PORTUGALI

Kansallinen aluetukikartta 1.1.2007–31.12.2013

(Komissio hyväksynyt 7.2.2007)

| NUTS II | NUTS III | Alueellisen investointituen enimmäismäärä (1)

  (sovelletaan suuriin yrityksiin) |
| --- | --- | --- |
| 1.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla koko kauden 2007–2013 tukikelpoiset alueet |
| | | 1.1.2007–31.12.2010 | 1.1.2011–31.12.2013 |
| Norte | Alto Trás-os-Montes | 30 | 30 |
| Ave | 30 | 30 |
| Cávado | 30 | 30 |
| Douro | 30 | 30 |
| Entre Douro e Vouga | 30 | 30 |
| Grande Porto | 30 | 30 |
| Minho Lima | 30 | 30 |
| Tâmega | 30 | 30 |
| Centro | Baixo Mondego | 30 | 30 |
| Baixo Vouga | 30 | 30 |
| Beira Interior Norte | 40 | 30 |
| Beira Interior Sul | 40 | 30 |
| Cova da Beira | 40 | 30 |
| Dão Lafões | 36,5 | 30 |
| Pinhal Interior Norte | 40 | 30 |
| Pinhal Interior Sul | 40 | 30 |
| Pinhal Litoral | 30 | 30 |
| Serra da Estrela | 40 | 30 |
| Médio Tejo | 30 | 30 |
| Oeste | 30 | 30 |
| Alentejo | Lezíria do Tejo | 30 | 30 |
| Alto Alentejo | 40 | 30 |
| Alentejo Central | 40 | 30 |
| Alentejo Litoral | 40 | 30 |
| Baixo Alentejo | 40 | 30 |
| RA Madeira | RA Madeira | 52 | 40 |
| RA Açores | RA Açores | 52 | 50 |
| 2.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoiset alueet 31.12.2010 saakka (2) |
| Algarve | Algarve | 30 | 20 |
| 3.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla koko kauden 2007–2013 tukikelpoiset alueet |
| Grande Lisboa | Vila Franca de Xira (Alhandra, Alverca do Ribatejo, Castanheira do Ribatejo, Vila Franca de Xira) | 15 | 15 |
| P. de Setúbal | Setúbal | 15 | 15 |
| Palmela | 15 | 15 |
| Montijo | 15 | 15 |
| Alcochete | 15 | 15 |
| 4.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukikelpoiset alueet 1.1.2007–31.12.2008, tuen enimmäismäärä 10 % |
| Grande Lisboa | Vila Franca de Xira (Cachoeiras, Calhandriz, Póvoa de Santa Iria, São João dos Montes, Vialonga, Sobralinho, Forte da Casa) | 10 |
| Mafra | 10 |
| Loures | 10 |
| Sintra | 10 |
| Amadora | 10 |
| Cascais | 10 |
| Odivelas | 10 |
| Oeiras | 10 |
| P. de Setúbal | Seixal | 10 |
| Almada | 10 |
| Barreiro | 10 |
| Moita | 10 |
| Sesimbra | 10 |

NUTS II

NUTS III

Alueellisen investointituen enimmäismäärä (1)

(sovelletaan suuriin yrityksiin)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla koko kauden 2007–2013 tukikelpoiset alueet

1.1.2007–31.12.2010

1.1.2011–31.12.2013

Norte

Alto Trás-os-Montes

30

30

Ave

30

30

Cávado

30

30

Douro

30

30

Entre Douro e Vouga

30

30

Grande Porto

30

30

Minho Lima

30

30

Tâmega

30

30

Centro

Baixo Mondego

30

30

Baixo Vouga

30

30

Beira Interior Norte

40

30

Beira Interior Sul

40

30

Cova da Beira

40

30

Dão Lafões

36,5

30

Pinhal Interior Norte

40

30

Pinhal Interior Sul

40

30

Pinhal Litoral

30

30

Serra da Estrela

40

30

Médio Tejo

30

30

Oeste

30

30

Alentejo

Lezíria do Tejo

30

30

Alto Alentejo

40

30

Alentejo Central

40

30

Alentejo Litoral

40

30

Baixo Alentejo

40

30

RA Madeira

RA Madeira

52

40

RA Açores

RA Açores

52

50

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoiset alueet 31.12.2010 saakka (2)

Algarve

Algarve

30

20

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla koko kauden 2007–2013 tukikelpoiset alueet

Grande Lisboa

Vila Franca de Xira (Alhandra, Alverca do Ribatejo, Castanheira do Ribatejo, Vila Franca de Xira)

15

15

P. de Setúbal

Setúbal

15

15

Palmela

15

15

Montijo

15

15

Alcochete

15

15

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukikelpoiset alueet 1.1.2007–31.12.2008, tuen enimmäismäärä 10 %

Grande Lisboa

Vila Franca de Xira (Cachoeiras, Calhandriz, Póvoa de Santa Iria, São João dos Montes, Vialonga, Sobralinho, Forte da Casa)

10

Mafra

10

Loures

10

Sintra

10

Amadora

10

Cascais

10

Odivelas

10

Oeiras

10

P. de Setúbal

Seixal

10

Almada

10

Barreiro

10

Moita

10

Sesimbra

10

N 814/06 — KYPROS

Kansallinen aluetukikartta 1.1.2007–31.12.2013

(Komissio hyväksynyt 24.1.2007)

| KYPROS | Alueellisen investointituen enimmäismäärä (3)

  (sovelletaan suuriin yrityksiin) |
| --- | --- |
| 1.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla koko kauden 2007—2013 tukikelpoiset kunnat, tuki-intensiteetti 15 % |
| 1012 Δήμος Στροβόλου, 1023 Δήμος Λατσιών (Λακκιά), 1024 Γέρι, 1100 Σιά, 1101 Μαθιάτης, 1102 Αλάμπρα, 1103 Αγία Βαρβάρα, 1104 Κοτσιάτης, 1105 Νήσου, 1106 Πέρα Χωριό, 1107 Δήμος Ιδαλίου, 1108 Λύμπια, 1109 Λυθροδόντας & Μονή Προφήτη Ηλία, 1120 Ποταμιά, 1121 'Αγιος Σωζόμενος, 1200 Καμπί, 1201 Φαρμακάς, 1202 Απλίκι, 1203 Λαζανιάς (Περιλ. Μονή Μαχαιρά), 1204 Γούρρη, 1205 Φικάρδου (Περιλ. Οικ. Πύργου), 1206 'Αγιος Επιφάνιος (Ορεινής), 1207 Καλό Χωριό (Ορεινής), 1208 Μαλούντα, 1209 Κλήρου, 1210 Αρεδιού, 1211 'Αγιος Ιωάννης (Μαλούντας), 1212 Αγροκηπιά, 1213 Μιτσερό (Περ. Μονή Αγ. Παντελ.), 1220 Καπέδες, 1221 Καταλιόντας, 1222 Αναλιόντας (Περ. Μονή Αρχ.Μιχ.), 1223 Καμπιά, 1224 Μαργί, 1225 Τσέρι, 1226 Πολιτικό -Μονή Αγ.Ηρακλ.&Φιλάνι, 1227 Πέρα, 1228 Επισκοπειό, 1229 Ψιμολόφου, 1230 Εργάτες, 1240 'Αγιοι Τριμιθιάς, 1241 Παλαιομέτοχο, 1243 Κοκκινοτριμιθιά, 1244 Μάμμαρη, 1300 Παλαιχώρι Μόρφου, 1301 Ασκάς, 1302 'Αλωνα, 1303 Φτερικούδι, 1304 Πολύστυπος, 1305 Λαγουδερά, 1306 Σαράντι, 1307 Λιβάδια, 1308 Αληθινού, 1309 Πλατανιστάσα, 1310 Παλαιχώρι Ορεινής, 1320 Ξυλιάτος, 1321 'Αγιος Γεώργιος Καυκάλλου, 1322 Νικητάρι (Περιλ. Ασίνου), 1323 Βυζακιά, 1324 Αγία Μαρίνα (Ξυλιάτου), 1325 Άγιοι Ηλιόφωτοι, 1326 Κάτω Μονή, 1327 Ορούντα, 1328 Πάνω Κουτραφάς, 1329 Κάτω Κουτραφάς (Περιλ. Μάνδρες), 1330 Ποτάμι, 1361 Περιστερώνα, 1362 Αστρομερίτης, 1368 Μένικο, 1400 Σπήλια, 1402 Αγία Ειρήνη, 1403 Καννάβια (Περιλ. Καπουρά), 1404 Κακοπετριά -Πλατάνια,Αγ.Νικ.Στ., 1405 'Αγιος Θεόδωρος (Σολέας), 1406 Γαλάτα, 1407 Σινάορος, 1408 Καλιάνα, 1409 Τεμβριά, 1410 Κοράκου (Περιλ. Αργολάδου), 1411 Ευρύχου, 1412 Φλάσου, 1414 Άγιος Επιφάνιος (Σολέας), 1415 Ληνού, 1416 Κατύδατα, 1417 Σκουριώτισσα (Φουκάσα), 1420 Πεδουλάς, 1421 Μυλικούρι, 1422 Μουτουλλάς, 1423 Οίκος, 1424 Καλοπαναγιώτης-Ορκόντας,Ι.Λαμπ., 1425 Γερακιές, 1426 Τσακίστρα (Περιλ. Μονή Κύκκου), 1427 Κάμπος, 1430 Άγιος Νικόλαος (Λέυκας), 1456 Πάνω Πύργος, 1457 Κάτω Πύργος, 1458 Σελλάδι του Άππη, 1459 Αλεύγα, 1460 Πηγένια (Περιλ. Χαλέρι), 1461 Παχύαμμος, 1465 Φροδίσια (Βροδίσια), 1462 'Αγιος Θεόδωρος (Τιλλιρίας), 3100 Δήμος Αγίας Νάπας -& Αγία Θέκλα, 3101 Δήμος Παραλιμνίου, 3102 Δήμος Δερύνειας-Στροβίλ.&Α.Νικ., 3103 Σωτήρα, 3104 Λιοπέτρι, 3105 Φρέναρος, 3110 Αυγόρου (& Μονή 'Αγιος Κενδέας), 4010 Δήμος Αραδίππου, 4011 Λιβάδια, 4012 Δρομολαξιά, 4013 Μενεού, 4100 Κελλιά, 4102 Bορόκληνη(Ορόκληνη), 4103 Αβδελλερό, 4110 Κίτι, 4111 Περιβόλια, 4112 Τερσεφάνου, 4113 Σοφτάδες, 4120 Μαζωτός, 4121 Αλαμινός, 4122 Αναφωτίδα, 4123 Απλάνταn, 4124 Κιβισίλι, 4125 Αλεθρικό, 4126 Κλαυδιά, 4127 Αγγλισίδες, 4128 Μενόγεια, 4202 Δήμος Αθιένου, 4210 Καλό Χωριό, 4211 Αγία 'Αννα, 4212 Μοσφιλωτή, 4213 Ψευδάς, 4214 Πυργά-Μονή Σταυροβ.&Αγ.Βαρβάρας, 4215 Κόρνος(Περιλ.Μονή Αγίας Θέκλας), 4216 Δελίκηπος, 4217 Κόχη, 4300 Ζύγι, 4301 Μαρί (Περιλ. Βασιλικό), 4302 Καλαβασός, 4303 Τόχνη, 4304 Χοιροκoιτία, 4305 Ψεματισμένος, 4306 Μαρώνι, 4307 'Αγιος Θεόδωρος, 4308 Σκαρίνου, 4309 Κοφίνου, 4310 Κάτω Λεύκαρα, 4311 Δήμος Πάνω Λευκάρων, 4312 Κάτω Δρυς, 4313 Βάβλα (Περιλ. Νονή Αγίου Μηνά), 4314 Λάγεια, 4315 Ορά (Περιλ. Δράπια και Παρσάτα), 4316 Μελίνη, 4317 Οδού, 4318 'Αγιοι Βαβατσινιάς, 4319 Βαβατσινιά, 5011 Δήμος Μέσα Γειτονιάς, 5012 Δήμος Αγίου Αθανασίου, 5020 Πάνω Πολεμίδια, 5021 'Υψωνας, 5022 Δήμος Κάτω Πολεμιδιών, 5100 Παλόδεια, 5101 Παραμύθα-& Μονή Παναγίας Ευαγγ., 5102 Σπιτάλι, 5103 Φασούλα, 5104 Μαθικολώνη, 5105 Γεράσα, 5106 Αψιού, 5107 Απεσιά, 5108 Κορφή, 5109 Λιμνάτης, 5110 Καπηλειό, 5120 Μουτταγιάκα, 5121 Αρμενοχώρι, 5122 Φοινικάρια, 5123 Ακρούντα, 5124 'Αγιος Τύχων, 5125 Παρεκκλησιά, 5126 Πεντάκωμο, 5127 Μοναγρούλλι, 5128 Μονή, 5129 Πύργος, 5130 Ασγάτα (Περ.Μεταλλεία Πλατείες), 5131 Βάσα (Κελλακίου), 5132 Σανίδα, 5133 Πραστιό (Κελλακίου), 5134 Κλωνάρι, 5135 Βίκλα, 5136 Κελλάκι -& Μονή Ζωοδόχου Πηγής, 5137 Ακαπνού, 5138 Επταγώνεια, 5140 Διερώνα, 5141 Αρακαπάς, 5142 'Αγιος Παύλος, 5143 'Αγιος Κωνσταντίνος, 5144 Συκόπετρα, 5145 Λουβαράς, 5146 Καλό Χωριό (Περιλ. 'Αθρακος), 5147 Ζωοπηγή, 5223 Πλατανίστεια, 5224 'Αγιος Θωμάς, 5225 Αλέκτορα, 5226 Ανώγυρα, 5227 Πισσούρι, 5302 'Αλασσα, 5305 'Αγιος Αμβρόσιος, 5306 'Αγιος Θεράπων, 5307 Λόφου, 5308 Πάχνα, 5310 'Αγιος Γεώργιος, 5311 Δωρός, 5312 Λάνεια, 5313 Σιλίκου, 5314 Μονάγρι-& Μονή Παναγίας Αμασγού, 5315 Τριμήκληνη, 5316 'Αγιος Μάμας, 5317 Κουκά, 5318 Μονιάτης-Μέσα Ποτ.,Σαϊττάς,Φυλ., 5320 Δωρά, 5321 Γεροβάσα, 5322 'Αρσος, 5323 Κισσούσα, 5324 Μαλιά, 5325 Βάσα (Κοιλανίου), 5326 Βουνί, 5327 Πέρα Πεδί, 5328 Μανδριά, 5329 Ποταμιού, 5330 'Ομοδος, 5331 Κοιλάνι, 5340 'Αγιος Δημήτριος, 5341 Παλαιόμυλος, 5342 Πρόδρομος (Περιλ. Τρικουκκιά), 5343 Καμινάρια, 5344 Τρεις Ελιές, 5345 Λεμίθου, 5350 Κάτω Πλάτρες (Toρναρίδες), 5351 Πάνω Πλάτρες (Περιλ. Τροόδος), 5352 Φοινί (Περ. Μονή Τροοδίτισσας), 5353 Πάνω Αμίαντος, 5354 Κάτω Αμίαντος, 5360 'Αγιος Θεόδωρος, 5361 'Αγιος Ιωάννης, 5362 Κάτω Μύλος, 5363 Ποταμίτισσα, 5364 Δύμες, 5365 Πελένδρι (Περιλ. Κάρδαμα), 5366 Αγρός, 5367 Αγρίδια, 5368 Χανδριά, 5369 Κυπερούντα, 6010 Δήμος Γεροσκήπου, 6011 Κονιά, 6012 Αγία Μαρινούδα, 6013 Κολώνη (Περιλ. Μονή Ανατολικό), 6014 Αχέλεια, 6022 'Εμπα, 6023 Τρεμιθούσα, 6024 Μέσα Χωριό, 6025 Μεσόγη, 6026 Τάλα (Περ. Μονή Αγίου Νεοφύτου), 6100 Κούκλια, 6101 Μανδριά, 6102 Νικόκλεια, 6103 Σουσκιού, 6104 Τίμη, 6106 'Αγία Βαρβάρα, 6107 Αναρίτα, 6108 Φοίνικας, 6110 Μαραθούντα, 6111 'Αρμου, 6112 Επισκοπή, 6113 Νατά, 6114 Χολέτρια, 6115 Αξύλου, 6116 Ελεδιό, 6120 Τσάδα, 6121 Κοίλη, 6122 Στρουμπί, 6123, Πολέμι, 6124 Καλλέπεια (Περιλ. Μορόνερο), 6125 Λετύμβου, 6126 Πιταργού, 6127 Κούρδακα, 6128 Λεμώνα, 6129 Χούλου, 6130 Ακουρσός, 6132 Κάθικας, 6200 Πάνω Aρχιμανδρίτα-& Κάτω Αρχιμ., 6201 Φασούλα, 6202 Μούσερε, 6203 Μάρωνας, 6204 Μαμώνια, 6205 'Αγιος Γεώργιος, 6206 Σταυροκόννου, 6207 Πραστιό, 6208 Τραχυπέδουλα, 6210 Κελοκέδαρα, 6211 Σαλαμιού, 6212 Κιδάσι, 6213 Κέδαρες, 6214 Μέσανα, 6215 Πραιτώρι, 6216 Φιλούσα (Κελοκεδάρων), 6217 Αρμίνου, 6218 'Αγιος Νικόλαος (Περ. Πέραβασα), 6219 'Αγιος Ιωάννης (Περ. Μαλούντα), 6220 Αμαργέτη, 6221 Αγία Μαρίνα (Κελοκεδάρων), 6222 Πενταλιά, 6223 Φάλεια, 6224 Γαλαταριά, 6225 Κοιλίνεια, 6226 Βρέτσια, 6227 Στατός-'Αγιος Φώτιος-&Αμπελίτης, 6228 Λαπηθιού, 6229 Μαμουντάλη, 6230 Πάνω Παναγιά-&Μονή Χρυσορ.&Αγιά, 6231 Ασπρογιά, 6300 Ψάθι, 6301 'Αγιος Δημητριανός, 6302 Κανναβιού (Περιλ. Μελαμιού), 6303 Θρίνια (Δρίνια), 6304 Μηλιά, 6305 Κρίτου Μαρόττου, 6306 Φύτη, 6307 Λάσα, 6308 Δρύμου, 6310 Σίμου, 6311 Αναδιού, 6312 Σάραμα, 6313 Ευρέτου, 6314 Τριμιθούσα, 6315 Φιλούσα (Χρυσοχούς), 6316 Κιός, 6317 Ζαχαριά, 6318 Μελαδειά, Λυσός -Αγ. Μερκούρ & Σταυρός της Ψώκας, 6319 Μελάνδρα, 6320 Λυσός-&Αγ.Μερκούρ.&Σταυρός Ψώκ., 6321 Περιστερώνα, 6330 Θελέτρα, 6331 Γιόλου, 6332 Πάνω Ακουρδάλεια, 6333 Μηλιού -& Μονή Αγίων Αναργύρων, 6334 Κάτω Ακουρδάλεια, 6335 Τέρα, 6336 Κρίτου Τέρα, 6337 Σκούλλη, 6338 Χόλη, 6339 Λουκρουνού, 6340 Καραμουλλήδες, 6341 Χρυσοχού, 6343 Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς, 6344 Νέο Χωριό (Περ.Λουτρά Αφροδίτης), 6345 Γουδί, 6350 Κάτω Αρόδες, 6351 Πάνω Αρόδες, 6352 'Ινεια, 6353 Δρούσεια (Περιλ. Πιττόκοπος), 6354 Φασλί, 6355 Ανδρολίκου, 6360 Πελαθούσα -& Μύρμιγκωφ & Λίμνη, 6361 Κυνούσα, 6362 Μακούντα, 6363 Αργάκα, 6364 Γιαλιά, 6365 Αγία Μαρίνα (Χρυσοχούς), 6366 Νέα Δήμματα, 6367 Πομός (Περιλ. Παλιάμπελα), 6368 Στενή, 6369 Άγιος Ισίδωρος, 6370 Λιβάδι. |
| 2.   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukikelpoiset alueet siirtymäkaudella 1.1.2007—31.12.2008, tuki-intensiteetti 10 % |
| 1000 Δήμος Λευκωσίας, 1010 Δήμος Αγίου Δομετίου, 1011 Δήμος 'Εγκωμης, 1013 Δήμος Αγλαντζιάς (Αγλαγγιά), 4101 Τρούλλοι, 4104 Πύλα, 5013 Δήμος Γερμασόγειας, 6020 Χλώρακας, 6021 Λέμπα, 6027 Κισσόνεργα, 6133 Δήμος Πέγειας & Αγ. Γεωργίου Πέγειας. |

KYPROS

Alueellisen investointituen enimmäismäärä (3)

(sovelletaan suuriin yrityksiin)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla koko kauden 2007—2013 tukikelpoiset kunnat, tuki-intensiteetti 15 %

1012 Δήμος Στροβόλου, 1023 Δήμος Λατσιών (Λακκιά), 1024 Γέρι, 1100 Σιά, 1101 Μαθιάτης, 1102 Αλάμπρα, 1103 Αγία Βαρβάρα, 1104 Κοτσιάτης, 1105 Νήσου, 1106 Πέρα Χωριό, 1107 Δήμος Ιδαλίου, 1108 Λύμπια, 1109 Λυθροδόντας & Μονή Προφήτη Ηλία, 1120 Ποταμιά, 1121 'Αγιος Σωζόμενος, 1200 Καμπί, 1201 Φαρμακάς, 1202 Απλίκι, 1203 Λαζανιάς (Περιλ. Μονή Μαχαιρά), 1204 Γούρρη, 1205 Φικάρδου (Περιλ. Οικ. Πύργου), 1206 'Αγιος Επιφάνιος (Ορεινής), 1207 Καλό Χωριό (Ορεινής), 1208 Μαλούντα, 1209 Κλήρου, 1210 Αρεδιού, 1211 'Αγιος Ιωάννης (Μαλούντας), 1212 Αγροκηπιά, 1213 Μιτσερό (Περ. Μονή Αγ. Παντελ.), 1220 Καπέδες, 1221 Καταλιόντας, 1222 Αναλιόντας (Περ. Μονή Αρχ.Μιχ.), 1223 Καμπιά, 1224 Μαργί, 1225 Τσέρι, 1226 Πολιτικό -Μονή Αγ.Ηρακλ.&Φιλάνι, 1227 Πέρα, 1228 Επισκοπειό, 1229 Ψιμολόφου, 1230 Εργάτες, 1240 'Αγιοι Τριμιθιάς, 1241 Παλαιομέτοχο, 1243 Κοκκινοτριμιθιά, 1244 Μάμμαρη, 1300 Παλαιχώρι Μόρφου, 1301 Ασκάς, 1302 'Αλωνα, 1303 Φτερικούδι, 1304 Πολύστυπος, 1305 Λαγουδερά, 1306 Σαράντι, 1307 Λιβάδια, 1308 Αληθινού, 1309 Πλατανιστάσα, 1310 Παλαιχώρι Ορεινής, 1320 Ξυλιάτος, 1321 'Αγιος Γεώργιος Καυκάλλου, 1322 Νικητάρι (Περιλ. Ασίνου), 1323 Βυζακιά, 1324 Αγία Μαρίνα (Ξυλιάτου), 1325 Άγιοι Ηλιόφωτοι, 1326 Κάτω Μονή, 1327 Ορούντα, 1328 Πάνω Κουτραφάς, 1329 Κάτω Κουτραφάς (Περιλ. Μάνδρες), 1330 Ποτάμι, 1361 Περιστερώνα, 1362 Αστρομερίτης, 1368 Μένικο, 1400 Σπήλια, 1402 Αγία Ειρήνη, 1403 Καννάβια (Περιλ. Καπουρά), 1404 Κακοπετριά -Πλατάνια,Αγ.Νικ.Στ., 1405 'Αγιος Θεόδωρος (Σολέας), 1406 Γαλάτα, 1407 Σινάορος, 1408 Καλιάνα, 1409 Τεμβριά, 1410 Κοράκου (Περιλ. Αργολάδου), 1411 Ευρύχου, 1412 Φλάσου, 1414 Άγιος Επιφάνιος (Σολέας), 1415 Ληνού, 1416 Κατύδατα, 1417 Σκουριώτισσα (Φουκάσα), 1420 Πεδουλάς, 1421 Μυλικούρι, 1422 Μουτουλλάς, 1423 Οίκος, 1424 Καλοπαναγιώτης-Ορκόντας,Ι.Λαμπ., 1425 Γερακιές, 1426 Τσακίστρα (Περιλ. Μονή Κύκκου), 1427 Κάμπος, 1430 Άγιος Νικόλαος (Λέυκας), 1456 Πάνω Πύργος, 1457 Κάτω Πύργος, 1458 Σελλάδι του Άππη, 1459 Αλεύγα, 1460 Πηγένια (Περιλ. Χαλέρι), 1461 Παχύαμμος, 1465 Φροδίσια (Βροδίσια), 1462 'Αγιος Θεόδωρος (Τιλλιρίας), 3100 Δήμος Αγίας Νάπας -& Αγία Θέκλα, 3101 Δήμος Παραλιμνίου, 3102 Δήμος Δερύνειας-Στροβίλ.&Α.Νικ., 3103 Σωτήρα, 3104 Λιοπέτρι, 3105 Φρέναρος, 3110 Αυγόρου (& Μονή 'Αγιος Κενδέας), 4010 Δήμος Αραδίππου, 4011 Λιβάδια, 4012 Δρομολαξιά, 4013 Μενεού, 4100 Κελλιά, 4102 Bορόκληνη(Ορόκληνη), 4103 Αβδελλερό, 4110 Κίτι, 4111 Περιβόλια, 4112 Τερσεφάνου, 4113 Σοφτάδες, 4120 Μαζωτός, 4121 Αλαμινός, 4122 Αναφωτίδα, 4123 Απλάνταn, 4124 Κιβισίλι, 4125 Αλεθρικό, 4126 Κλαυδιά, 4127 Αγγλισίδες, 4128 Μενόγεια, 4202 Δήμος Αθιένου, 4210 Καλό Χωριό, 4211 Αγία 'Αννα, 4212 Μοσφιλωτή, 4213 Ψευδάς, 4214 Πυργά-Μονή Σταυροβ.&Αγ.Βαρβάρας, 4215 Κόρνος(Περιλ.Μονή Αγίας Θέκλας), 4216 Δελίκηπος, 4217 Κόχη, 4300 Ζύγι, 4301 Μαρί (Περιλ. Βασιλικό), 4302 Καλαβασός, 4303 Τόχνη, 4304 Χοιροκoιτία, 4305 Ψεματισμένος, 4306 Μαρώνι, 4307 'Αγιος Θεόδωρος, 4308 Σκαρίνου, 4309 Κοφίνου, 4310 Κάτω Λεύκαρα, 4311 Δήμος Πάνω Λευκάρων, 4312 Κάτω Δρυς, 4313 Βάβλα (Περιλ. Νονή Αγίου Μηνά), 4314 Λάγεια, 4315 Ορά (Περιλ. Δράπια και Παρσάτα), 4316 Μελίνη, 4317 Οδού, 4318 'Αγιοι Βαβατσινιάς, 4319 Βαβατσινιά, 5011 Δήμος Μέσα Γειτονιάς, 5012 Δήμος Αγίου Αθανασίου, 5020 Πάνω Πολεμίδια, 5021 'Υψωνας, 5022 Δήμος Κάτω Πολεμιδιών, 5100 Παλόδεια, 5101 Παραμύθα-& Μονή Παναγίας Ευαγγ., 5102 Σπιτάλι, 5103 Φασούλα, 5104 Μαθικολώνη, 5105 Γεράσα, 5106 Αψιού, 5107 Απεσιά, 5108 Κορφή, 5109 Λιμνάτης, 5110 Καπηλειό, 5120 Μουτταγιάκα, 5121 Αρμενοχώρι, 5122 Φοινικάρια, 5123 Ακρούντα, 5124 'Αγιος Τύχων, 5125 Παρεκκλησιά, 5126 Πεντάκωμο, 5127 Μοναγρούλλι, 5128 Μονή, 5129 Πύργος, 5130 Ασγάτα (Περ.Μεταλλεία Πλατείες), 5131 Βάσα (Κελλακίου), 5132 Σανίδα, 5133 Πραστιό (Κελλακίου), 5134 Κλωνάρι, 5135 Βίκλα, 5136 Κελλάκι -& Μονή Ζωοδόχου Πηγής, 5137 Ακαπνού, 5138 Επταγώνεια, 5140 Διερώνα, 5141 Αρακαπάς, 5142 'Αγιος Παύλος, 5143 'Αγιος Κωνσταντίνος, 5144 Συκόπετρα, 5145 Λουβαράς, 5146 Καλό Χωριό (Περιλ. 'Αθρακος), 5147 Ζωοπηγή, 5223 Πλατανίστεια, 5224 'Αγιος Θωμάς, 5225 Αλέκτορα, 5226 Ανώγυρα, 5227 Πισσούρι, 5302 'Αλασσα, 5305 'Αγιος Αμβρόσιος, 5306 'Αγιος Θεράπων, 5307 Λόφου, 5308 Πάχνα, 5310 'Αγιος Γεώργιος, 5311 Δωρός, 5312 Λάνεια, 5313 Σιλίκου, 5314 Μονάγρι-& Μονή Παναγίας Αμασγού, 5315 Τριμήκληνη, 5316 'Αγιος Μάμας, 5317 Κουκά, 5318 Μονιάτης-Μέσα Ποτ.,Σαϊττάς,Φυλ., 5320 Δωρά, 5321 Γεροβάσα, 5322 'Αρσος, 5323 Κισσούσα, 5324 Μαλιά, 5325 Βάσα (Κοιλανίου), 5326 Βουνί, 5327 Πέρα Πεδί, 5328 Μανδριά, 5329 Ποταμιού, 5330 'Ομοδος, 5331 Κοιλάνι, 5340 'Αγιος Δημήτριος, 5341 Παλαιόμυλος, 5342 Πρόδρομος (Περιλ. Τρικουκκιά), 5343 Καμινάρια, 5344 Τρεις Ελιές, 5345 Λεμίθου, 5350 Κάτω Πλάτρες (Toρναρίδες), 5351 Πάνω Πλάτρες (Περιλ. Τροόδος), 5352 Φοινί (Περ. Μονή Τροοδίτισσας), 5353 Πάνω Αμίαντος, 5354 Κάτω Αμίαντος, 5360 'Αγιος Θεόδωρος, 5361 'Αγιος Ιωάννης, 5362 Κάτω Μύλος, 5363 Ποταμίτισσα, 5364 Δύμες, 5365 Πελένδρι (Περιλ. Κάρδαμα), 5366 Αγρός, 5367 Αγρίδια, 5368 Χανδριά, 5369 Κυπερούντα, 6010 Δήμος Γεροσκήπου, 6011 Κονιά, 6012 Αγία Μαρινούδα, 6013 Κολώνη (Περιλ. Μονή Ανατολικό), 6014 Αχέλεια, 6022 'Εμπα, 6023 Τρεμιθούσα, 6024 Μέσα Χωριό, 6025 Μεσόγη, 6026 Τάλα (Περ. Μονή Αγίου Νεοφύτου), 6100 Κούκλια, 6101 Μανδριά, 6102 Νικόκλεια, 6103 Σουσκιού, 6104 Τίμη, 6106 'Αγία Βαρβάρα, 6107 Αναρίτα, 6108 Φοίνικας, 6110 Μαραθούντα, 6111 'Αρμου, 6112 Επισκοπή, 6113 Νατά, 6114 Χολέτρια, 6115 Αξύλου, 6116 Ελεδιό, 6120 Τσάδα, 6121 Κοίλη, 6122 Στρουμπί, 6123, Πολέμι, 6124 Καλλέπεια (Περιλ. Μορόνερο), 6125 Λετύμβου, 6126 Πιταργού, 6127 Κούρδακα, 6128 Λεμώνα, 6129 Χούλου, 6130 Ακουρσός, 6132 Κάθικας, 6200 Πάνω Aρχιμανδρίτα-& Κάτω Αρχιμ., 6201 Φασούλα, 6202 Μούσερε, 6203 Μάρωνας, 6204 Μαμώνια, 6205 'Αγιος Γεώργιος, 6206 Σταυροκόννου, 6207 Πραστιό, 6208 Τραχυπέδουλα, 6210 Κελοκέδαρα, 6211 Σαλαμιού, 6212 Κιδάσι, 6213 Κέδαρες, 6214 Μέσανα, 6215 Πραιτώρι, 6216 Φιλούσα (Κελοκεδάρων), 6217 Αρμίνου, 6218 'Αγιος Νικόλαος (Περ. Πέραβασα), 6219 'Αγιος Ιωάννης (Περ. Μαλούντα), 6220 Αμαργέτη, 6221 Αγία Μαρίνα (Κελοκεδάρων), 6222 Πενταλιά, 6223 Φάλεια, 6224 Γαλαταριά, 6225 Κοιλίνεια, 6226 Βρέτσια, 6227 Στατός-'Αγιος Φώτιος-&Αμπελίτης, 6228 Λαπηθιού, 6229 Μαμουντάλη, 6230 Πάνω Παναγιά-&Μονή Χρυσορ.&Αγιά, 6231 Ασπρογιά, 6300 Ψάθι, 6301 'Αγιος Δημητριανός, 6302 Κανναβιού (Περιλ. Μελαμιού), 6303 Θρίνια (Δρίνια), 6304 Μηλιά, 6305 Κρίτου Μαρόττου, 6306 Φύτη, 6307 Λάσα, 6308 Δρύμου, 6310 Σίμου, 6311 Αναδιού, 6312 Σάραμα, 6313 Ευρέτου, 6314 Τριμιθούσα, 6315 Φιλούσα (Χρυσοχούς), 6316 Κιός, 6317 Ζαχαριά, 6318 Μελαδειά, Λυσός -Αγ. Μερκούρ & Σταυρός της Ψώκας, 6319 Μελάνδρα, 6320 Λυσός-&Αγ.Μερκούρ.&Σταυρός Ψώκ., 6321 Περιστερώνα, 6330 Θελέτρα, 6331 Γιόλου, 6332 Πάνω Ακουρδάλεια, 6333 Μηλιού -& Μονή Αγίων Αναργύρων, 6334 Κάτω Ακουρδάλεια, 6335 Τέρα, 6336 Κρίτου Τέρα, 6337 Σκούλλη, 6338 Χόλη, 6339 Λουκρουνού, 6340 Καραμουλλήδες, 6341 Χρυσοχού, 6343 Δήμος Πόλεως Χρυσοχούς, 6344 Νέο Χωριό (Περ.Λουτρά Αφροδίτης), 6345 Γουδί, 6350 Κάτω Αρόδες, 6351 Πάνω Αρόδες, 6352 'Ινεια, 6353 Δρούσεια (Περιλ. Πιττόκοπος), 6354 Φασλί, 6355 Ανδρολίκου, 6360 Πελαθούσα -& Μύρμιγκωφ & Λίμνη, 6361 Κυνούσα, 6362 Μακούντα, 6363 Αργάκα, 6364 Γιαλιά, 6365 Αγία Μαρίνα (Χρυσοχούς), 6366 Νέα Δήμματα, 6367 Πομός (Περιλ. Παλιάμπελα), 6368 Στενή, 6369 Άγιος Ισίδωρος, 6370 Λιβάδι.

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukikelpoiset alueet siirtymäkaudella 1.1.2007—31.12.2008, tuki-intensiteetti 10 %

1000 Δήμος Λευκωσίας, 1010 Δήμος Αγίου Δομετίου, 1011 Δήμος 'Εγκωμης, 1013 Δήμος Αγλαντζιάς (Αγλαγγιά), 4101 Τρούλλοι, 4104 Πύλα, 5013 Δήμος Γερμασόγειας, 6020 Χλώρακας, 6021 Λέμπα, 6027 Κισσόνεργα, 6133 Δήμος Πέγειας & Αγ. Γεωργίου Πέγειας.

---

(1)  Investointihankkeissa, joiden tukikelpoiset kustannukset eivät ylitä 50 miljoonaa EUR, tuen enimmäismäärää voidaan korottaa mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36) mukaisten keskisuurten yritysten osalta 10 prosenttia ja pienten yritysten osalta 20 prosenttia. Suurissa investointihankkeissa, joiden tukikelpoiset kustannukset ylittävät 50 miljoonaa EUR, tuen enimmäismäärää voidaan mukauttaa vuosien 2007–2013 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 67 kohdan mukaisesti.

(2)  Yksi tai useampi alueista saattaa olla tämän jälkeenkin tukikelpoinen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla, jos vuonna 2010 toteutettava uudelleentarkastelu osoittaa, että kyseisen alueen BKT asukasta kohden on laskenut alle 75 prosenttiin 25:n jäsenvaltion EU:n keskiarvosta. Tällöin tuen enimmäismäärä ajalla 1.1.2011–31.12.2013 on 30 prosenttia.

(3)  Investointihankkeissa, joiden tukikelpoiset kustannukset eivät ylitä 50 miljoonaa EUR, tuen enimmäismäärää voidaan korottaa mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36) mukaisten keskisuurten yritysten osalta 10 prosenttia ja pienten yritysten osalta 20 prosenttia. Suurissa investointihankkeissa, joiden tukikelpoiset kustannukset ylittävät 50 miljoonaa EUR, tuen enimmäismäärää voidaan mukauttaa vuosien 2007–2013 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 67 kohdan mukaisesti.

---