# Den Europæiske Unions C 72/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 72 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang29. marts 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 72

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang29. marts 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2007/C 072/01 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram, 2006-2009 | 1 |
| 2007/C 072/02 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Estlands opdaterede konvergensprogram, 2006-2010 | 5 |
| 2007/C 072/03 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Maltas opdaterede konvergensprogram, 2006-2009 | 9 |
| 2007/C 072/04 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2006-2009 | 13 |
| 2007/C 072/05 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2006-2009 | 17 |
| 2007/C 072/06 | Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2006/07-2011/12 | 20 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2007/C 072/01

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Slovakiets opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

1

2007/C 072/02

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Estlands opdaterede konvergensprogram, 2006-2010

5

2007/C 072/03

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Maltas opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

9

2007/C 072/04

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

13

2007/C 072/05

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

17

2007/C 072/06

Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2006/07-2011/12

20

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 072/07 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 072/08 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/09 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/10 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/11 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/12 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 072/13 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  ) | 29 |
| | Europol |
| 2007/C 072/14 | Europols styrelsesråds afgørelse af 20. marts 2007 om kontrolmekanismer for søgninger i edb-baserede datasamlinger | 30 |
| 2007/C 072/15 | Europols styrelsesråds afgørelse af 20. marts 2007 om fastsættelse af bestemmelser for aftaler om deltagelse af tredjeparters eksperter i analysegruppernes aktiviteter | 32 |
| 2007/C 072/16 | Europols styrelsesråds afgørelse af 20. marts 2007 om fastsættelse af bestemmelser for de aftaler, der regulerer den administrative gennemførelse af Europol-ansattes deltagelse i fælles efterforskningshold | 35 |
| 2007/C 072/17 | Regler for aktindsigt i Europols dokumenter | 37 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 072/07

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

24

2007/C 072/08

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/09

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/10

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/11

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/12

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  )

1

29

2007/C 072/13

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  )

1

29

Europol

2007/C 072/14

Europols styrelsesråds afgørelse af 20. marts 2007 om kontrolmekanismer for søgninger i edb-baserede datasamlinger

30

2007/C 072/15

Europols styrelsesråds afgørelse af 20. marts 2007 om fastsættelse af bestemmelser for aftaler om deltagelse af tredjeparters eksperter i analysegruppernes aktiviteter

32

2007/C 072/16

Europols styrelsesråds afgørelse af 20. marts 2007 om fastsættelse af bestemmelser for de aftaler, der regulerer den administrative gennemførelse af Europol-ansattes deltagelse i fælles efterforskningshold

35

2007/C 072/17

Regler for aktindsigt i Europols dokumenter

37

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2007/C 072/18 | Euroens vekselkurs | 41 |
| 2007/C 072/19 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner på dets 144. møde den 25. oktober 2006 om et udkast til beslutning i sag COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez — Ordfører: Sverige | 42 |
| 2007/C 072/20 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager) | 45 |
| 2007/C 072/21 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner på dets 139. møde den 7. april 2006 om et udkast til beslutning i sag COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring — Ordfører: Luxembourg | 46 |
| 2007/C 072/22 | Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager
  ) | 47 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2007/C 072/18

Euroens vekselkurs

41

2007/C 072/19

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner på dets 144. møde den 25. oktober 2006 om et udkast til beslutning i sag COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez — Ordfører: Sverige

42

2007/C 072/20

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager)

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager)

45

2007/C 072/21

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner på dets 139. møde den 7. april 2006 om et udkast til beslutning i sag COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring — Ordfører: Luxembourg

46

2007/C 072/22

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring (i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager
  )

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager

)

47

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | RETLIGE MEDDELELSER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2007/C 072/23 | Sag anlagt den 15. november 2006 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Fyrstendømmet Liechtenstein (Sag E-5/06) | 48 |
| 2007/C 072/24 | Sag anlagt den 18. december 2006 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Fyrstendømmet Liechtenstein (Sag E-6/06) | 49 |
| | MEDDELELSER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 072/25 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  ) | 50 |
| 2007/C 072/26 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4590 — REWE/Delvita) (
  1
  ) | 51 |
| 2007/C 072/27 | Statsstøtte — Portugal — Statsstøtte C 55/06 (ex N 42/05) — Rentegodtgørelser for lån til virksomheder inden for fiskerisektoren — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 52 |
| 2007/C 072/28 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4624 — EQT/Scandic) (
  1
  ) | 58 |
| 2007/C 072/29 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4608 — Siemens/UGS) (
  1
  ) | 59 |

V   Øvrige meddelelser

RETLIGE MEDDELELSER

EFTA-Domstolen

2007/C 072/23

Sag anlagt den 15. november 2006 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Fyrstendømmet Liechtenstein (Sag E-5/06)

48

2007/C 072/24

Sag anlagt den 18. december 2006 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Fyrstendømmet Liechtenstein (Sag E-6/06)

49

MEDDELELSER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2007/C 072/25

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  )

1

50

2007/C 072/26

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4590 — REWE/Delvita) (
  1
  )

1

51

2007/C 072/27

Statsstøtte — Portugal — Statsstøtte C 55/06 (ex N 42/05) — Rentegodtgørelser for lån til virksomheder inden for fiskerisektoren — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

52

2007/C 072/28

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4624 — EQT/Scandic) (
  1
  )

1

58

2007/C 072/29

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4608 — Siemens/UGS) (
  1
  )

1

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger, retningslinjer og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Slovakiets opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

(2007/C 72/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009.

| (2) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i BNP i faste priser at stige fra 6,6 % i 2006 til 7,1 % i 2007 for derpå at falde til 5,5 % og 5,1 % i henholdsvis 2008 og 2009. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på forsigtige vækstantagelser for 2006 og plausible vækstantagelser for resten af programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i BNP i faste priser at stige fra 6,6 % i 2006 til 7,1 % i 2007 for derpå at falde til 5,5 % og 5,1 % i henholdsvis 2008 og 2009. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på forsigtige vækstantagelser for 2006 og plausible vækstantagelser for resten af programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer også realistiske.

| (3) | For 2006 er det offentlige overskud beregnet til 3,4 % af BNP i Kommissionens prognoser fra efteråret 2006, hvilket skal sammenholdes med det mål på 4,2 % af BNP, der blev sat i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Denne forbedring af resultatet kan tilskrives en langt stærkere vækst i bruttonationalproduktet og beskæftigelsen og lavere rentebetalinger og pensionsreformudgifter end forventet. Nogle af disse ekstraindtægter fra den overraskende stærke vækst blev imidlertid spenderet snarere end brugt til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet. |
| --- | --- |

(3)

For 2006 er det offentlige overskud beregnet til 3,4 % af BNP i Kommissionens prognoser fra efteråret 2006, hvilket skal sammenholdes med det mål på 4,2 % af BNP, der blev sat i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Denne forbedring af resultatet kan tilskrives en langt stærkere vækst i bruttonationalproduktet og beskæftigelsen og lavere rentebetalinger og pensionsreformudgifter end forventet. Nogle af disse ekstraindtægter fra den overraskende stærke vækst blev imidlertid spenderet snarere end brugt til at fremskynde nedbringelsen af underskuddet.

| (4) | Som i den forrige opdatering tager programmets mellemfristede budgetstrategi først og fremmest sigte på at sikre finanspolitisk holdbarhed på lang sigt, dvs. i 2010, ved især at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning om en strukturel saldo (svarende til den konjunkturkorrigerede saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på – 0,9 % af BNP. I henhold til programmet skulle det samlede underskud gradvist falde fra 3,7 % af BNP i 2006 til 1,9 % af BNP i 2009, og det primære underskud skulle falde fra 1,9 % af BNP i 2006 til 0,2 % af BNP i 2009. Den planlagte konsolidering af de offentlige finanser bygger på nedskæringer i både de løbende udgifter og kapitaludgifterne (et fald i udgiftskvoten på omkring 3

  procentpoint af BNP), som ikke udlignes af et fald i indtægtskvoten (1

  procentpoint). Sammenlignet med den forrige opdatering bekræfter det nye program den planlagte tilpasning inden for rammerne af et mere gunstigt makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Den strukturelle saldo beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode vil efter planen blive forbedret fra omkring – 3

  % af BNP i 2006 til omkring – 2

  % af BNP i 2009. Som i den forrige opdatering lyder programmets mellemfristede målsætning for budgetstillingen på et strukturelt underskud på lige under 1 % af BNP, som dog ikke forventes at blive nået i programperioden, men først i 2010. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end minimumsreferenceværdien (beregnet til et underskud på ca. 2 % af BNP), burde realiseringen af denne målsætning medvirke til at opfylde ønsket om at skabe en sikkerhedsmargen til at hindre fremkomsten af et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det referenceområde, der i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen er fastsat for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og den afspejler på passende vis såvel gældskvoten som den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, forekommer i det store og hele at være i balance. De risici, der følger af det makroøkonomiske scenario, er i det store og hele neutrale, mens fremskrivningerne af skatteindtægterne synes at bygge på forsigtige antagelser. Den finanspolitiske konsolidering, der forventes i henhold til programmet, vil i høj grad afhænge af de gennemførte besparelser, men programmet indeholder ikke tilstrækkelige oplysninger om foranstaltningerne på dette punkt (efter 2007) og ej heller en bindende mellemfristet udgiftsramme. På den anden side har Slovakiet opnået gode resultater de seneste år, skønt realiseringen af budgetmålene blev gjort lettere takket være en højere vækst end forventet og en lavere absorbering af EU-midler end forventet. |
| --- | --- |

(6)

De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, forekommer i det store og hele at være i balance. De risici, der følger af det makroøkonomiske scenario, er i det store og hele neutrale, mens fremskrivningerne af skatteindtægterne synes at bygge på forsigtige antagelser. Den finanspolitiske konsolidering, der forventes i henhold til programmet, vil i høj grad afhænge af de gennemførte besparelser, men programmet indeholder ikke tilstrækkelige oplysninger om foranstaltningerne på dette punkt (efter 2007) og ej heller en bindende mellemfristet udgiftsramme. På den anden side har Slovakiet opnået gode resultater de seneste år, skønt realiseringen af budgetmålene blev gjort lettere takket være en højere vækst end forventet og en lavere absorbering af EU-midler end forventet.

| (7) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer programmets budgetstilling at være stort set i overensstemmelse med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 som henstillet af Rådet. Tilpasningskursen i strukturelle termer i korrektionsperioden bør imidlertid styrkes, når henses til opjusteringen af vækstudsigterne og de gode økonomiske tider. I de efterfølgende år synes budgetstillingen i programmet ikke at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP i en situation med normale makroøkonomiske udsving. Den forekommer heller ikke at være tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning for budgetstillingen realiseres i 2010, jf. forventningerne i programmet. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør tempoet for tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning som anført i programmet sættes op for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der fastsætter, at for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, bør den årlige forbedring af den strukturelle saldo udgøre 0,5 % af BNP som benchmark, og tilpasningen bør være større i økonomiske opgangstider. Således forventes der en forbedring af den strukturelle saldo på kun omkring

  % af BNP mellem 2007 og 2009, hvor der forventes økonomisk opgang. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Den offentlige bruttogæld skønnes at være faldet til 33,1 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I henhold til programmet forventes gældskvoten at falde med 3,4 procentpoint over programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentlige bruttogæld skønnes at være faldet til 33,1 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I henhold til programmet forventes gældskvoten at falde med 3,4 procentpoint over programperioden.

| (9) | De langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring i Slovakiet er mindre end i EU som gennemsnit, idet pensionsudgifterne i kølvandet på den seneste pensionsreform udviser en mere begrænset stigning end i mange andre lande. Den indledende budgetstilling udgør en risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, selv før der er taget hensyn til de langsigtede konsekvenser af befolkningens aldring for de offentlige finanser. En konsolidering af de offentlige finanser vil derfor bidrage til at mindske de risici, der knytter sig holdbarheden i de offentlige finanser. Samlet set synes Slovakiet at stå over for en mellemstor risiko for så vidt angår holdbarheden i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(9)

De langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring i Slovakiet er mindre end i EU som gennemsnit, idet pensionsudgifterne i kølvandet på den seneste pensionsreform udviser en mere begrænset stigning end i mange andre lande. Den indledende budgetstilling udgør en risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, selv før der er taget hensyn til de langsigtede konsekvenser af befolkningens aldring for de offentlige finanser. En konsolidering af de offentlige finanser vil derfor bidrage til at mindske de risici, der knytter sig holdbarheden i de offentlige finanser. Samlet set synes Slovakiet at stå over for en mellemstor risiko for så vidt angår holdbarheden i de offentlige finanser.

| (10) | Konvergensprogrammet indeholder ingen kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Den indeholder dog visse oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og programmets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de følger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i konvergensprogrammet, synes ikke at være fuldstændig forenelige med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Navnlig gælder det, at når bortses fra uddannelse, er der ikke sammenfald mellem programmets prioriterede udgiftsområder og de hovedudfordringer, der er angivet i det nationale reformprogram. Desuden fremgår den betydelige støtte til uddannelsesforanstaltninger, der er angivet i det nationale reformprogram, ikke af 2007-budgettet eller konvergensprogrammet. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet indeholder ingen kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Den indeholder dog visse oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og programmets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de følger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i konvergensprogrammet, synes ikke at være fuldstændig forenelige med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Navnlig gælder det, at når bortses fra uddannelse, er der ikke sammenfald mellem programmets prioriterede udgiftsområder og de hovedudfordringer, der er angivet i det nationale reformprogram. Desuden fremgår den betydelige støtte til uddannelsesforanstaltninger, der er angivet i det nationale reformprogram, ikke af 2007-budgettet eller konvergensprogrammet.

| (11) | Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (2). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (2).

Rådet finder, at programmet er foreneligt med korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007, og forventer, omend begrænset, fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af henstillingen efter artikel 104, stk. 7, af 5. juli 2004 opfordrer Rådet Slovakiet til:

| i) | at udnytte udsigten til stærk vækst til at styrke den strukturelle tilpasning for at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 med en større margin og for at gøre hurtigere fremskridt i retning af det mellemfristede mål og |
| --- | --- |

i)

at udnytte udsigten til stærk vækst til at styrke den strukturelle tilpasning for at sikre korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i 2007 med en større margin og for at gøre hurtigere fremskridt i retning af det mellemfristede mål og

| ii) | at styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for staten. |
| --- | --- |

ii)

at styrke den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter for staten.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |
| KOM nov. 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | — |
| KP dec. 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |
| KOM nov. 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | — |
| KP dec. 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2006
   (3) | – 2,2 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 2,0 | – 0,7 | 1,1 | 1,6 | — |
| KP dec. 2005
   (3) | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 | — |
| Offentlig saldo (8)

  (% af BNP) | KP dec. 2006 | – 3,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 |
| KOM nov. 2006 | – 3,1 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | — |
| KP dec. 2005 | – 4,9 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,7 | — |
| Primær saldo (8)

  (% af BNP) | KP dec. 2006 | – 1,4 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM nov. 2006 | – 1,4 | – 1,7 | – 1,1 | – 0,9 | — |
| KP dec. 2005 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,1 | – 0,8 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (8)

  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (3) | – 2,4 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| KOM nov. 2006 | – 2,5 | – 3,2 | – 3,3 | – 3,3 | — |
| KP dec. 2005
   (3) | – 4,4 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,9 | — |
| Strukturel saldo (4)
   (8)

  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (5) | – 1,6 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 1,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,3 | — |
| KP dec. 2005 | – 3,6 | – 3,9 | – 3,1 | – 2,9 | — |
| Offentlig bruttogæld (8)

  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |
| KOM nov. 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | — |
| KP dec. 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | — |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2006

6,1

6,6

7,1

5,5

5,1

KOM nov. 2006

6,0

6,7

7,2

5,7

—

KP dec. 2005

5,1

5,4

6,1

5,6

—

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2006

2,8

4,4

3,1

2,0

2,4

KOM nov. 2006

2,8

4,5

3,4

2,5

—

KP dec. 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2006
   (3)

– 2,2

– 0,9

1,0

1,6

1,9

KOM nov. 2006 (7)

– 2,0

– 0,7

1,1

1,6

—

KP dec. 2005
   (3)

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

—

Offentlig saldo (8)

(% af BNP)

KP dec. 2006

– 3,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

KOM nov. 2006

– 3,1

– 3,4

– 3,0

– 2,9

—

KP dec. 2005

– 4,9

– 4,2

– 3,0

– 2,7

—

Primær saldo (8)

(% af BNP)

KP dec. 2006

– 1,4

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

KOM nov. 2006

– 1,4

– 1,7

– 1,1

– 0,9

—

KP dec. 2005

– 3,1

– 2,3

– 1,1

– 0,8

—

Konjunkturkorrigeret saldo (8)

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (3)

– 2,4

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

KOM nov. 2006

– 2,5

– 3,2

– 3,3

– 3,3

—

KP dec. 2005
   (3)

– 4,4

– 3,9

– 3,0

– 2,9

—

Strukturel saldo (4)
   (8)

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (5)

– 1,6

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

KOM nov. 2006 (6)

– 1,7

– 3,3

– 3,3

– 3,3

—

KP dec. 2005

– 3,6

– 3,9

– 3,1

– 2,9

—

Offentlig bruttogæld (8)

(% af BNP)

KP dec. 2006

34,5

33,1

31,8

31,0

29,7

KOM nov. 2006

34,5

33,0

31,6

31,0

—

KP dec. 2005

33,7

35,5

35,2

36,2

—

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Der gives især ikke oplysninger om de offentlige udgifter opdelt efter funktion i 2009.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(4)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i rækkerne ovenover), ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(5)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra programmet (0,8 % af BNP i 2005, underskudsforøgende; 0,1 % i 2006, underskudsformindskende).

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (0,9 % af BNP i 2005, underskudsforøgende; 0,1 % i 2006, underskudsformindskende).

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % og 5.2 % i årene 2005-2008.

(8)  Slovakiet har siden oktober 2006 gennemført Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificeringen af fondsbaserede pensionsordninger. Den forrige opdaterings data vedrørende de offentlige finanser er blevet justeret i overensstemmelse hermed for at lette sammenligningen med den nye opdatering og Kommissionens prognoser fra efteråret 2006.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/5

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Estlands opdaterede konvergensprogram, 2006-2010

(2007/C 72/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Estlands opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2010.

| (2) | I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at væksten i det reelle BNP mindskes fra et toppunkt på 11 % i 2006 til 8

  % i 2007 og 7

  % pr. år i yderårene. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på forsigtige vækstantagelser. Det er imidlertid tydeligt, at den forventede udvikling på mellemlang sigt, nemlig en jævn opbremsning i væksten i forhold til det nuværende tempo, der rummer en tilbøjelighed til overophedning, er forbundet med risici. Programfremskrivningerne for inflationen forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | I Kommissionens prognose fra efteråret 2006 anslås det offentlige overskud for 2006 til 2,5 % af BNP i forhold til et mål på 0,3 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Det langt bedre resultat, som også forventes i den nye opdatering, skyldes fremførslen som følge af det bedre end forventede resultat i 2005 og den overraskende store vækst i 2006. Der har været færre udgifter end budgetteret. |
| --- | --- |

(3)

I Kommissionens prognose fra efteråret 2006 anslås det offentlige overskud for 2006 til 2,5 % af BNP i forhold til et mål på 0,3 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Det langt bedre resultat, som også forventes i den nye opdatering, skyldes fremførslen som følge af det bedre end forventede resultat i 2005 og den overraskende store vækst i 2006. Der har været færre udgifter end budgetteret.

| (4) | Hovedmålene for den mellemfristede budgetstrategi i programmet er, at de offentlige finanser mindst skal holdes i balance, og at der skal sikres langsigtet holdbarhed på baggrund af den budgetmæssige virkning af befolkningens aldring. I budgetstrategien forventes det samlede offentlige underskud at falde fra 2 

  % af BNP i 2006 til omkring 1 

  % i 2007-2008 for derefter igen at stige til omkring 1 

  % af BNP. Den primære saldo vil følge en lignende udvikling som følge af renteudgifternes ubetydelige vægt. Faldet i overskuddet i 2007 drives af en stigning i udgiftskvoten, mens indtægtskvoten følger en faldende tendens. Fra og med 2008 falder den samlede indtægts- og udgiftskvote samtidig, hvilket bl.a. afspejler indkomstskattereduktionerne og væksten i udgifterne, der forbliver under den kraftige vækst i det nominelle BNP. Det nye program afviger fra den hidtidige praksis med altid at sigte mod balance i de offentlige finanser (hvilket som regel er lykkedes fint i de seneste år) og sigter i stedet mod et stort overskud i hele programperioden, hvilket markerer et fremskridt, når det drejer sig om at tage hensyn til konjunkturudviklingen. I forhold til den forrige opdatering er målene fra og med 2007 opjusteret med mindst 1 procentpoint af BNP på baggrund af et gunstigere (og mere realistisk) makroøkonomisk scenario. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at falde med ca. 1 procentpoint og nå

  % af BNP i 2007 for igen at stige til over 1 % af BNP i 2008 og over 1

  % af BNP i 2009 og 2010. Som i den forrige opdatering af konvergensprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, en balanceret budgetstilling i strukturelle termer, som programmet planlægger at fastholde i programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 2 % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning ligger inden for det bånd, der i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen er angivet for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, og er betydelig mere ambitiøs, end hvad der kræves i betragtning af gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret. Programmets makroøkonomiske antagelser kan anses for forsigtige over programperioden. Indtægtsprognoserne forekommer som helhed troværdige. Den tilstræbte afdæmpning i væksten i udgifterne kunne imidlertid lettere nås, hvis rammerne for den mellemfristede finanspolitiske planlægning gøres mere bindende. |
| --- | --- |

(6)

Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret. Programmets makroøkonomiske antagelser kan anses for forsigtige over programperioden. Indtægtsprognoserne forekommer som helhed troværdige. Den tilstræbte afdæmpning i væksten i udgifterne kunne imidlertid lettere nås, hvis rammerne for den mellemfristede finanspolitiske planlægning gøres mere bindende.

| (7) | Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden som skitseret i programmet. Den giver desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving gennem programperioden. Den finanspolitiske stilling, der er angivet i programmet, er ikke helt i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten i den forstand, at den er procyklisk under økonomiske opgangstider i 2007, hvor den strukturelle saldo skulle falde med omkring 1 % af BNP. |
| --- | --- |

(7)

Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden som skitseret i programmet. Den giver desuden en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving gennem programperioden. Den finanspolitiske stilling, der er angivet i programmet, er ikke helt i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten i den forstand, at den er procyklisk under økonomiske opgangstider i 2007, hvor den strukturelle saldo skulle falde med omkring 1 % af BNP.

| (8) | Den offentlige bruttogæld anslås at være faldet til 3,7 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde med yderligere 2 procentpoint i programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentlige bruttogæld anslås at være faldet til 3,7 % af BNP i 2006, hvilket er langt under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde med yderligere 2 procentpoint i programperioden.

| (9) | Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Estland er blandt de laveste i EU, idet de aldersrelaterede udgifter forventes at falde som andel af BNP i de kommende årtier under indflydelse af den store udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet. Bruttogældens nuværende niveau er meget lavt i Estland, og en fastholdelse af sunde offentlige finanser — i overensstemmelse med budgetplanerne i programperioden — vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Estland ser som helhed ud til at stå over for en lav risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Estland er blandt de laveste i EU, idet de aldersrelaterede udgifter forventes at falde som andel af BNP i de kommende årtier under indflydelse af den store udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet. Bruttogældens nuværende niveau er meget lavt i Estland, og en fastholdelse af sunde offentlige finanser — i overensstemmelse med budgetplanerne i programperioden — vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Estland ser som helhed ud til at stå over for en lav risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.

| (10) | Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som de reformer, der er anført i rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram, har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller -besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger tager udtrykkelig hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer understreges det blandt andet, at en forsigtig finanspolitik er et afgørende element for den makroøkonomiske stabilisering. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som de reformer, der er anført i rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram, har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller -besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger tager udtrykkelig hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer understreges det blandt andet, at en forsigtig finanspolitik er et afgørende element for den makroøkonomiske stabilisering.

| (11) | Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets budgetstrategi er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle krævede og de fleste af de frivillige data (2). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle krævede og de fleste af de frivillige data (2).

Den samlede konklusion er, at den mellemfristede budgetstilling er sund, og budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der gennemføres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Den planlagte svækkelse af budgetoverskuddet i 2007 under økonomiske opgangstider medfører imidlertid en procyklisk finanspolitik.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Estland til at søge at opnå et højere budgetoverskud i 2007 end planlagt i programmet for at fremme makroøkonomisk stabilitet og fortsat medvirke til at korrigere den eksterne ubalance.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2006 | 10,5 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 |
| KOM nov. 2006 | 10,5 | 10,9 | 9,5 | 8,4 | — | — |
| KP nov. 2005 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 |
| KOM nov. 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,6 | — | — |
| KP nov. 2005 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2006
   (3) | 0,2 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 |
| KOM nov. 2006 (7) | 0,0 | 1,2 | 0,9 | – 0,6 | — | — |
| KP nov. 2005
   (3) | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 2,3 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 |
| KOM nov. 2006 | 2,3 | 2,5 | 1,6 | 1,3 | — | — |
| KP nov. 2005 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 2,5 | 2,8 | 1,4 | 1,4 | 1,7 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 | 2,5 | 2,7 | 1,8 | 1,5 | — | — |
| KP nov. 2005 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (3) | 2,2 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 2,3 | 2,2 | 1,4 | 1,5 | — | — |
| KP nov. 2005
   (3) | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | — |
| Strukturel saldo (4)

  (% af BNP | KP dec. 2006
   (5) | 2,2 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 (6) | 2,2 | 1,5 | 1,0 | 1,3 | — | — |
| KP nov. 2005 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 4,5 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 |
| KOM nov. 2006 | 4,5 | 4,0 | 2,7 | 2,1 | — | — |
| KP nov. 2005 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | — |
| Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2006

10,5

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

KOM nov. 2006

10,5

10,9

9,5

8,4

—

—

KP nov. 2005

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

—

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2006

4,1

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

KOM nov. 2006

4,1

4,4

4,2

4,6

—

—

KP nov. 2005

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2006
   (3)

0,2

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

KOM nov. 2006 (7)

0,0

1,2

0,9

– 0,6

—

—

KP nov. 2005
   (3)

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006

2,3

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

KOM nov. 2006

2,3

2,5

1,6

1,3

—

—

KP nov. 2005

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006

2,5

2,8

1,4

1,4

1,7

1,6

KOM nov. 2006

2,5

2,7

1,8

1,5

—

—

KP nov. 2005

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (3)

2,2

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

KOM nov. 2006

2,3

2,2

1,4

1,5

—

—

KP nov. 2005
   (3)

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

—

Strukturel saldo (4)

(% af BNP

KP dec. 2006
   (5)

2,2

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

KOM nov. 2006 (6)

2,2

1,5

1,0

1,3

—

—

KP nov. 2005

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2006

4,5

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

KOM nov. 2006

4,5

4,0

2,7

2,1

—

—

KP nov. 2005

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

—

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Der mangler bl.a. variabler for arbejdsmarkedet og data om den private sektors udlån/låntagning.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(4)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(5)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,6 % af BNP i 2006 og 0,4 % i 2007; alle underskudsformindskende).

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (0,2 % af BNP i 2005, 0,6 % af BNP i 2006, 0,4 % af BNP i 2007 og 0,2 % i 2008; alle underskudsformindskende).

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 9,1 %, 9,6 %, 9,9 % og 9,9 % i perioden 2005-2008.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/9

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Maltas opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

(2007/C 72/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Maltas opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Maltas opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009.

| (2) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i BNP i faste priser at holde sig på omkring 3 % i programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på favorable vækstantagelser for 2007 og på særdeles gunstige vækstantagelser for årene derefter, der især kan tilskrives de optimistiske forventninger til udviklingen inden for eksporterhvervene på mellemlang sigt. Hvis nettoeksporten på mellemlang sigt udvikler sig mindre gunstigt end forventet i programmet, kan de seneste års ubalance over for udlandet blive forværret. Inflationsfremskrivningerne forekommer sandsynlige. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i BNP i faste priser at holde sig på omkring 3 % i programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på favorable vækstantagelser for 2007 og på særdeles gunstige vækstantagelser for årene derefter, der især kan tilskrives de optimistiske forventninger til udviklingen inden for eksporterhvervene på mellemlang sigt. Hvis nettoeksporten på mellemlang sigt udvikler sig mindre gunstigt end forventet i programmet, kan de seneste års ubalance over for udlandet blive forværret. Inflationsfremskrivningerne forekommer sandsynlige.

| (3) | I Kommissionens prognoser fra efteråret 2006 er underskuddet på de offentlige finanser i 2006 beregnet til 2,9 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 2,7 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. I den nye opdatering forventes underskuddet i 2006 at andrage 2,6 % af BNP, hvilket er lavere end fremskrivningen i Kommissionens prognoser fra efteråret 2006, men tallet forekommer realistisk, når henses til de seneste oplysninger om BNP-vækst og de offentlige finanser opgjort på kassebasis. |
| --- | --- |

(3)

I Kommissionens prognoser fra efteråret 2006 er underskuddet på de offentlige finanser i 2006 beregnet til 2,9 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 2,7 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. I den nye opdatering forventes underskuddet i 2006 at andrage 2,6 % af BNP, hvilket er lavere end fremskrivningen i Kommissionens prognoser fra efteråret 2006, men tallet forekommer realistisk, når henses til de seneste oplysninger om BNP-vækst og de offentlige finanser opgjort på kassebasis.

| (4) | Den budgetstrategi, der skitseres i opdateringen, tager sigte på at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2006 og derefter fortsætte den finanspolitiske konsolidering. I henhold til opdateringen forventes der et gradvist fald i det offentlige underskud, som vil føre til et budget, der stort set er i balance i 2009. Med den forventede mindskelse af rentebyrden skulle det primære overskud nå op på 3

  % af BNP i 2009. Denne tilpasning skal tilvejebringes ved at mindske den primære udgiftskvote med næsten 5

  procentpoint af BNP, hvilket mere end kompenserer for faldet i indtægtskvoten på næsten 3

  procentpoint af BNP. Selv om det er lykkedes at begrænse de samlede udgifter, har sundhedsudgifterne været stigende de seneste år. Der vil i mindre udstrækning end i de seneste år blive grebet til engangsforanstaltninger for at mindske underskuddet. I det store og hele bekræfter programmet, på baggrund af et meget gunstigere makroøkonomisk scenario, den nominelle tilpasning af de offentlige finanser, der blev planlagt i den forrige opdatering. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Det strukturelle underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode vil ifølge planen blive forbedret fra omkring 3 % af BNP i 2006 til

  % af BNP ved udgangen af programperioden. Som i den forrige opdatering af konvergensprogrammet lyder den mellemfristede målsætning (MTO) for budgetstillingen på et budget i balance i strukturelle termer, men i henhold til det nye program satses der ikke på realisere dette i programperioden. Eftersom denne MTO er mere krævende end det påkrævede minimum (opgjort til et underskud på omkring 1

  % af BNP), vil overholdelsen heraf bidrage til at sikre en tilstrækkelig sikkerhedsmargin til at hindre, at der opstår et uforholdsmæssigt stort underskud. MTO ligger inden for de grænser, der er angivet for deltagerne i euroområdet og ERM II i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen, og den afspejler på korrekt vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | De risikofaktorer, der knytter sig til programmets budgetmæssige fremskrivninger, er stort set i balance i 2007, men derefter kan budgetresultatet blive dårligere end det, der satses på i programmet. Det skyldes de forventninger om en gunstig BNP-vækst i 2007 og det særdeles favorable makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringens fremskrivninger (skønt skattefremskrivningerne for disse år forekommer forsigtige). Desuden gives der for tiden efter 2007 ingen nærmere oplysninger om tilpasningsstrategien, hvilket forøger risiciene forbundet med den planlagte konsolidering af de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(6)

De risikofaktorer, der knytter sig til programmets budgetmæssige fremskrivninger, er stort set i balance i 2007, men derefter kan budgetresultatet blive dårligere end det, der satses på i programmet. Det skyldes de forventninger om en gunstig BNP-vækst i 2007 og det særdeles favorable makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringens fremskrivninger (skønt skattefremskrivningerne for disse år forekommer forsigtige). Desuden gives der for tiden efter 2007 ingen nærmere oplysninger om tilpasningsstrategien, hvilket forøger risiciene forbundet med den planlagte konsolidering af de offentlige finanser.

| (7) | På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Den forekommer desuden at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP fra og med 2008 i en situation med normale konjunktursvingninger. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er tilpasningstempoet i retning af programmets MTO stort set i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der præciserer, at medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, skal sikre en årlig forbedring i deres strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som benchmark, og at de skal gøre en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Den forekommer desuden at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP fra og med 2008 i en situation med normale konjunktursvingninger. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er tilpasningstempoet i retning af programmets MTO stort set i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, der præciserer, at medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, skal sikre en årlig forbedring i deres strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som benchmark, og at de skal gøre en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider.

| (8) | Den offentlige bruttogæld skønnes at være steget til 68

  % af BNP i 2006, hvilket ligger over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde med 8

  procentpoint i programperioden. Udviklingen i gældskvoten bliver sandsynligvis mindre gunstig end forventet i henhold til programmet grundet ovennævnte risiko for, at det tilstræbte budgetresultat ikke nås. På baggrund af denne risikovurdering synes gældskvoten at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Malta har for nylig vedtaget at gennemføre en pensionsreform, der tager sigte på at hæve den effektive pensionsalder, samtidig med at pensionsbeløbene hæves. Det betyder ifølge programmet, at pensionsudgifterne vil stige og føre til en større stigning i de aldersbetingede udgifter til et niveau, der ligger tæt på EU-gennemsnittet. Hvis den nuværende tendens fortsætter, tyder prognoserne for sundhedsudgifterne på en stigning på omkring 1

   procentpoint af BNP på lang sigt, hvilket dog er en noget lavere stigningstakt end hidtil. Den aktuelle budgetstilling vil ikke kunne sikre et støt fald i den offentlige gæld til under traktatens referenceværdi. Derfor vil en forbedring af budgetstillingen som forudset i programmet kunne bidrage til at mindske risikoen for de offentlige finansers holdbarhed. Alt i alt synes Malta at stå over en mellemstor risiko, når det gælder de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Formula

| (10) | Konvergensprogrammet indeholder ikke nogen kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det indeholder dog systematiske oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og programmets budgetfremskrivninger tager eksplicit hensyn til de følger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i konvergensprogrammet, synes at være i overensstemmelse med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Ifølge begge programmer er det hensigten at gennemføre pensionsreformen, mens konvergensprogrammet indeholder nærmere oplysninger om den skattereform, der er bebudet i det nationale reformprogram. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet indeholder ikke nogen kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det indeholder dog systematiske oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og programmets budgetfremskrivninger tager eksplicit hensyn til de følger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i konvergensprogrammet, synes at være i overensstemmelse med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Ifølge begge programmer er det hensigten at gennemføre pensionsreformen, mens konvergensprogrammet indeholder nærmere oplysninger om den skattereform, der er bebudet i det nationale reformprogram.

| (11) | Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, er der visse huller i programmets obligatoriske og fakultative data (2). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, er der visse huller i programmets obligatoriske og fakultative data (2).

Rådet finder, at programmet i det store og hele lever op til målsætningen om at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud i 2006, og at det derefter, i en kontekst, hvor der er udsigt til kraftig vækst, kan forventes, at der vil blive gjort passende fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning. Gældskvoten skulle ifølge programmet blive formindsket i et tilfredsstillende tempo i retning af referenceværdien på 60 % af BNP. Opfyldelsen af budgetmålene efter 2007 er dog behæftet med visse risikofaktorer. Det er vigtigt at fastholde en budgetstilling, der kan modstå eventuelle omslag i den prognosticerede udvikling med kraftig vækst, navnlig i lyset af de ubalancer, der er opstået over for udlandet på det seneste. Med henvisning til ovenstående vurdering opfordrer Rådet Malta til:

| i) | fortsat at gøre tilfredsstillende fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning, som foreskrevet i programmet, og sikre, at gældskvoten mindskes tilsvarende, samtidig med, at der formuleres en budgetstrategi, især på udgiftssiden, med en længere tidshorisont og |
| --- | --- |

i)

fortsat at gøre tilfredsstillende fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning, som foreskrevet i programmet, og sikre, at gældskvoten mindskes tilsvarende, samtidig med, at der formuleres en budgetstrategi, især på udgiftssiden, med en længere tidshorisont og

| ii) | i betragtning af størrelsen af den offentlige gæld og den forventede stigning i de aldersbetingede udgifter at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at opfylde den mellemfristede målsætning og gøre yderligere fremskridt med udformningen og gennemførelsen af sundhedsreformen. |
| --- | --- |

ii)

i betragtning af størrelsen af den offentlige gæld og den forventede stigning i de aldersbetingede udgifter at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at opfylde den mellemfristede målsætning og gøre yderligere fremskridt med udformningen og gennemførelsen af sundhedsreformen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | — |
| KP jan. 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| KOM nov. 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | — |
| KP jan. 2006
   (8) | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2006
   (3) | – 2,8 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 2,1 | – 1,4 | – 1,1 | – 0,5 | — |
| KP jan. 2006
   (3) | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | – 3,2 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,9 | — |
| KP jan. 2006 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |
| KOM nov. 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | — |
| KP jan. 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 |
| KOM nov. 2006 | – 2,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,7 | — |
| KP jan. 2006
   (3) | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 | — |
| Strukturel saldo (4)

  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (5) | – 3,8 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 4,0 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,7 | — |
| KP jan. 2006 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |
| KOM nov. 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | — |
| KP jan. 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | — |
| Kilde:

  Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2006

2,2

2,9

3,0

3,1

3,1

KOM nov. 2006

2,2

2,3

2,1

2,2

—

KP jan. 2006

0,9

1,1

1,2

2,0

—

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2006

2,5

3,1

2,2

2,1

2,0

KOM nov. 2006

2,5

3,0

2,6

2,4

—

KP jan. 2006
   (8)

2,8

3,1

2,5

1,9

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2006
   (3)

– 2,8

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

KOM nov. 2006 (7)

– 2,1

– 1,4

– 1,1

– 0,5

—

KP jan. 2006
   (3)

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006

– 3,2

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

KOM nov. 2006

– 3,2

– 2,9

– 2,7

– 2,9

—

KP jan. 2006

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006

0,8

1,1

1,1

2,5

3,2

KOM nov. 2006

0,8

0,9

0,7

0,6

—

KP jan. 2006

0,3

1,4

1,5

2,4

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

KOM nov. 2006

– 2,4

– 2,3

– 2,3

– 2,7

—

KP jan. 2006
   (3)

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

—

Strukturel saldo (4)

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (5)

– 3,8

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

KOM nov. 2006 (6)

– 4,0

– 3,5

– 2,5

– 2,7

—

KP jan. 2006

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2006

74,2

68,3

66,7

63,2

59,4

KOM nov. 2006

74,2

69,6

69,0

68,6

—

KP jan. 2006

76,7

70,8

68,9

67,3

—

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Der mangler især data vedrørende sektoropdelte saldi i bestemte prognoser for nettolångivningen/nettolåntagningen vis-a-vis resten af verden i 2006-2009 og vedrørende beskæftigelsen og arbejdsproduktiviteten i udførte arbejdstimer.

(3)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet.

(4)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i rækkerne ovenover), ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(5)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra programmet (1,6 % af BNP i 2005, 1,1 % af BNP i 2006, 0,2 % af BNP i 2007, 2008 og 2009; alle underskudsformindskende).

(6)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (1,6 % af BNP i 2005, 1,1 % af BNP i 2006, 0,2 % af BNP i 2007, 0 % af BNP i 2008; alle underskudsformindskende).

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på 2,2 %, 1,7 %, 1,7 % og 1,6 % i årene 2005-2008.

(8)  Tallene i konvergensprogrammet fra januar 2006 svarer til detailprisindekset.

Kilde:

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/13

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Polens opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

(2007/C 72/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009.

| (2) | I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at væksten i det reale BNP vil have nået 5,4 % i 2006, og at den stort set vil stabiliseres (omkring 5

  % i gennemsnit) i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på vækstantagelser, som er forsigtige i 2007 og temmelig gunstige derefter, især fordi arbejdsmarkedet formentlig ikke bedres så hurtigt som forventet i programmet. Programfremskrivningerne for inflationen virker realistiske, selv om de dog synes at ligge lavt hen imod afslutningen af programperioden, bl.a. på grund af stigende lønpres fra det strammere arbejdsmarked. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | I konvergensprogrammet fra januar 2006 blev målet for den offentlige saldo i 2006 sat til – 2,6 % af BNP, og i Kommissionens prognose forventes – 2,2 % af BNP, mens opdateringen af konvergensprogrammet fra november 2006 anslår resultatet i 2006 til – 1,9 % af BNP. Det bedre end ventede resultat skyldes hovedsagelig en ufuldstændig gennemførelse af udgiftsplaner (især sociale overførsler og offentlige investeringer), mens indtægtsstigningen hovedsagelig skyldtes en stærkere end ventet vækst. Ovennævnte underskudstal omfatter ikke omkostningerne ved pensionsreformen, der anslås til omkring 2 % af BNP i 2006, i overensstemmelse med overgangsperioden for gennemførelsen af Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger (2), som udløber i foråret 2007. Hovedmålet for budgetstrategien i opdateringen fra november 2006 er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 ved at udnytte den bestemmelse i den reformerede pagt, som tillader, at en del af omkostningerne ved pensionsreformen fratrækkes. For de efterfølgende år planlægges der i programmet en gradvis reduktion af underskuddet, således at referenceværdien på 3 % af BNP nås i 2009. |
| --- | --- |

(3)

I konvergensprogrammet fra januar 2006 blev målet for den offentlige saldo i 2006 sat til – 2,6 % af BNP, og i Kommissionens prognose forventes – 2,2 % af BNP, mens opdateringen af konvergensprogrammet fra november 2006 anslår resultatet i 2006 til – 1,9 % af BNP. Det bedre end ventede resultat skyldes hovedsagelig en ufuldstændig gennemførelse af udgiftsplaner (især sociale overførsler og offentlige investeringer), mens indtægtsstigningen hovedsagelig skyldtes en stærkere end ventet vækst. Ovennævnte underskudstal omfatter ikke omkostningerne ved pensionsreformen, der anslås til omkring 2 % af BNP i 2006, i overensstemmelse med overgangsperioden for gennemførelsen af Eurostat-beslutningen af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger (2), som udløber i foråret 2007. Hovedmålet for budgetstrategien i opdateringen fra november 2006 er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 ved at udnytte den bestemmelse i den reformerede pagt, som tillader, at en del af omkostningerne ved pensionsreformen fratrækkes. For de efterfølgende år planlægges der i programmet en gradvis reduktion af underskuddet, således at referenceværdien på 3 % af BNP nås i 2009.

| (4) | Underskuddet vil efter planen indsnævres med 0,4 procentpoint af BNP om året (0,3 procentpoint, hvis omkostningerne ved pensionsreformen medtages) fra 1,9 % af BNP i 2006 til 0,6 % af BNP i 2009. Det primære overskud vil efter planen bedres fra 0,5 % af BNP i 2006 til 1,7 % af BNP i 2009. Medtages virkningerne af ovennævnte Eurostat-beslutning, vil underskuddet i det opdaterede program forbedres fra 3,9 % af BNP i 2006 til 2,9 % i 2009. Tilpasningen skal efter planen være indtægtsbaseret i 2007 (stigning i indtægtskvoten på 0,6 procentpoint af BNP med en næsten konstant udgiftskvote) og stærkt udgiftsbaseret i 2008-2009, således at den mere end opvejer et stort fald i indtægtskvoten (gennemsnitligt årligt fald i udgiftskvoten på 1,6 procentpoint, særlig forbrug og sociale overførsler, idet indtægtskvoten falder med 1,2 procentpoint i gennemsnit, hvilket hovedsagelig afspejler et fald i de sociale bidrag, ændringer i personskattesystemet og andre ændringer i skattesystemet, som ikke altid er nærmere angivet). I forhold til det forrige program er budgetmålene nedjusteret som følge af den meget stærkere vækst og det bedre end forventede resultat i 2006. |
| --- | --- |

(4)

Underskuddet vil efter planen indsnævres med 0,4 procentpoint af BNP om året (0,3 procentpoint, hvis omkostningerne ved pensionsreformen medtages) fra 1,9 % af BNP i 2006 til 0,6 % af BNP i 2009. Det primære overskud vil efter planen bedres fra 0,5 % af BNP i 2006 til 1,7 % af BNP i 2009. Medtages virkningerne af ovennævnte Eurostat-beslutning, vil underskuddet i det opdaterede program forbedres fra 3,9 % af BNP i 2006 til 2,9 % i 2009. Tilpasningen skal efter planen være indtægtsbaseret i 2007 (stigning i indtægtskvoten på 0,6 procentpoint af BNP med en næsten konstant udgiftskvote) og stærkt udgiftsbaseret i 2008-2009, således at den mere end opvejer et stort fald i indtægtskvoten (gennemsnitligt årligt fald i udgiftskvoten på 1,6 procentpoint, særlig forbrug og sociale overførsler, idet indtægtskvoten falder med 1,2 procentpoint i gennemsnit, hvilket hovedsagelig afspejler et fald i de sociale bidrag, ændringer i personskattesystemet og andre ændringer i skattesystemet, som ikke altid er nærmere angivet). I forhold til det forrige program er budgetmålene nedjusteret som følge af den meget stærkere vækst og det bedre end forventede resultat i 2006.

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, forventes at forbedres fra omkring – 2 % af BNP i 2006 til –

  % af BNP i 2009 ved udgangen af programperioden (omkostningerne ved pensionsreformen ikke medtaget). Som i den forrige opdatering af konvergensprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, et strukturelt underskud på 1 % af BNP, som programmet ikke sigter mod at nå inden for programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1

  % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Budgetresultaterne kunne være værre end målene i programmet. navnlig i programperiodens sidste år. Der er stor usikkerhed omkring den effektive gennemførelse af planlagte reformer, eftersom de ikke bakkes op af præcise foranstaltninger, der skal støtte den planlagte udgiftstilbageholdenhed. Derudover er der risici, der skyldes det ret gunstige makroøkonomiske scenario for programperiodens sidste år. De foranstaltninger, der er truffet indtil nu, er derfor ikke tilstrækkelige, og de planlagte foranstaltninger bør styrkes for at nå det tilstræbte resultat. |
| --- | --- |

(6)

Budgetresultaterne kunne være værre end målene i programmet. navnlig i programperiodens sidste år. Der er stor usikkerhed omkring den effektive gennemførelse af planlagte reformer, eftersom de ikke bakkes op af præcise foranstaltninger, der skal støtte den planlagte udgiftstilbageholdenhed. Derudover er der risici, der skyldes det ret gunstige makroøkonomiske scenario for programperiodens sidste år. De foranstaltninger, der er truffet indtil nu, er derfor ikke tilstrækkelige, og de planlagte foranstaltninger bør styrkes for at nå det tilstræbte resultat.

| (7) | Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet ikke at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 som henstillet af Rådet. Budgetmålene giver ikke en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving gennem programperioden. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør det tempo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, styrkes for at drage fordel af de økonomiske opgangstider og støttes af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

Under hensyntagen til denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet ikke at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 som henstillet af Rådet. Budgetmålene giver ikke en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving gennem programperioden. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør det tempo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, der er angivet i programmet, styrkes for at drage fordel af de økonomiske opgangstider og støttes af foranstaltninger.

| (8) | Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 42,0 % af BNP i 2006, hvilket er et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde med 1,4 procentpoint i programperioden. Medtages virkningen af ovennævnte Eurostat-beslutning, vil den offentlige bruttogæld stige fra 48,9 % i 2006 til 50,2 % i 2009. |
| --- | --- |

(8)

Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 42,0 % af BNP i 2006, hvilket er et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde med 1,4 procentpoint i programperioden. Medtages virkningen af ovennævnte Eurostat-beslutning, vil den offentlige bruttogæld stige fra 48,9 % i 2006 til 50,2 % i 2009.

| (9) | Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Polen er den laveste i EU, idet de aldersrelaterede udgifter forventes at falde, delvis som følge af den store udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet — forudsat at pensionsreformerne gennemføres fuldt ud. Selv om den budgetmæssige udgangsposition er forbedret i forhold til 2005, udgør den fortsat en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden den langsigtede budgetvirkning af den aldrende befolkning tages i betragtning, og en yderligere budgetkonsolidering, der er planlagt i programmet, kunne bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Polen ser som helhed ud til at stå over for en lav risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Polen er den laveste i EU, idet de aldersrelaterede udgifter forventes at falde, delvis som følge af den store udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet — forudsat at pensionsreformerne gennemføres fuldt ud. Selv om den budgetmæssige udgangsposition er forbedret i forhold til 2005, udgør den fortsat en risiko for holdbare offentlige finanser, allerede inden den langsigtede budgetvirkning af den aldrende befolkning tages i betragtning, og en yderligere budgetkonsolidering, der er planlagt i programmet, kunne bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Polen ser som helhed ud til at stå over for en lav risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.

| (10) | Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som de reformer, der er anført i rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram, har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer planlægges der bl.a. en vis harmonisering af landbrugernes sociale sikringssystem med det generelle nationale system, en gradvis harmonisering af uarbejdsdygtighedsydelserne med det reformerede pensionssystem og indførelse af en pakke af garanterede lægeydelser. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som de reformer, der er anført i rapporten fra oktober 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram, har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden en række oplysninger om de direkte budgetudgifter eller –besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger synes at tage hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der skitseres i det nationale reformprogram. I begge programmer planlægges der bl.a. en vis harmonisering af landbrugernes sociale sikringssystem med det generelle nationale system, en gradvis harmonisering af uarbejdsdygtighedsydelserne med det reformerede pensionssystem og indførelse af en pakke af garanterede lægeydelser.

| (11) | Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Især synes de foranstaltninger, der er truffet til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud, ikke at være tilstrækkelige. |
| --- | --- |

(11)

Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Især synes de foranstaltninger, der er truffet til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud, ikke at være tilstrækkelige.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle de krævede og de fleste af de valgfrie data (3). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle de krævede og de fleste af de valgfrie data (3).

I programmet planlægges en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007, idet der henvises til bestemmelsen i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97, men Rådet gør opmærksom på, at hverken de foranstaltninger, der hidtil er truffet, eller de planlagte foranstaltninger ser ud til at være tilstrækkelige til at nå dette resultat.

Selv om det i programmet forventes, at der i de efterfølgende år vil ske tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning på baggrund af udsigterne til en stærk vækst, er opfyldelsen af budgetmålsætningerne og holdbarheden af tilpasningen forbundet med store risici.

På baggrund af ovenstående vurdering og under hensyntagen til en ny henstilling til Polen om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud, som Rådet vedtog den 27. februar 2007 i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, opfordrer Rådet Polen til at:

| i) | sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 i overensstemmelse med den nye henstilling efter artikel 104, stk. 7 |
| --- | --- |

i)

sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2007 i overensstemmelse med den nye henstilling efter artikel 104, stk. 7

| ii) | drage fordel af de økonomiske opgangstider og anvende eventuelle ekstra indtægter til nedbringelse af underskuddet og — efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud — øge tempoet i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning ved at specificere og gennemføre de yderligere foranstaltninger, navnlig på udgiftssiden, der er nødvendige for at nå den planlagte tilpasning |
| --- | --- |

ii)

drage fordel af de økonomiske opgangstider og anvende eventuelle ekstra indtægter til nedbringelse af underskuddet og — efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud — øge tempoet i tilpasningen i retning af den mellemfristede budgetmålsætning ved at specificere og gennemføre de yderligere foranstaltninger, navnlig på udgiftssiden, der er nødvendige for at nå den planlagte tilpasning

| iii) | sikre resultaterne af pensionsreformen. |
| --- | --- |

iii)

sikre resultaterne af pensionsreformen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP nov. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |
| KOM nov. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | n.a. |
| KP jan. 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | n.a. |
| HICP-inflation
  (%) | KP nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | n.a. |
| KP jan. 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | n.a. |
| Outputgap
  (% af potentielt BNP) | KP nov. 2006
   (4) | – 0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |
| KOM nov. 2006 (6) | – 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | n.a. |
| KP jan. 2006
   (4) | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | n.a. |
| Offentlig saldo
  (ekskl. omkostninger ved pensionsreformen)
  (% af BNP) | KP nov. 2006 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,6 |
| KOM nov. 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,8 | n.a. |
| KP jan. 2006 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 | n.a. |
| Offentlig saldo
  (inkl. omkostninger ved pensionsreformen)
  (% af BNP) | KP nov. 2006 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 |
| KOM nov. 2006 | – 4,4 | – 4,2 | – 4,0 | – 3,9 | n.a. |
| KP jan. 2006 | – 4,7 | – 4,6 | – 4,1 | – 3,7 | n.a. |
| Primær saldo
  (ekskl. omkostninger ved pensionsreformen)
  (% af GDP) | KP nov. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |
| KOM nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | n.a. |
| KP jan. 2006 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 | n.a. |
| Strukturel saldo (5)

  (ekskl. omkostninger ved pensionsreformen)
  (% af GDP) | KP nov. 2006 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM nov. 2006 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,8 | n.a. |
| KP jan. 2006 | – 2,1 | – 2,7 | – 2,4 | – 2,1 | n.a. |
| Strukturel saldo (5)

  (inkl. omkostninger ved pensionsreformen)
  (% af GDP) | KP nov. 2006 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 |
| KOM nov. 2006 | – 4,2 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,9 | n.a. |
| KP jan. 2006 | – 4,7 | – 4,7 | – 4,2 | – 3,9 | n.a. |
| Offentlig bruttogæld
  (ekskl. omkostninger ved pensionsreformen)
  (% af GDP) | KP nov. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |
| KOM nov. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | n.a. |
| KP jan. 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | n.a. |
| Offentlig bruttogæld
  (inkl. omkostninger ved pensionsreformen)
  (% af GDP) | KP nov. 2006 | 47,3 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 |
| KOM nov. 2006 | 47,4 | 49,3 | 51,0 | 51,6 | n.a. |
| KP jan. 2006 | 47,9 | 51,2 | 52,1 | 52,6 | n.a. |
| Kilde

  Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene |

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(% ændring)

KP nov. 2006

3,5

5,4

5,1

5,1

5,6

KOM nov. 2006

3,2

5,2

4,7

4,8

n.a.

KP jan. 2006

3,3

4,3

4,6

5,0

n.a.

HICP-inflation

(%)

KP nov. 2006

2,2

1,4

2,1

2,5

2,5

KOM nov. 2006

2,2

1,4

2,5

2,8

n.a.

KP jan. 2006

2,2

1,5

2,2

2,5

n.a.

Outputgap

(% af potentielt BNP)

KP nov. 2006
   (4)

– 0,4

0,5

0,5

0,3

0,4

KOM nov. 2006 (6)

– 0,3

0,4

0,3

0,1

n.a.

KP jan. 2006
   (4)

0,1

0,3

0,3

0,6

n.a.

Offentlig saldo

(ekskl. omkostninger ved pensionsreformen)

(% af BNP)

KP nov. 2006

– 2,5

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,6

KOM nov. 2006

– 2,5

– 2,2

– 2,0

– 1,8

n.a.

KP jan. 2006

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

n.a.

Offentlig saldo

(inkl. omkostninger ved pensionsreformen)

(% af BNP)

KP nov. 2006

– 4,4

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

KOM nov. 2006

– 4,4

– 4,2

– 4,0

– 3,9

n.a.

KP jan. 2006

– 4,7

– 4,6

– 4,1

– 3,7

n.a.

Primær saldo

(ekskl. omkostninger ved pensionsreformen)

(% af GDP)

KP nov. 2006

0,1

0,5

1,0

1,4

1,7

KOM nov. 2006

0,1

0,2

0,4

0,6

n.a.

KP jan. 2006

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

n.a.

Strukturel saldo (5)

(ekskl. omkostninger ved pensionsreformen)

(% af GDP)

KP nov. 2006

– 2,4

– 2,1

– 1,6

– 1,1

– 0,7

KOM nov. 2006

– 2,3

– 2,3

– 2,1

– 1,8

n.a.

KP jan. 2006

– 2,1

– 2,7

– 2,4

– 2,1

n.a.

Strukturel saldo (5)

(inkl. omkostninger ved pensionsreformen)

(% af GDP)

KP nov. 2006

– 4,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

KOM nov. 2006

– 4,2

– 4,3

– 4,1

– 3,9

n.a.

KP jan. 2006

– 4,7

– 4,7

– 4,2

– 3,9

n.a.

Offentlig bruttogæld

(ekskl. omkostninger ved pensionsreformen)

(% af GDP)

KP nov. 2006

41,9

42,0

42,1

41,4

40,6

KOM nov. 2006

42,0

42,4

43,1

42,7

n.a.

KP jan. 2006

42,5

45,0

45,3

45,4

n.a.

Offentlig bruttogæld

(inkl. omkostninger ved pensionsreformen)

(% af GDP)

KP nov. 2006

47,3

48,9

50,0

50,3

50,2

KOM nov. 2006

47,4

49,3

51,0

51,6

n.a.

KP jan. 2006

47,9

51,2

52,1

52,6

n.a.

Kilde

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Se Eurostat News Release No 30/2004 af 2. marts 2004 og No 117/2004 af 23. september 2004.

(3)  Der er bl.a. ingen data om beskæftigelse udtrykt i antal arbejdstimer og arbejdsproduktivitet målt som BNP pr. arbejdstime. Der mangler også data om bidragene til den potentielle vækst.

(4)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(5)  Konjunkturkorrigeret saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Konjunkturkorrigeret saldo og strukturel saldo er det samme, eftersom engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger fra programmet er ubetydelige.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % og 5,0 % i perioden 2005-2008.

Kilde

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/17

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

(2007/C 72/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Sveriges opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Sveriges opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 2006-2009.

| (2) | Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventer, at den reale BNP-vækst vil falde fra 4,0 % i 2006 til 3,0 % i gennemsnit i resten af programperioden, selv om den fortsat vil ligge tæt på den potentielle vækst. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske vækstantagelser, idet væksten i 2006 muligvis har været endnu højere. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(2)

Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventer, at den reale BNP-vækst vil falde fra 4,0 % i 2006 til 3,0 % i gennemsnit i resten af programperioden, selv om den fortsat vil ligge tæt på den potentielle vækst. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på realistiske vækstantagelser, idet væksten i 2006 muligvis har været endnu højere. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer også realistiske.

| (3) | I 2006 skønnes det offentlige overskud ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2006 at blive på 2,8 % af BNP sammenlignet med en forventet vækst på 0,9 % i den forrige opdatering af konvergensprogrammet; forskellen afspejler primært en basiseffekt fra overskuddet i 2005, som blev meget højere end ventet. På grundlag af de disponible likviditetsdata ser det ud til, at 2006-overskuddet på grund af både lavere udgifter på den primære saldo og højere skatteindtægter formentlig vil blive højere end prognosen fra Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

(3)

I 2006 skønnes det offentlige overskud ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2006 at blive på 2,8 % af BNP sammenlignet med en forventet vækst på 0,9 % i den forrige opdatering af konvergensprogrammet; forskellen afspejler primært en basiseffekt fra overskuddet i 2005, som blev meget højere end ventet. På grundlag af de disponible likviditetsdata ser det ud til, at 2006-overskuddet på grund af både lavere udgifter på den primære saldo og højere skatteindtægter formentlig vil blive højere end prognosen fra Kommissionens tjenestegrene.

| (4) | Det opdaterede program bekræfter, at et budgetoverskud på 2 % af BNP i gennemsnit over konjunkturforløbet er den centrale rettesnor i finanspolitikken understøttet af flerårige udgiftslofter. I forslaget til finanslov i foråret 2007 vil regeringen revurdere det nuværende mål for det offentlige overskud under hensyntagen til Eurostats beslutning om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle (2). Efter udløbet af overgangsperioden for gennemførelse af denne beslutning (foråret 2007) vil overskuddet blive omtrent 1 % af BNP lavere hvert år, og gældskvoten vil blive opjusteret med omkring 0,5 % af BNP. Den budgetstrategi, der fremlægges i opdateringen, forventer en nedgang i overskuddet i 2007 (fra 3,0 % af BNP i 2006 til 2,4 %) og en gradvis let fremgang derefter (til 3,1 % i 2009); overskuddet på den primære saldo følger en lignende kurs. Både udgifts- og indtægtskvoten er gradvis for nedadgående igennem hele programperioden. Strategien er lagt an på at give den største effekt i den sidste del af programperioden, og de betydelige skattenedsættelser i 2007 er kun delvis finansieret. I forhold til den forrige opdatering er den forventede kurs i overskuddet (et fald i begyndelsen efterfulgt af en gradvis forbedring) den samme, men med en højere nettolångivningsstilling igennem programperioden. |
| --- | --- |

(4)

Det opdaterede program bekræfter, at et budgetoverskud på 2 % af BNP i gennemsnit over konjunkturforløbet er den centrale rettesnor i finanspolitikken understøttet af flerårige udgiftslofter. I forslaget til finanslov i foråret 2007 vil regeringen revurdere det nuværende mål for det offentlige overskud under hensyntagen til Eurostats beslutning om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger under anden søjle (2). Efter udløbet af overgangsperioden for gennemførelse af denne beslutning (foråret 2007) vil overskuddet blive omtrent 1 % af BNP lavere hvert år, og gældskvoten vil blive opjusteret med omkring 0,5 % af BNP. Den budgetstrategi, der fremlægges i opdateringen, forventer en nedgang i overskuddet i 2007 (fra 3,0 % af BNP i 2006 til 2,4 %) og en gradvis let fremgang derefter (til 3,1 % i 2009); overskuddet på den primære saldo følger en lignende kurs. Både udgifts- og indtægtskvoten er gradvis for nedadgående igennem hele programperioden. Strategien er lagt an på at give den største effekt i den sidste del af programperioden, og de betydelige skattenedsættelser i 2007 er kun delvis finansieret. I forhold til den forrige opdatering er den forventede kurs i overskuddet (et fald i begyndelsen efterfulgt af en gradvis forbedring) den samme, men med en højere nettolångivningsstilling igennem programperioden.

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, ventes at holde sig over 2 % af BNP igennem programperioden, jf. kravet om at sikre holdbarheden i de offentlige finanser. Som i den foregående opdatering af konvergensprogrammet svarer den mellemfristede budgetmålsætning, der fremlægges i programmet, til ovennævnte målsætning om et overskud på budgettet på 2 % af BNP i gennemsnit over konjunkturforløbet (dvs. strukturelt set), som programmet forventer at fastholde igennem programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er betydeligt mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1 % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning er også betydeligt mere krævende, end hvad gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt stiller krav om. |
| --- | --- |

(5)

Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, ventes at holde sig over 2 % af BNP igennem programperioden, jf. kravet om at sikre holdbarheden i de offentlige finanser. Som i den foregående opdatering af konvergensprogrammet svarer den mellemfristede budgetmålsætning, der fremlægges i programmet, til ovennævnte målsætning om et overskud på budgettet på 2 % af BNP i gennemsnit over konjunkturforløbet (dvs. strukturelt set), som programmet forventer at fastholde igennem programperioden. Da den mellemfristede budgetmålsætning er betydeligt mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på ca. 1 % af BNP), skulle opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede budgetmålsætning er også betydeligt mere krævende, end hvad gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt stiller krav om.

| (6) | Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret fra og med 2007. De makroøkonomiske udsigter og fremskrivningerne for skatteindtægterne synes at afspejle plausible antagelser, selv om der knytter sig en vis usikkerhed til resultatet af den fremtidige kapitalvindingsskat. Udgiftsmålene understøttes af påviseligt gode tidligere resultater på dette punkt takket være ovennævnte udgiftslofter. |
| --- | --- |

(6)

Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret fra og med 2007. De makroøkonomiske udsigter og fremskrivningerne for skatteindtægterne synes at afspejle plausible antagelser, selv om der knytter sig en vis usikkerhed til resultatet af den fremtidige kapitalvindingsskat. Udgiftsmålene understøttes af påviseligt gode tidligere resultater på dette punkt takket være ovennævnte udgiftslofter.

| (7) | I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden, således som det er planlagt i programmet. Desuden ser budgetstillingen ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving i hele programperioden. Der er dog en risiko for, at den finanspolitik, programmet lægger op til, kan blive procyklisk i 2007, hvor de økonomiske opgangstider ventes at fortsætte. Dette vil ikke være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. |
| --- | --- |

(7)

I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være tilstrækkelig til at fastholde den mellemfristede budgetmålsætning i hele programperioden, således som det er planlagt i programmet. Desuden ser budgetstillingen ud til at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving i hele programperioden. Der er dog en risiko for, at den finanspolitik, programmet lægger op til, kan blive procyklisk i 2007, hvor de økonomiske opgangstider ventes at fortsætte. Dette vil ikke være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

| (8) | Den offentlige gæld skønnes at være faldet til 46,5 % af BNP i 2006, et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet venter, at gældskvoten vil fortsætte sin nedadgående kurs og falde med 13,5 procentpoint igennem programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentlige gæld skønnes at være faldet til 46,5 % af BNP i 2006, et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Programmet venter, at gældskvoten vil fortsætte sin nedadgående kurs og falde med 13,5 procentpoint igennem programperioden.

| (9) | Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Sverige er lavere end EU-gennemsnittet, og pensionsudgifterne forventes at holde sig stabile som en procentdel af BNP på lang sigt under indflydelse af den betydelige udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet. Udgangsbudgetstillingen med et stort overskud på den primære saldo bidrager til nedbringelsen af bruttogælden og akkumuleringen af aktiver. Fastholdelse af sunde statsfinanser med fortsatte overskud som planlagt vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Generelt set synes Sverige at stå over for en lav risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Sverige er lavere end EU-gennemsnittet, og pensionsudgifterne forventes at holde sig stabile som en procentdel af BNP på lang sigt under indflydelse af den betydelige udgiftsreducerende virkning af reformen af pensionssystemet. Udgangsbudgetstillingen med et stort overskud på den primære saldo bidrager til nedbringelsen af bruttogælden og akkumuleringen af aktiver. Fastholdelse af sunde statsfinanser med fortsatte overskud som planlagt vil bidrage til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Generelt set synes Sverige at stå over for en lav risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed.

| (10) | Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra november 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det systematisk oplysninger om de direkte budgetudgifter eller budgetbesparelser som følge af de vigtigste planlagte reformer i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger ser ud til at tage højde for virkningerne på de offentlige finanser af de foranstaltninger, der beskrives i det nationale reformprogram. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er planlagt i det nationale reformprogram. Navnlig planlægger begge programmer gennemførelse af foranstaltninger med henblik på at øge arbejdskraftudbuddet. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra november 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det systematisk oplysninger om de direkte budgetudgifter eller budgetbesparelser som følge af de vigtigste planlagte reformer i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger ser ud til at tage højde for virkningerne på de offentlige finanser af de foranstaltninger, der beskrives i det nationale reformprogram. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er planlagt i det nationale reformprogram. Navnlig planlægger begge programmer gennemførelse af foranstaltninger med henblik på at øge arbejdskraftudbuddet.

| (11) | Budgetstillingen i programmet er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Budgetstillingen i programmet er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de krævede og frivillige data (3). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de krævede og frivillige data (3).

Den generelle konklusion er, at den mellemfristede budgetstilling er sund, og at budgetstrategien er et godt eksempel på en finanspolitik, der føres i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Det vil dog være vigtigt at imødegå risikoen for en procyklisk udvikling ved at sikre, at en forværring i den strukturelle budgetstilling i 2007 begrundet i de strukturreformer, som tager sigte på at fremme en større deltagelse på arbejdsmarkedet, ikke videreføres i de efterfølgende år.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger (4)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |
| KOM nov. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | — |
| KP dec. 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | — |
| HICP-inflation (5)

  (%) | KP dec. 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |
| KOM nov. 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | — |
| KP dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2006
   (6) | – 0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| KOM nov. 2006 (10) | – 0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | — |
| KP dec. 2005
   (6) | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |
| KOM nov. 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | — |
| KP dec. 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |
| KOM nov. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | — |
| KP dec. 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (6) | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| KOM nov. 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | — |
| KP dec. 2005
   (6) | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (8) | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| KOM nov. 2006 (9) | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | — |
| KP dec. 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | — |
| Offentlig gæld
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |
| KOM nov. 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | — |
| KP dec. 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | — |
| Kilde

  Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

2,7

KOM nov. 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

—

KP dec. 2005

2,4

3,1

2,8

2,3

—

HICP-inflation (5)

(%)

KP dec. 2006

1,3

1,9

2,2

1,5

1,9

KOM nov. 2006

0,8

1,5

1,6

1,8

—

KP dec. 2005

1,5

1,5

2,0

2,0

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2006
   (6)

– 0,7

0,0

0,3

0,3

0,3

KOM nov. 2006 (10)

– 0,5

0,2

0,5

0,6

—

KP dec. 2005
   (6)

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006

3,0

3,0

2,4

2,7

3,1

KOM nov. 2006

3,0

2,8

2,4

2,5

—

KP dec. 2005

1,6

0,9

1,2

1,7

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006

4,6

4,5

4,1

4,2

4,6

KOM nov. 2006

4,6

4,5

4,1

4,3

—

KP dec. 2005

3,2

2,5

3,0

3,6

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (6)

3,4

3,0

2,2

2,5

3,0

KOM nov. 2006

3,3

2,7

2,1

2,1

—

KP dec. 2005
   (6)

1,8

0,9

1,1

1,7

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (8)

3,0

3,0

2,2

2,5

3,0

KOM nov. 2006 (9)

2,9

2,7

2,1

2,1

—

KP dec. 2005

1,8

0,9

1,1

1,7

—

Offentlig gæld

(% af BNP)

KP dec. 2006

50,3

46,5

41,5

37,4

33,0

KOM nov. 2006

50,4

46,7

42,6

38,7

—

KP dec. 2005

50,9

49,4

47,8

46,0

—

Kilde

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Se Eurostats pressemeddelelse nr. 30/2004 af 2. marts 2004 og nr. 117/2004 af 23. september 2004.

(3)  Blandt de manglende krævede data kan nævnes visse deflatorer, skattetrykket og væksten på relevante udenlandske markeder.

(4)  Budgetfremskrivningerne afspejler ikke virkningen af Eurostats beslutning af 2. marts 2004 om klassificeringen af fuldt finansierede pensionsordninger, som skal gennemføres i forbindelse med indberetningen i foråret 2007. Medregnes denne virkning, vil den offentlige saldo ifølge det opdaterede program være på 2,0 % af BNP i 2005, 2,0 % i 2006, 1,3 % i 2007, 1,6 % i 2008 og 2,0 % i 2009, mens den offentlige gæld vil være på 50,9 % af BNP i 2005, 47,0 % i 2006, 42,0 % i 2007, 37,9 % i 2008 og 33,5 % i 2009.

(5)  Inflationstallene i konvergensprogrammet er skønnet fra december til december, hvorimod Kommissionens tal er årlige gennemsnit. Dette forklarer forskellen mellem Kommissionens tal og HICP-tallene for 2005 og 2006. Programmet forudsætter også, at HICP vil følge UND1X (nationalt forbrugerprisindeks, der ikke medregner ændringer i indirekte skatter, subsidier og renteudgifter på realkreditlån) i 2008 og 2009. HICP ventes imidlertid at blive 0,5 procentpoint højere end UND1X- inflationen i 2007, hvilket forstærker programmets forventede nedgang i HICP-inflationen i 2008.

(6)  Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

(8)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (0,4 % af BNP i 2005, underskudsformindskende).

(9)  Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (0,4 % af BNP i 2005, underskudsformindskende).

(10)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % og 3,0 % i perioden 2005-2008.

Kilde

Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognose fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/20

---

RÅDETS UDTALELSE

af 27. februar 2007

om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 2006/07-2011/12

(2007/C 72/06)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden fra finansåret 2006/07 til finansåret 2011/12 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2007 gennemgik Rådet Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden fra finansåret 2006/07 til finansåret 2011/12 (2).

| (2) | Programmet indeholder to makroøkonomiske scenarier: et centralt scenario og et alternativt scenario, som er baseret på en trendvækst, der er et kvart procentpoint lavere end i det centrale scenario. Fremskrivningerne for de offentlige finanser i det opdaterede konvergensprogram bygger på sidstnævnte scenario, der er udformet således, at det er mere forsigtigt end det centrale, og som betragtes som referencescenariet for denne vurdering. Det opererer med en real BNP-vækst på 2

  % i 2006 og 2007, som falder til gennemsnitligt 2

  % igennem resten af programperioden. På basis af de disponible oplysninger forekommer programmet at være baseret på realistiske vækstantagelser. Fremskrivningerne for inflationen, som ventes at falde fra 2

  % i 2006 til 2 % fra og med 2007, forekommer lavt sat på kort sigt vurderet på baggrund af nyere offentliggjorte tal, men i øvrigt plausible. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

Formula

| (3) | For 2006/07 skønnes det offentlige underskud at blive på 3,0 % af BNP i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2006. I denne opdatering af konvergensprogrammet skønnes underskuddet at blive på 2,8 % af BNP i det samme år, hvilket betyder, at den seneste tendens med en robust vækst i indtægterne og en langsommere vækst i udgifterne fastholdes igennem de sidste måneder af finansåret. |
| --- | --- |

(3)

For 2006/07 skønnes det offentlige underskud at blive på 3,0 % af BNP i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2006. I denne opdatering af konvergensprogrammet skønnes underskuddet at blive på 2,8 % af BNP i det samme år, hvilket betyder, at den seneste tendens med en robust vækst i indtægterne og en langsommere vækst i udgifterne fastholdes igennem de sidste måneder af finansåret.

| (4) | De centrale målsætninger i finanspolitikken som påpeget i det opdaterede konvergensprogram er at sikre holdbarhed på lang sigt og retfærdighed inden for og på tværs af generationerne og på grundlag heraf at støtte den monetære politik, især ved at lade de automatiske stabilisatorer udjævne økonomiens forløb. Programmet forventer en reduktion i underskuddet til under 3 % af BNP i 2006/07 (2,8 %) og til 1,4 % af BNP ved udgangen af programperioden i 2011/12. Den primære saldo, som skønnes til et underskud på 0,6 % af BNP i 2005/06, ventes at komme i balance i 2008/09 og at nå op på et overskud på 0,7 % af BNP i 2011/12. Budgettilpasningen er igennem programperioden ligeligt fordelt på indtægter og udgifter. Stigningen i indtægtskvoten ventes at indtræffe i de første to år af programperioden, delvis drevet af diskretionære foranstaltninger, mens en betydelig justering på udgiftssiden er planlagt til at finde sted fra 2008/09 via en opbremsning i den aktuelle udgiftsvækst. De offentlige investeringer som defineret i konvergensprogrammet (3) ventes at stabilisere sig på 2

  % af BNP fra 2006/07, således at underskuddet fra 2007/08 planlægges benyttet alene til at finansiere de offentlige investeringer. Tilpasningskursen svarer stort set til den, der blev fremlagt i opdateringen fra 2005, dog med gunstigere makroøkonomiske udsigter på kort sigt. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, ventes at blive forbedret fra 2

  % af BNP i 2006/07 til ca. 1

  % af BNP i det sidste programår, 2011/12. Set ud fra disse skøn er denne tilpasning mere markant mellem 2006/07 og 2008/09, men aftager i tempo derefter. Som i opdateringen fra 2005 er der ikke fastsat nogen kvantitativ mellemfristet målsætning for den strukturelle saldo. Programmet henviser til finanspolitiske målsætninger ifølge de indenlandske regler, som er forenelige med en stabilisering af gældskvoten på et forholdsvis lavt niveau, og som kun giver en sikkerhedsmargen mod overskridelse af tærsklen for det offentlige underskud på 3 % af BNP under bestemte omstændigheder. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret frem til 2007/08, men budgetresultatet kan blive værre end ventet i programmet i årene derefter afhængig af gennemførelsen af kontrollen med udgifter. Den forventede stigning i forholdet mellem skatter/afgifter og BNP bygger på forholdsvis flygtige faktorer som overskuddene i finanssektoren og olieindustrien. De forholdsvis gode udsigter for indtægterne synes dog underbygget af den seneste økonomiske udvikling, der bl.a. omfatter en høj rentabilitet. Fra og med 2008/09 afhænger opfyldelsen af den afstukne kurs for underskuddet i programmet af, at den forventede opbremsning i udgiftsvæksten indtræffer, og der sker en aktiv overvågning af håndhævelsen af udgiftslofterne. Den fulde gennemførelse af den begrænsning i udgiftsvæksten, der forventes at følge af »Comprehensive Spending Review«, vil være afgørende for, at programmets målsætninger nås. De britiske myndigheder har på forhånd bebudet en reduktion af budgetbevillingerne til en række mindre ministerier og forpligtet sig til reale årlige reduktioner af administrationsbudgetterne på 5 % for hele regeringens vedkommende samt besparelser ved hjælp af et bedre pris/ kvalitetsforhold. Hovedparten af reduktionen i udgiftsvæksten fra 2008/09 er imidlertid endnu ikke understøttet af konkrete budgetbevillinger, der skal bekræftes i myndighedernes »Comprehensive Spending Review«, som er planlagt for sommeren 2007, og hvori der vil blive bebudet faste udgiftsplaner frem til 2010/11. De hidtidige resultater med aktiv overvågning af håndhævelsen af udgiftslofter er positive. |
| --- | --- |

(6)

Usikkerhedsmomenterne i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes i det store og hele at være afbalanceret frem til 2007/08, men budgetresultatet kan blive værre end ventet i programmet i årene derefter afhængig af gennemførelsen af kontrollen med udgifter. Den forventede stigning i forholdet mellem skatter/afgifter og BNP bygger på forholdsvis flygtige faktorer som overskuddene i finanssektoren og olieindustrien. De forholdsvis gode udsigter for indtægterne synes dog underbygget af den seneste økonomiske udvikling, der bl.a. omfatter en høj rentabilitet. Fra og med 2008/09 afhænger opfyldelsen af den afstukne kurs for underskuddet i programmet af, at den forventede opbremsning i udgiftsvæksten indtræffer, og der sker en aktiv overvågning af håndhævelsen af udgiftslofterne. Den fulde gennemførelse af den begrænsning i udgiftsvæksten, der forventes at følge af »Comprehensive Spending Review«, vil være afgørende for, at programmets målsætninger nås. De britiske myndigheder har på forhånd bebudet en reduktion af budgetbevillingerne til en række mindre ministerier og forpligtet sig til reale årlige reduktioner af administrationsbudgetterne på 5 % for hele regeringens vedkommende samt besparelser ved hjælp af et bedre pris/ kvalitetsforhold. Hovedparten af reduktionen i udgiftsvæksten fra 2008/09 er imidlertid endnu ikke understøttet af konkrete budgetbevillinger, der skal bekræftes i myndighedernes »Comprehensive Spending Review«, som er planlagt for sommeren 2007, og hvori der vil blive bebudet faste udgiftsplaner frem til 2010/11. De hidtidige resultater med aktiv overvågning af håndhævelsen af udgiftslofter er positive.

| (7) | I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006/07, således som Rådet har henstillet. Budgetstillingen giver en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving frem til omkring 2009/10, hvor fremskrivningerne er afhængige af udfaldet af »Comprehensive Spending Review«. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør tempoet i den finanspolitiske konsolidering derfor øges. |
| --- | --- |

(7)

I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2006/07, således som Rådet har henstillet. Budgetstillingen giver en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving frem til omkring 2009/10, hvor fremskrivningerne er afhængige af udfaldet af »Comprehensive Spending Review«. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud bør tempoet i den finanspolitiske konsolidering derfor øges.

| (8) | Bruttogældskvoten, som var på 42,1 % af BNP i 2005/06, holder sig et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, men ventes at stige langsomt igennem programperioden og at toppe på lige over 44 % af BNP i 2008/09. Derefter ventes kvoten af stabilisere sig for dernæst at begynde at falde hen imod udgangen af programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Bruttogældskvoten, som var på 42,1 % af BNP i 2005/06, holder sig et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP, men ventes at stige langsomt igennem programperioden og at toppe på lige over 44 % af BNP i 2008/09. Derefter ventes kvoten af stabilisere sig for dernæst at begynde at falde hen imod udgangen af programperioden.

| (9) | Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Det Forenede Kongerige ligger tæt på EU-gennemsnittet, men pensionsudgifterne stiger noget langsommere end gennemsnitsstigningen i EU, hvilket delvis skyldes, at Det Forenede Kongerige historisk set i højere grad end andre EU-lande har benyttet sig af private pensionsordninger. De foreslåede reformer af pensionssikringen giver en løsning på den potentielt utilstrækkelige pensionssikring i fremtiden ved at styrke incitamenterne til privat opsparing til pensionsformål og øge bevillingerne til offentlige pensioner, hvilket indebærer en stigning i de offentlige pensionsudgifter, som er en smule større end tidligere forventet; reformen omfatter også en planlagt gradvis forhøjelse af den lovfæstede pensionsalder. Udgangsbudgetstillingen vil stadig, selv om den er forbedret i forhold til 2005, udgøre en risiko i forhold til holdbarheden i de offentlige finanser, hvis der ikke sker en væsentlig reduktion af underskuddet på mellemlang sigt, selv inden der er taget højde for den langsigtede budgetvirkning af en aldrende befolkning. Konsolidering af de offentlige finanser gennem en yderligere styrkelse af budgetstillingen i forhold til den, der er planlagt i konvergensprogrammet, vil medvirke til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Generelt set synes Det Forenede Kongerige at stå over for en mellemhøj risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed. |
| --- | --- |

(9)

Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Det Forenede Kongerige ligger tæt på EU-gennemsnittet, men pensionsudgifterne stiger noget langsommere end gennemsnitsstigningen i EU, hvilket delvis skyldes, at Det Forenede Kongerige historisk set i højere grad end andre EU-lande har benyttet sig af private pensionsordninger. De foreslåede reformer af pensionssikringen giver en løsning på den potentielt utilstrækkelige pensionssikring i fremtiden ved at styrke incitamenterne til privat opsparing til pensionsformål og øge bevillingerne til offentlige pensioner, hvilket indebærer en stigning i de offentlige pensionsudgifter, som er en smule større end tidligere forventet; reformen omfatter også en planlagt gradvis forhøjelse af den lovfæstede pensionsalder. Udgangsbudgetstillingen vil stadig, selv om den er forbedret i forhold til 2005, udgøre en risiko i forhold til holdbarheden i de offentlige finanser, hvis der ikke sker en væsentlig reduktion af underskuddet på mellemlang sigt, selv inden der er taget højde for den langsigtede budgetvirkning af en aldrende befolkning. Konsolidering af de offentlige finanser gennem en yderligere styrkelse af budgetstillingen i forhold til den, der er planlagt i konvergensprogrammet, vil medvirke til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Generelt set synes Det Forenede Kongerige at stå over for en mellemhøj risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed.

| (10) | Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det systematisk oplysninger om de direkte budgetudgifter eller budgetbesparelser som følge af de vigtigste planlagte reformer i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger ser ud til at tage højde for virkningerne på de offentlige finanser af de foranstaltninger, der beskrives i det nationale reformprogram. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er planlagt i det nationale reformprogram. Navnlig omfatter begge programmer en gradvis gennemførelse af regeringens målsætninger om at effektivisere og højne pris/kvalitetsforholdet i den offentlige sektors ydelser, samtidig med at der i de langsigtede fremskrivninger for de offentlige finanser er indregnet de anslåede udgifter til den foreslåede pensionsreform. |
| --- | --- |

(10)

Konvergensprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Desuden giver det systematisk oplysninger om de direkte budgetudgifter eller budgetbesparelser som følge af de vigtigste planlagte reformer i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger ser ud til at tage højde for virkningerne på de offentlige finanser af de foranstaltninger, der beskrives i det nationale reformprogram. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der er planlagt i konvergensprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med de foranstaltninger, der er planlagt i det nationale reformprogram. Navnlig omfatter begge programmer en gradvis gennemførelse af regeringens målsætninger om at effektivisere og højne pris/kvalitetsforholdet i den offentlige sektors ydelser, samtidig med at der i de langsigtede fremskrivninger for de offentlige finanser er indregnet de anslåede udgifter til den foreslåede pensionsreform.

| (11) | Budgetstillingen i programmet er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Budgetstillingen i programmet er stort set i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

| (12) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet mangler i de krævede og frivillige data (4). |
| --- | --- |

(12)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet mangler i de krævede og frivillige data (4).

Rådet finder, at programmet stort set er foreneligt med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden for den frist, der er fastsat af Rådet (finansåret 2006/07). Rådet opfordrer Det Forenede Kongerige til at fortsætte konsolideringen efter 2009/10. Opfyldelsen af budgetmålene for perioden efter 2007/08 er betinget af, at den planlagte udgiftsreduktion gennemføres effektivt.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordrer Rådet Det Forenede Kongerige til at videreføre budgetkonsolideringen igennem programperioden, navnlig ved at gennemføre den planlagte opbremsning i væksten i udgifterne efter 2007/08, og til yderligere at styrke sin budgetstilling, så risiciene for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt imødegås.

Det Forenede Kongeriges opfordres endvidere til at forbedre opfyldelsen af datakravene i adfærdskodeksen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2006
   (5) | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2006 (6) | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,4 | — | — | — |
| KP dec. 2005
   (5) | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2006
   (5) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2006 (6) | 2,1 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | — | — | — |
| KP dec. 2005 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | — |
| Outputgab
  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2006
   (7) | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov. 2006 (6),  (8) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | — | — | — |
| KP dec. 2005
   (7) | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (9),  (10) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 |
| KOM nov. 2006 (10),  (11) | – 2,9 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | — | — | — |
| KP dec. 2005
   (9) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (12) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | – 0,7 |
| KOM nov. 2006 | – 0,9 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,4 | — | — | — |
| KP dec. 2005
   (12) | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | — | — | — | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (7),  (9) | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 2,8 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | — | — | — |
| KP dec. 2005
   (7) | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | — |
| Strukturel saldo (13)

  (% af BNP) | KP dec. 2006
   (7),  (9) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | — | — | — |
| KP dec. 2005 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | — |
| Offentlig gæld
  (% af BNP) | KP dec. 2006 | 42,7 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44,0 | 43,6 |
| KOM nov. 2006 | 42,1 | 42,5 | 43,4 | 44,1 | — | — | — |
| KP dec. 2005 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 | — |
| Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram fra 2006, Kommissionens tjenestegrenes prognose. |

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2006
   (5)

1 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

KOM nov. 2006 (6)

1,9

2,7

2,6

2,4

—

—

—

KP dec. 2005
   (5)

1Formula

2Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

—

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2006
   (5)

2

2 Formula

2

2

2

2

2

KOM nov. 2006 (6)

2,1

2,4

2,2

2,0

—

—

—

KP dec. 2005

2Formula

2

2

2

2

2

—

Outputgab

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2006
   (7)

– 0,5

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

KOM nov. 2006 (6),  (8)

– 0,3

– 0,4

– 0,5

– 0,7

—

—

—

KP dec. 2005
   (7)

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (9),  (10)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

KOM nov. 2006 (10),  (11)

– 2,9

– 3,0

– 2,7

– 2,5

—

—

—

KP dec. 2005
   (9)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (12)

– 0,8

– 0,6

– 0,2

– 0,1

– 0,3

– 0,5

– 0,7

KOM nov. 2006

– 0,9

– 1,0

– 0,6

– 0,4

—

—

—

KP dec. 2005
   (12)

– 1,0

– 0,7

– 0,3

—

—

—

—

Konjunkturkorrigeret saldo

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (7),  (9)

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM nov. 2006 (8)

– 2,8

– 2,8

– 2,4

– 2,2

—

—

—

KP dec. 2005
   (7)

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

—

Strukturel saldo (13)

(% af BNP)

KP dec. 2006
   (7),  (9)

– 3,0

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

KOM nov. 2006 (8)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 2,2

—

—

—

KP dec. 2005

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

—

Offentlig gæld

(% af BNP)

KP dec. 2006

42,7

43,7

44,1

44,2

44,2

44,0

43,6

KOM nov. 2006

42,1

42,5

43,4

44,1

—

—

—

KP dec. 2005

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

—

Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram fra 2006, Kommissionens tjenestegrenes prognose.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Det britiske finansår løber fra april til marts.

(3)  Definitionen af offentlige investeringer i Det Forenede Kongeriges konvergensprogram, som ikke er et ESA-begreb, omfatter alle investeringer i den offentlige sektor (dvs. offentlige virksomheder samt centrale og lokale offentlige myndigheder) og inkluderer kapitaltilskud til den private sektor minus afskrivninger.

(4)  bl.a. mangler dataene for fremskrivningerne for beskæftigelsen, ledigheden og løninflationen, og der gives ikke en detaljeret fordeling af de forventede indtægter og udgifter for hele den offentlige sektor efter 2007/08. i forhold til opdateringen fra 2005 er tidshorisonten for fordelingen af udgifterne for hele den offentlige sektor kortere end i denne opdatering, som er den sidste opdatering, inden der fastsættes nye detaljerede udgiftsplaner i juli 2007 i »comprehensive spending review«.

(5)  De BNP- og inflationsprognoser, der ligger til grund for myndighedernes fremskrivninger for de offentlige finanser, hidrører fra et scenario, hvor trendvæksten er et kvart procentpoint højere.

(6)  Kommissionens tjenestegrenes prognose er på kalenderårsbasis.

(7)  Outputgabberegninger efter den i fællesskab aftalte metode på basis af data fra konvergensprogrammet. Outputgabberegningerne bygger på de data, der ligger til grund for det centrale trendvækstscenario.

(8)  Outputgab baseret på skøn for den potentielle vækst på 2,8 % i 2006, 2,7 % i 2007 og 2,6 % i 2008.

(9)  Tallene i konvergensprogrammet korrigeret for behandlingen af UMTS-indtægter. De britiske myndigheder inkluderer i deres fremskrivninger for den offentlige saldo årlige indtægter på omkring 1,0 mia. GBP fra salget af UMTS-licenser i 2000. Korrektion herfor for at bringe fremskrivningerne på linje med grundlaget for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud har den virkning at fratrække ca. 0,1 procentpoint fra saldoen (dvs. underskudsforøgende) i hvert år. Alle data i denne tabel afspejler situationen efter denne korrektion, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget i dataene i programmet.

(10)  Efter drøftelser mellem Eurostat og det britiske Office for National Statistics er det sandsynligt, at annulleringen af Nigerias gæld vil blive omklassificeret i statsregnskabet som underskudsforøgende med ca. 0,1 % af BNP såvel i 2005/06 som i 2006/07.

(11)  Kommissionens tjenestegrenes prognose er foretaget inden de diskretionære foranstaltninger, der blev bebudet i den foreløbige budgetrapport fra december 2006 og er inkluderet i konvergensprogrammet. I mangelen på bebudede udgiftsplaner fra og med 2008/09 er Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret baseret på en teknisk antagelse om, at udgifterne forbliver konstante som en procentdel af BNP, hvorimod konvergensprogrammet bygger på en arbejdshypotese om et fald i udgiftskvoten.

(12)  Data fra konvergensprogrammet afpasset efter en definition af den primære saldo, der benytter bruttorentebetalinger i stedet for nettorentebetalinger.

(13)  Konjunkturkorrigeret saldo (beregnet efter den i fællesskab aftalte metode) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2006 og baseret på oplysninger tilvejebragt af Office for National Statistics (0,3 % af BNP i 2005/06).

Kilde:

Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram fra 2006, Kommissionens tjenestegrenes prognose.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/24

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/07)

| Godkendelsesdato | 30.11.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 293/06 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002 |
| Retsgrundlag | Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003) |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Fremme af socialt boligbyggeri (ejerboliger) |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 20 millioner GBP; Samlet forventet støtteydelse: 140 millioner GBP |
| Støtteintensitet | 60 % |
| Varighed | 1. januar 2007-31. december 2013 |
| Økonomisk sektor | — |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | — |
| Andre oplysninger | Detaljeret årsrapport om ordningens gennemførelse |

Godkendelsesdato

30.11.2006

Sag nr.

N 293/06

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002

Retsgrundlag

Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003)

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Fremme af socialt boligbyggeri (ejerboliger)

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 20 millioner GBP; Samlet forventet støtteydelse: 140 millioner GBP

Støtteintensitet

60 %

Varighed

1. januar 2007-31. december 2013

Økonomisk sektor

—

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

—

Andre oplysninger

Detaljeret årsrapport om ordningens gennemførelse

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 9.2.2007 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 773/06 |
| Medlemsstat | Østrig |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten |
| Retsgrundlag | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Redning af kriseramte virksomheder, Omstrukturering af kriseramte virksomheder |
| Støtteform | Direkte støtte, Lavtforrentede lån |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 1,9 millioner EUR; Samlet forventet støtteydelse: 5,22 millioner EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | Indtil 9.10.2009 |
| Økonomisk sektor | — |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

9.2.2007

Sag nr.

N 773/06

Medlemsstat

Østrig

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten

Retsgrundlag

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Redning af kriseramte virksomheder, Omstrukturering af kriseramte virksomheder

Støtteform

Direkte støtte, Lavtforrentede lån

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 1,9 millioner EUR; Samlet forventet støtteydelse: 5,22 millioner EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

Indtil 9.10.2009

Økonomisk sektor

—

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 16.5.2006 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 4/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Ammodernamento delle navi da pesca |
| Retsgrundlag | — | Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004 |

Vedtagelsesdato

16.5.2006

Sag nr.

NN 4/06

Medlemsstat

Italien

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Ammodernamento delle navi da pesca

Retsgrundlag

—

Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004

| — | Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |

—

Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Modernisering af fiskerfartøjer

Støtteform

De støttesatser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2792/1999

Budget

320 000 EUR

Støtteintensitet

De støttesatser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2792/1999

Varighed

1 år (budget 2005)

Erhvervssektorer

Virksomheder, der forarbejder og afsætter fiskevarer og akvakulturprodukter.

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

—

Andre oplysninger

Rapport om gennemførelsen

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/27

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4585 — BMW Intec/Dekra Südleasing Services)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/08)

Den 23. marts 2007 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4585. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4585. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/27

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4554 — Berkshire Hathaway/TTI)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/09)

Den 21. marts 2007 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4554. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4554. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/28

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4503 — PBDS/Philips APM)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/10)

Den 16. februar 2007 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4503. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4503. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/28

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4502 — LITE-ON/PBDS)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/11)

Den 16. februar 2007 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4502. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4502. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/29

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4547 — KKR/Permira/Prosiebensat.1)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/12)

Den 22. februar 2007 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4547. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4547. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/29

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.4571 — Swiss Life/Capitalleben)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/13)

Den 19. marts 2007 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4571. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32007M4571. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten. (http://eur-lex.europa.eu).

---

Europol

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/30

---

EUROPOLS STYRELSESRÅDS AFGØRELSE

af 20. marts 2007

om kontrolmekanismer for søgninger i edb-baserede datasamlinger

(2007/C 72/14)

EUROPOLS STYRELSESRÅD HAR —

under henvisning til konventionen udarbejdet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om oprettelse af Den Europæiske Union om oprettelse af en europæisk politienhed (1), senest ændret ved Rådets retsakt af 27. november 2003 udarbejdet på grundlag af artikel 43, stk. 1, i konventionen om oprettelse af en europæisk politienhed (Europol-konventionen) om ændring af denne konvention (2) (i det følgende benævnt »protokollen«), særlig artikel 16,

efter høring af den fælles kontrolinstans (3) og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 1, stk. 8, i protokollen ændrer artikel 16 i Europol-konventionen, hvori det foreskrives, at Europol skal etablere passende kontrolmekanismer for at gøre det muligt at kontrollere lovligheden af søgninger i de edb-baserede datasamlinger, der er omhandlet i artikel 6 og 6a i Europol-konventionen, som ændret ved protokollen. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1, stk. 8, i protokollen ændrer artikel 16 i Europol-konventionen, hvori det foreskrives, at Europol skal etablere passende kontrolmekanismer for at gøre det muligt at kontrollere lovligheden af søgninger i de edb-baserede datasamlinger, der er omhandlet i artikel 6 og 6a i Europol-konventionen, som ændret ved protokollen.

| (2) | Data, som videregives af medlemsstater og tredjelande med henblik på indføjelse i analysedatabaserne og informationssystemet, og som behandles i overensstemmelse med artikel 3 i Rådets retsakt af 3. november 1998 om vedtagelse af bestemmelser for Europol-analysedatabaser (4) og i overensstemmelse med artikel 6a i Europol-konventionen, som indført ved protokollen, skal også underlægges de kontrolmekanismer, som foreskrives i den ændrede artikel 16 i Europol-konventionen. |
| --- | --- |

(2)

Data, som videregives af medlemsstater og tredjelande med henblik på indføjelse i analysedatabaserne og informationssystemet, og som behandles i overensstemmelse med artikel 3 i Rådets retsakt af 3. november 1998 om vedtagelse af bestemmelser for Europol-analysedatabaser (4) og i overensstemmelse med artikel 6a i Europol-konventionen, som indført ved protokollen, skal også underlægges de kontrolmekanismer, som foreskrives i den ændrede artikel 16 i Europol-konventionen.

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Europol skal etablere kontrolmekanismer for at sikre, at det for alle søgninger, herunder forsøg på søgninger, efter oplysninger i de edb-baserede datasamlinger, som er omhandlet i artikel 6 og 6a i Europol-konventionen, som minimum skal være muligt at fastslå følgende:

| 1) | et enkelt referencenummer for den pågældende søgning eller forsøg på søgning |
| --- | --- |

1)

et enkelt referencenummer for den pågældende søgning eller forsøg på søgning

| 2) | hvilken af komponenterne i de edb-baserede datasamlinger omhandlet i artikel 6 og 6a i Europol-konventionen, der blev opnået adgang til, eller som blev konsulteret |
| --- | --- |

2)

hvilken af komponenterne i de edb-baserede datasamlinger omhandlet i artikel 6 og 6a i Europol-konventionen, der blev opnået adgang til, eller som blev konsulteret

| 3) | brugerens identitet |
| --- | --- |

3)

brugerens identitet

| 4) | datoen og tidspunktet for søgningen eller indhentningen af oplysninger, herunder forsøg på søgninger |
| --- | --- |

4)

datoen og tidspunktet for søgningen eller indhentningen af oplysninger, herunder forsøg på søgninger

| 5) | hvor det er relevant, den pågældende analysedatabase eller datafil |
| --- | --- |

5)

hvor det er relevant, den pågældende analysedatabase eller datafil

| 6) | identiteten på de(n) person(er), om hvilke der anmodes om data, opnås adgang til data og vises data, eller identificering af de indhentede oplysninger. |
| --- | --- |

6)

identiteten på de(n) person(er), om hvilke der anmodes om data, opnås adgang til data og vises data, eller identificering af de indhentede oplysninger.

Artikel 2

Data, som er indsamlet i overensstemmelse med artikel 1, må kun anvendes af Europol-ansatte, som har bemyndigelse til at sikre overholdelse af Europols bestemmelser om databeskyttelse, og af de fælles kontrolinstanser, der er omhandlet i artikel 23 og 24 i Europol-konventionen, for at kontrollere lovligheden af søgninger i de datasamlinger, der er omhandlet i artikel 6 og 6a i Europol-konventionen.

Artikel 3

Data, som er indsamlet i overensstemmelse med artikel 1, skal tilintetgøres efter seks måneder, med mindre der er yderligere behov for disse data med henblik på igangværende kontrol.

Artikel 4

Europol skal, når Europol behandler data i henhold til denne afgørelse, overholde de bestemmelser om databeskyttelse og datasikkerhed, der er fastsat i Europol-konventionen, særlig artikel 14, stk. 3, og artikel 25, og gennemførelsesbestemmelserne hertil.

Artikel 5

Styrelsesrådets beslutning af 9. juni 1999 om registrering (logning) ved indhentning af personoplysninger og beslutning af 28. februar 2001 om registrering (logning) ved indhentning af personoplysninger i informationssystemet ophæves herved.

Artikel 6

Denne afgørelse træder i kraft den 19. april 2007.

Udfærdiget i Haag, den 20. marts 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Formand for Styrelsesrådet

---

(1)  EFT C 316 af 27.11.1995, s. 2.

1

(2)  EUT C 2 af 6.1.2004, s. 1.

2

(3)  Jf. udtalelse 06/40 af. 19. oktober 2006.

3

(4)  EFT C 26 af 30.1.1999, s. 1.

4

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/32

---

EUROPOLS STYRELSESRÅDS AFGØRELSE

af 20. marts 2007

om fastsættelse af bestemmelser for aftaler om deltagelse af tredjeparters eksperter i analysegruppernes aktiviteter

(2007/C 72/15)

EUROPOLS STYRELSESRÅD HAR —

under henvisning til konventionen om oprettelse af en europæisk politienhed (Europol-konventionen), som ændret ved Rådets retsakt af 27. november 2003 om udarbejdelse, på grundlag af artikel 43, stk. 1, i konventionen om oprettelse af en europæisk politienhed, af en protokol om ændring af denne konvention (1), særlig artikel 10, stk. 9,

under henvisning til udtalelsen fra den fælles kontrolinstans og

ud fra følgende betragtninger:

Styrelsesrådet fastsætter med to tredjedeles flertal bestemmelserne for de aftaler, som regulerer deltagelsen af tredjeparters eksperter i analysegruppernes aktiviteter —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

| (a) | »analysegruppe«: den gruppe, i hvilken deltagerne arbejder sammen om et analyseprojekt som omhandlet i Europol-konventionens artikel 10, stk. 2, |
| --- | --- |

(a)

»analysegruppe«: den gruppe, i hvilken deltagerne arbejder sammen om et analyseprojekt som omhandlet i Europol-konventionens artikel 10, stk. 2,

| (b) | »aftale«: en aftale indgået mellem Europol og en tredjepart, som regulerer sidstnævntes deltagelse i en analysegruppes aktiviteter, |
| --- | --- |

(b)

»aftale«: en aftale indgået mellem Europol og en tredjepart, som regulerer sidstnævntes deltagelse i en analysegruppes aktiviteter,

| (c) | »deltagelse «af en tredjeparts eksperter i en analysegruppes aktiviteter: disse eksperter har ret til at deltage i analysegruppens møder, til efter anmodning at blive underrettet af Europol om udviklingen af den pågældende analysedatabase og til i overensstemmelse med de gældende retskrav at modtage og videregive de analyseresultater, som vedrører den tredjepart, de repræsenterer, |
| --- | --- |

(c)

»deltagelse «af en tredjeparts eksperter i en analysegruppes aktiviteter: disse eksperter har ret til at deltage i analysegruppens møder, til efter anmodning at blive underrettet af Europol om udviklingen af den pågældende analysedatabase og til i overensstemmelse med de gældende retskrav at modtage og videregive de analyseresultater, som vedrører den tredjepart, de repræsenterer,

| (d) | »tredjepart«: et tredjeland eller en ekstern organisation som omhandlet i Europol-konventionens artikel 10, stk. 4. |
| --- | --- |

(d)

»tredjepart«: et tredjeland eller en ekstern organisation som omhandlet i Europol-konventionens artikel 10, stk. 4.

Artikel 2

Opfordring til at deltage i en analysegruppes aktiviteter

Europol kan opfordre eksperter fra en tredjepart, med hvilken der er indgået en aftale, som indeholder de relevante bestemmelser om udveksling af oplysninger, herunder videregivelse af personoplysninger, og om sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger, som udveksles med Europol, til at deltage i en analysegruppes aktiviteter. Denne opfordring må kun fremsættes med analysegruppedeltagernes enstemmige godkendelse.

Artikel 3

Aftaler

1.   Deltagelsen af tredjeparters eksperter reguleres ved aftaler, som er indgået mellem Europol og den pågældende tredjepart. Den fælles kontrolinstans skal underrettes om disse aftaler, som skal bygge på den model, der er vedlagt denne afgørelse. Europol skal høre deltagerne i analysegruppen, hvis Europol agter at afvige fra standardaftalen.

2.   Det skal af aftalerne fremgå, at deltagende eksperter fra tredjeparter har ret til at:

| a. | deltage i analysegruppemøder og |
| --- | --- |

a.

deltage i analysegruppemøder og

| b. | efter anmodning blive underrettet af Europol om udviklingen af den pågældende analysedatabase og |
| --- | --- |

b.

efter anmodning blive underrettet af Europol om udviklingen af den pågældende analysedatabase og

| c. | modtage analyseresultater, som vedrører den tredjepart, de repræsenterer. Denne videregivelse skal ske i overensstemmelse med Europol-konventionens artikel 17, stk. 2, og artikel 18, stk. 4, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser om samarbejdsaftaler og aftaler om sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger og i overensstemmelse med artikel 5, stk. 5, i Rådets retsakt af 12. marts 1999 om fastsættelse af regler for Europols videregivelse af personoplysninger til tredjelande og eksterne organisationer (2) og med forhåndsgodkendelse af den medlemsstat, som videregav de pågældende oplysninger, og |
| --- | --- |

c.

modtage analyseresultater, som vedrører den tredjepart, de repræsenterer. Denne videregivelse skal ske i overensstemmelse med Europol-konventionens artikel 17, stk. 2, og artikel 18, stk. 4, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser om samarbejdsaftaler og aftaler om sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger og i overensstemmelse med artikel 5, stk. 5, i Rådets retsakt af 12. marts 1999 om fastsættelse af regler for Europols videregivelse af personoplysninger til tredjelande og eksterne organisationer (2) og med forhåndsgodkendelse af den medlemsstat, som videregav de pågældende oplysninger, og

| d. | videregive analyseresultater, men dog kun mod forhåndsgodkendelse af de berørte deltagere og i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i samarbejds- og fortrolighedsaftalerne. |
| --- | --- |

d.

videregive analyseresultater, men dog kun mod forhåndsgodkendelse af de berørte deltagere og i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i samarbejds- og fortrolighedsaftalerne.

3.   Det skal af aftalerne fremgå, at de kan ophæves, hvis der gives meddelelse herom enten af den deltagende tredjepart eller af Europol, og de må begge kun handle efter aftale med analysegruppens deltagere. Hvis der ikke kan opnås enighed blandt deltagerne, skal Europol meddele, at aftalen ophører efter anmodning fra en af deltagerne og underrette Styrelsesrådet herom.

Artikel 4

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft den 19. april 2007.

Udfærdiget i Haag, den 20. marts 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Formand for Styrelsesrådet

---

(1)  EUT C 2 af 6.1.2004, s. 1.

1

(2)  EFT C 88 af 30. marts 1999, s. 1. Retsakt, som ændret ved Rådets retsakt af 28. februar 2002 (EFT C 76 af 27. marts 2002, s. 1).

2

---

BILAG

STANDARDAFTALE OM DELTAGELSE AF TREDJEPARTERS EKSPERTER I ANALYSEGRUPPERNES AKTIVITETER

EUROPOL OG (tredjepartens navn) (i det følgende benævnt »parterne«) HAR —

under henvisning til Europol-konventionen, særlig artikel 10, stk. 9,

under henvisning til samarbejdsaftalen mellem Europol og (tredjepartens navn), særlig bestemmelserne om sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger,

ELLER:

under henvisning til samarbejdsaftalen og aftalen om sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger mellem Europol og (tredjepartens navn),

under henvisning til Rådets retsakt af 3. november 1998 om vedtagelse af bestemmelser for Europol-analysedatabaser (1),

under henvisning til Styrelsesrådets beslutning af (dato) om fastsættelse af bestemmelser for aftaler om deltagelse af tredjeparters eksperter i analysegruppernes aktiviteter, særlig artikel 3, stk. 1,

under henvisning til oprettelsesbestemmelserne for analysedatabasen YYY, og

ud fra følgende betragtninger:

Det er i medlemsstatens interesse at lade eksperter fra (tredjepartens navn) deltage i aktiviteterne i analysegruppe YYY.

(Tredjepartens navn) er direkte berørt af det analysearbejde, der udføres af analysegruppe YYY —

GODKENDT FØLGENDE AFTALE:

Artikel 1

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

| (a) | »deltagelse «af en tredjeparts eksperter i en analysegruppes aktiviteter: disse eksperter har ret til at deltage i analysegruppens møder, til efter anmodning at blive underrettet af Europol om udviklingen af den pågældende analysedatabase og til i overensstemmelse med de gældende retskrav at modtage og videregive de analyseresultater, som vedrører den tredjepart, de repræsenterer |
| --- | --- |

(a)

»deltagelse «af en tredjeparts eksperter i en analysegruppes aktiviteter: disse eksperter har ret til at deltage i analysegruppens møder, til efter anmodning at blive underrettet af Europol om udviklingen af den pågældende analysedatabase og til i overensstemmelse med de gældende retskrav at modtage og videregive de analyseresultater, som vedrører den tredjepart, de repræsenterer

| (b) | »samarbejdsaftale«: den aftale, der er indgået og undertegnet den (dato) mellem Europol og (tredjepartens navn) |
| --- | --- |

(b)

»samarbejdsaftale«: den aftale, der er indgået og undertegnet den (dato) mellem Europol og (tredjepartens navn)

| (c) | »aftale om sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger«: den aftale, der er omhandlet i Europol-konventionens artikel 18, stk. 6. |
| --- | --- |

(c)

»aftale om sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger«: den aftale, der er omhandlet i Europol-konventionens artikel 18, stk. 6.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   XXX (2) fra (navn på den udsendende myndighed) skal deltage i aktiviteterne i analysegruppe YYY.

2.   XXX skal følgelig have bemyndigelse til at:

| a. | deltage i analysegruppemøder og |
| --- | --- |

a.

deltage i analysegruppemøder og

| b. | efter anmodning blive underrettet af Europol om udviklingen af den pågældende analysedatabase YYY og |
| --- | --- |

b.

efter anmodning blive underrettet af Europol om udviklingen af den pågældende analysedatabase YYY og

| c. | modtage analyseresultater, som vedrører (tredjepartens navn). Denne videregivelse skal ske i overensstemmelse med Europol-konventionens artikel 17, stk. 2, og artikel 18, stk. 4, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser om samarbejdsaftaler og aftaler om sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger og i overensstemmelse med artikel 5, stk. 5, i Rådets retsakt af 12. marts 1999 om fastsættelse af regler for Europols videregivelse af personoplysninger til tredjelande og eksterne organisationer og med forhåndsgodkendelse af den medlemsstat, som videregav de pågældende oplysninger. |
| --- | --- |

c.

modtage analyseresultater, som vedrører (tredjepartens navn). Denne videregivelse skal ske i overensstemmelse med Europol-konventionens artikel 17, stk. 2, og artikel 18, stk. 4, i overensstemmelse med de relevante bestemmelser om samarbejdsaftaler og aftaler om sikkerhedsbeskyttelse af oplysninger og i overensstemmelse med artikel 5, stk. 5, i Rådets retsakt af 12. marts 1999 om fastsættelse af regler for Europols videregivelse af personoplysninger til tredjelande og eksterne organisationer og med forhåndsgodkendelse af den medlemsstat, som videregav de pågældende oplysninger.

| d. | videregive analyseresultater, men dog kun mod forhåndsgodkendelse af de berørte deltagere og i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i samarbejds- og fortrolighedsaftalerne. |
| --- | --- |

d.

videregive analyseresultater, men dog kun mod forhåndsgodkendelse af de berørte deltagere og i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i samarbejds- og fortrolighedsaftalerne.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne aftale træder i kraft på (dato).

Artikel 4

Ophævelse

1.   Denne aftale ophører automatisk, når analysedatabase YYY nedlægges.

2.   Denne aftale kan på ethvert tidspunkt ophæves, hvis en af parterne giver meddelelse herom.

---

(1)  EFT C 26 af 30. januar 1999, s. 1, som ændret ved (tilføj referencen, når den nye retsakt vedtages).

(2)  Navn på eksperten(-erne).

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/35

---

EUROPOLS STYRELSESRÅDS AFGØRELSE

af 20. marts 2007

om fastsættelse af bestemmelser for de aftaler, der regulerer den administrative gennemførelse af Europol-ansattes deltagelse i fælles efterforskningshold

(2007/C 72/16)

EUROPOLS STYRELSESRÅD HAR —

under henvisning til Europol-konventionen, som ændret ved Rådets retsakt af 28. november 2002, om udarbejdelse på grundlag af artikel 43, stk. 1, i konventionen om oprettelse af en europæisk politienhed af en protokol og under henvisning til protokollen om privilegier og immuniteter for Europol, medlemmer af Europols organer samt Europols vicedirektører og ansatte, særlig artikel 3a, og

under henvisning til udtalelsen fra den fælles kontrolinstans, og

ud fra følgende betragtninger:

Styrelsesrådet fastsætter med to tredjedeles flertal bestemmelserne for de aftaler, der regulerer den administrative gennemførelse af Europol-ansattes deltagelse i fælles efterforskningshold.

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

| (a) | »fælles efterforskningshold«: det fælles efterforskningshold, som er omhandlet i artikel 3a i Europol-konventionen |
| --- | --- |

(a)

»fælles efterforskningshold«: det fælles efterforskningshold, som er omhandlet i artikel 3a i Europol-konventionen

| (b) | »national enhed«: den nationale enhed er det eneste forbindelsesled mellem de kompetente nationale myndigheder og Europol som omhandlet i artikel 4 i Europol-konventionen |
| --- | --- |

(b)

»national enhed«: den nationale enhed er det eneste forbindelsesled mellem de kompetente nationale myndigheder og Europol som omhandlet i artikel 4 i Europol-konventionen

| (c) | »kompetente myndigheder«: medlemsstaternes eksisterende offentlige instanser, som efter national ret har kompetence med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i Europol-konventionen. |
| --- | --- |

(c)

»kompetente myndigheder«: medlemsstaternes eksisterende offentlige instanser, som efter national ret har kompetence med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i Europol-konventionen.

Artikel 2

Aftaler

1.   Den administrative gennemførelse af Europol-ansattes deltagelse i fælles efterforskningshold skal foreskrives i en aftale, der indgås mellem Europols direktør og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, som har ansvaret for at etablere det pågældende efterforskningshold.

2.   De nationale enheder i de deltagende medlemsstater skal inddrages ved indgåelsen af aftalerne.

Artikel 3

Mandat for Europol-ansatte, som deltager i fælles efterforskningshold

1.   Aftalerne skal indeholde en beskrivelse af opgaver, rettigheder og pligter for Europol-ansatte, som deltager i fælles efterforskningshold.

2.   Det skal af aftalerne eksplicit fremgå, at Europol-ansatte, som deltager i et fælles efterforskningshold, skal bistå holdets medlemmer i overensstemmelse med Europol-konventionen og i overensstemmelse med national ret i den medlemsstat, hvor holdet arbejder.

Artikel 4

Ledelse og tilsyn

1.   Det skal i aftalerne fastsættes, at Europol-ansatte, som deltager i et fælles efterforskningshold, skal udføre deres opgaver under ledelse af de(n) i aftalen anførte holdleder/-ledere.

2.   Aftalerne skal foreskrive, at Europol-ansatte har ret til ikke at udføre ordrer, som de mener, er i modstrid med deres pligter i henhold til Europol-konventionen. Den Europol-ansatte skal i dette tilfælde underrette Europols direktør herom, som dernæst rådfører sig med holdlederen/-lederne om at finde en løsning. Hvis der ikke findes en løsning, som er tilfredsstillende for begge parter, skal direktøren have beføjelse til at ophæve aftalen.

Artikel 5

Adgang til oplysninger

Af aftalerne skal det eksplicit fremgå, at Europol-ansatte, som deltager i fælles efterforskningshold, skal have adgang til Europols edb-baserede system i overensstemmelse med bestemmelserne i Europol-konventionen og de gældende sikkerhedsbestemmelser (1) i hele den periode, deres medlemskab af det fælles efterforskningshold varer.

Artikel 6

Omkostninger og udstyr

Aftalerne skal regulere omkostningsfordelingen, herunder forsikringer som følge af Europol-ansattes deltagelse i fælles efterforskningshold, og skal beskrive de betingelser, hvorunder alt udstyr leveret af Europol kan anvendes af medlemmerne af det fælles efterforskningshold.

Artikel 7

Ophævelse

Det skal af aftalerne fremgå, at de på ethvert tidspunkt kan ophæves, hvis en af parterne giver meddelelse herom.

Artikel 8

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft den 30. marts 2007.

Udfærdiget i Haag, den 20. marts 2007

Hans-Jürgen FÖRSTER

Formand for Styrelsesrådet

---

(1)  Som anført i strategien for kommunikationsforbindelser, der anvendes til at behandle Europol-oplysninger — Dokument 2450-16 (#16991)

1

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/37

---

REGLER FOR AKTINDSIGT I EUROPOLS DOKUMENTER

(2007/C 72/17)

EUROPOLS STYRELSESRÅD HAR —

under henvisning til Europol-konventionen, særlig artikel 32a,

under henvisning til forslag fra Europols direktør, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 32a i Europol-konventionen vedtager Styrelsesrådet med to tredjedeles flertal af medlemmerne på forslag af Europols direktør regler for aktindsigt i Europols dokumenter for alle unionsborgere og alle fysiske og juridiske personer, der har bopæl eller hjemsted i en medlemsstat, under hensyntagen til de principper og begrænsninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter, der er vedtaget på grundlag af artikel 255 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 32a i Europol-konventionen vedtager Styrelsesrådet med to tredjedeles flertal af medlemmerne på forslag af Europols direktør regler for aktindsigt i Europols dokumenter for alle unionsborgere og alle fysiske og juridiske personer, der har bopæl eller hjemsted i en medlemsstat, under hensyntagen til de principper og begrænsninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter, der er vedtaget på grundlag af artikel 255 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

| (2) | I traktaten om Den Europæiske Union (herefter benævnt »EU-traktaten«) fastslås princippet om åbenhed i artikel 1, stk. 2, hvori det hedder, at traktaten udgør en ny fase i processen hen imod en stadig snævrere union mellem de europæiske folk, hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt. |
| --- | --- |

(2)

I traktaten om Den Europæiske Union (herefter benævnt »EU-traktaten«) fastslås princippet om åbenhed i artikel 1, stk. 2, hvori det hedder, at traktaten udgør en ny fase i processen hen imod en stadig snævrere union mellem de europæiske folk, hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt.

| (3) | Åbenhed sikrer forvaltningen en større legitimitet og effektivitet og gør den mere ansvarlig over for borgerne i et demokratisk system. Åbenhed bidrager til at styrke principperne om demokrati og respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten, artikel 255 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (herefter benævnt »EF-traktaten«) og artikel 42 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(3)

Åbenhed sikrer forvaltningen en større legitimitet og effektivitet og gør den mere ansvarlig over for borgerne i et demokratisk system. Åbenhed bidrager til at styrke principperne om demokrati og respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten, artikel 255 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (herefter benævnt »EF-traktaten«) og artikel 42 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

| (4) | I henhold til artikel 41, stk. 1, i EU-traktaten gælder retten til aktindsigt også for dokumenter i forbindelse med politisamarbejdet og det retlige samarbejde i kriminalsager. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 41, stk. 1, i EU-traktaten gælder retten til aktindsigt også for dokumenter i forbindelse med politisamarbejdet og det retlige samarbejde i kriminalsager.

| (5) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (1) (herefter benævnt »forordning 1049/2001«) er fastsat de generelle principper og begrænsninger for aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter. I artikel 32a i Europol-konventionen henvises der til de i nævnte forordning fastsatte principper og begrænsninger. |
| --- | --- |

(5)

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (1) (herefter benævnt »forordning 1049/2001«) er fastsat de generelle principper og begrænsninger for aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter. I artikel 32a i Europol-konventionen henvises der til de i nævnte forordning fastsatte principper og begrænsninger.

| (6) | Som udgangspunkt bør alle dokumenter være offentligt tilgængelige. Visse offentlige og private interesser bør dog beskyttes gennem undtagelser. Europol bør i nødvendigt omfang kunne sikre sig at være i stand til at udføre sine opgaver. |
| --- | --- |

(6)

Som udgangspunkt bør alle dokumenter være offentligt tilgængelige. Visse offentlige og private interesser bør dog beskyttes gennem undtagelser. Europol bør i nødvendigt omfang kunne sikre sig at være i stand til at udføre sine opgaver.

| (7) | For at sikre, at retten til aktindsigt fuldt ud respekteres, bør der gælde en administrativ procedure med to faser med yderligere mulighed for at klage til Ombudsmanden. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at retten til aktindsigt fuldt ud respekteres, bør der gælde en administrativ procedure med to faser med yderligere mulighed for at klage til Ombudsmanden.

| (8) | Disse regler berører ikke artikel 19 i Europol-konventionen vedrørende egenacces — |
| --- | --- |

(8)

Disse regler berører ikke artikel 19 i Europol-konventionen vedrørende egenacces —

VEDTAGET FØLGENDE REGLER:

Artikel 1

Definitioner

Ved anvendelsen af disse regler forstås ved:

| (a) | »Europol-dokument «eller »dokument«: ethvert indhold uanset medium (skrevet på papir eller opbevaret elektronisk, lyd- eller billedoptagelser, audiovisuelle optagelser) vedrørende emner, der har at gøre med Europols politikker, aktiviteter og beslutninger |
| --- | --- |

(a)

»Europol-dokument «eller »dokument«: ethvert indhold uanset medium (skrevet på papir eller opbevaret elektronisk, lyd- eller billedoptagelser, audiovisuelle optagelser) vedrørende emner, der har at gøre med Europols politikker, aktiviteter og beslutninger

| (b) | »tredjepart«: enhver fysisk eller juridisk person eller enhed uden for Europol, herunder medlemsstaterne, andre af Den Europæiske Unions institutioner og organer, internationale organisationer og tredjelande |
| --- | --- |

(b)

»tredjepart«: enhver fysisk eller juridisk person eller enhed uden for Europol, herunder medlemsstaterne, andre af Den Europæiske Unions institutioner og organer, internationale organisationer og tredjelande

| (c) | »Europol-klassificerede dokumenter«: dokumenter, der indeholder oplysninger, som kræver yderligere sikkerhedsforanstaltninger, og som bærer en påtegning om et af følgende klassificeringsniveauer: »Europol RESTRICTED«, »Europol CONFIDENTIAL«, »Europol SECRET «eller »Europol TOP SECRET «i overensstemmelse med reglerne om sikkerhedsbeskyttelse af Europol-oplysninger. |
| --- | --- |

(c)

»Europol-klassificerede dokumenter«: dokumenter, der indeholder oplysninger, som kræver yderligere sikkerhedsforanstaltninger, og som bærer en påtegning om et af følgende klassificeringsniveauer: »Europol RESTRICTED«, »Europol CONFIDENTIAL«, »Europol SECRET «eller »Europol TOP SECRET «i overensstemmelse med reglerne om sikkerhedsbeskyttelse af Europol-oplysninger.

Artikel 2

Formål

Formålet med disse regler er:

| (a) | at fastlægge de principper, betingelser og begrænsninger af hensyn til offentlige og private interesser, der skal gælde for retten til aktindsigt i Europol-dokumenter med henblik på at sikre den videst mulige aktindsigt i dokumenter |
| --- | --- |

(a)

at fastlægge de principper, betingelser og begrænsninger af hensyn til offentlige og private interesser, der skal gælde for retten til aktindsigt i Europol-dokumenter med henblik på at sikre den videst mulige aktindsigt i dokumenter

| (b) | at fastsætte bestemmelser med henblik på at lette udøvelsen af denne ret mest muligt, og |
| --- | --- |

(b)

at fastsætte bestemmelser med henblik på at lette udøvelsen af denne ret mest muligt, og

| (c) | at fremme god forvaltningsskik med hensyn til aktindsigt. |
| --- | --- |

(c)

at fremme god forvaltningsskik med hensyn til aktindsigt.

Artikel 3

Personer, der har ret til aktindsigt, og anvendelsesområde

1.   Enhver unionsborger og enhver fysisk eller juridisk person, der har bopæl eller hjemsted i en medlemsstat, har ret til aktindsigt i Europol-dokumenter med forbehold af de principper, betingelser og begrænsninger, der er fastsat i disse regler.

2.   Europol kan med forbehold af de samme principper, betingelser og begrænsninger give aktindsigt i dokumenter til enhver fysisk eller juridisk person, der ikke har bopæl eller hjemsted i en medlemsstat.

3.   Disse regler finder anvendelse på alle dokumenter, som Europol er i besiddelse af, dvs. dokumenter, som Europol har udarbejdet eller modtaget, inden for alle Europols aktivitetsområder.

4.   Privatpersoner, der udtrykkeligt begærer aktindsigt i data, som kun vedrører dem, er ikke omfattet af disse regler. I sådanne tilfælde henvises privatpersoner til den i artikel 19 i Europol-konventionen omhandlede procedure.

5.   Med forbehold af artikel 4 gives der offentligheden adgang til dokumenterne, enten efter skriftlig begæring eller direkte i elektronisk form i henhold til artikel 11.

Artikel 4

Undtagelser

1.   Europol afslår at give aktindsigt i et dokument, hvis udbredelse ville være til skade for:

| (a) | beskyttelsen af offentlighedens interesser med hensyn til:






  — | offentlig sikkerhed |
| --- | --- | --- |

(a)

beskyttelsen af offentlighedens interesser med hensyn til:

—

offentlig sikkerhed

| — | korrekt udførelse af Europols opgaver |
| --- | --- |

—

korrekt udførelse af Europols opgaver

| — | tredjeparters efterforskninger og operative aktiviteter |
| --- | --- |

—

tredjeparters efterforskninger og operative aktiviteter

| — | forsvar og militære anliggender |
| --- | --- |

—

forsvar og militære anliggender

| — | internationale forbindelser |
| --- | --- |

—

internationale forbindelser

| — | Fællesskabets eller en medlemsstats finanspolitik, valutapolitik eller økonomiske politik |
| --- | --- |

—

Fællesskabets eller en medlemsstats finanspolitik, valutapolitik eller økonomiske politik

| (b) | privatlivets fred og den enkeltes integritet. |
| --- | --- |

(b)

privatlivets fred og den enkeltes integritet.

2.   Europol afslår at give aktindsigt i et dokument, hvis udbredelse ville være til skade for beskyttelsen af:

| — | en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

—

en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder

| — | retslige procedurer og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

—

retslige procedurer og juridisk rådgivning

| — | formålet med andre inspektioner, undersøgelser og revisioner end de i stk. 1, litra a), nævnte |
| --- | --- |

—

formålet med andre inspektioner, undersøgelser og revisioner end de i stk. 1, litra a), nævnte

medmindre der er en mere tungtvejende offentlig interesse i udbredelse af dokumentet.

3.   Der gives afslag på aktindsigt i dokumenter, der er udarbejdet af Europol til internt brug eller modtaget af Europol, og som vedrører en sag, hvori der endnu ikke er truffet afgørelse af Europol, hvis dokumentets udbredelse ville være til alvorlig skade for Europols beslutningsproces, medmindre der er en mere tungtvejende offentlig interesse i udbredelse af dokumentet.

Der gives afslag på aktindsigt i dokumenter, der indeholder meningstilkendegivelser til internt brug som led i drøftelser og indledende konsultationer inden for Europol, selv efter at der er truffet afgørelse, hvis dokumentets udbredelse ville være til alvorlig skade for Europols beslutningsproces, medmindre der er en mere tungtvejende offentlig interesse i udbredelse af dokumentet.

4.   Med hensyn til dokumenter, som helt eller delvis hidrører fra en tredjepart, rådfører Europol sig med tredjeparten for at vurdere, om stk. 1, 2 eller 3 finder anvendelse. Hvis dokumentet hidrører fra en medlemsstat eller et tredjeland eller en organisation, med hvem Europol har indgået en samarbejdsaftale, udleverer Europol ikke dokumentet uden deres skriftlige samtykke.

5.   Hvis kun dele af det ønskede dokument er omfattet af en undtagelse, skal den resterende del af dokumentet udleveres.

6.   Undtagelserne som fastlagt i stk. 1, 2 og 3 finder kun anvendelse i den periode, hvor beskyttelsen er begrundet i dokumentets indhold. Undtagelserne finder anvendelse i højst 30 år. Med hensyn til dokumenter, der er omfattet af undtagelserne vedrørende privatlivets fred eller forretningsmæssige interesser, og i tilfælde af Europol-klassificerede dokumenter kan undtagelserne om nødvendigt finde anvendelse efter udløbet af dette tidsrum.

Artikel 5

Europol-dokumenter i medlemsstaterne og i tredjelande og organisationer, med hvem Europol har indgået en samarbejdsaftale

Fremsættes der over for en medlemsstat eller et tredjeland eller en organisation, med hvem Europol har indgået en samarbejdsaftale, begæring om aktindsigt i et dokument i deres besiddelse, som hidrører fra Europol, rådfører disse tredjeparter sig med Europol for at træffe en afgørelse, som ikke bringer opfyldelsen af disse reglers målsætning i fare. Europol påser desuden, at de tredjelande eller organisationer, med hvem Europol har indgået en samarbejdsaftale, ikke udleverer dokumentet uden Europols skriftlige samtykke. Europol sørger for, at denne forpligtelse fremgår af samarbejdsaftalerne mellem Europol og tredjelande og organisationer.

Medlemsstater kan i stedet henvise begæringen til Europol.

Artikel 6

Begæringer

1.   Begæring om aktindsigt skal indgives i skriftlig form, herunder elektronisk form, på et af de i artikel 33, stk. 1, i Europol-konventionen omhandlede sprog og være affattet tilstrækkeligt præcist til, at Europol kan identificere det ønskede dokument. Den, der fremsætter begæringen, er ikke forpligtet til at begrunde denne.

2.   Er en begæring ikke tilstrækkeligt præcis, anmoder Europol den, der har fremsat begæringen, om at give yderligere oplysninger, som gør det muligt at identificere de dokumenter, hvori der begæres aktindsigt; den i artikel 7 fastsatte svarfrist gælder fra det tidspunkt, hvor Europol har modtaget disse yderligere oplysninger.

3.   Vedrører en begæring meget lange dokumenter eller et meget stort antal dokumenter, kan Europol sammen med den, der har fremsat begæringen, uformelt søge at nå frem til en rimelig løsning.

4.   Europol skal give borgerne oplysninger om og være dem behjælpelige med hensyn til, hvordan og hvor begæringer om aktindsigt kan indgives. Vejledningen offentliggøres på Europols websted.

Artikel 7

Behandling af oprindelige begæringer

1.   En begæring om aktindsigt i et dokument skal behandles straks. En bekræftelse af modtagelsen fremsendes til den, der har fremsat begæringen. Inden 30 arbejdsdage fra registreringen af begæringen skal Europol enten meddele den, der har fremsat begæringen, aktindsigt og inden for samme periode give adgang til det ønskede dokument i overensstemmelse med artikel 10 eller skriftligt begrunde, hvorfor der gives helt eller delvist afslag, og oplyse vedkommende om retten til at genfremsætte begæringen i henhold til stk. 3 i denne artikel.

2.   I undtagelsestilfælde, f.eks. hvis begæringen vedrører meget lange dokumenter eller et meget stort antal dokumenter, kan den i stk. 1 nævnte frist forlænges med 30 arbejdsdage, forudsat at den, der har fremsat begæringen, på forhånd underrettes herom og gives en nærmere begrundelse.

3.   Giver Europol den, der har fremsat begæringen, helt eller delvis afslag, kan vedkommende inden 30 arbejdsdage fra modtagelsen af Europols svar genfremsætte begæringen over for Europol med henblik på at få denne til at tage begæringen op til fornyet behandling.

4.   Har Europol ikke afgivet svar inden for den fastsatte frist, kan den, der har fremsat begæringen, genfremsætte denne.

Artikel 8

Behandling af genfremsatte begæringer

1.   En genfremsat begæring skal behandles straks. Inden 30 arbejdsdage fra registreringen af en sådan begæring skal Europol enten meddele den, der har fremsat begæringen, aktindsigt og inden for samme periode give adgang til de ønskede dokumenter i overensstemmelse med artikel 10 eller skriftligt begrunde, hvorfor der gives helt eller delvist afslag.

2.   I undtagelsestilfælde, f.eks. hvis begæringen vedrører meget lange dokumenter eller et meget stort antal dokumenter, kan den i stk. 1 nævnte frist forlænges med 30 arbejdsdage, forudsat at den, der har fremsat begæringen, på forhånd underrettes herom og gives en nærmere begrundelse.

Artikel 9

Europol-klassificerede dokumenter

1.   Begæringer om aktindsigt i Europol-klassificerede dokumenter efter de i artikel 7 og 8 foreskrevne procedurer kan kun behandles af de personer i Europol, der har ret til at gøre sig bekendt med de pågældende dokumenter i overensstemmelse med Europols sikkerhedsregler.

2.   Det afslås ikke automatisk at give aktindsigt i Europol-klassificerede dokumenter. Det vurderes for hvert enkelt klassificeret dokument, om en af de i artikel 4 omhandlede undtagelser finder anvendelse. Klassificerede dokumenter kan ikke udleveres, medmindre de er blevet nedklassificeret i overensstemmelse med artikel 10 i klassificeringsbestemmelserne. Aktindsigt i klassificerede dokumenter fra tredjeparter gives kun, efter at Europol har rådført sig med tredjeparten, og med dennes samtykke i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4.

3.   Hvis Europol afslår at give hel eller delvis aktindsigt i et klassificeret dokument, skal afgørelsen begrundes på en sådan måde, at de i artikel 4 beskyttede interesser ikke lider skade.

Artikel 10

Aktindsigt efter begæring

1.   Den, der har fremsat begæringen, vælger, om aktindsigten skal udøves ved udlevering af en kopi, herunder eventuelt en elektronisk kopi. Kopier af mindre end 20 sider i A4-format og direkte adgang til dokumenter i elektronisk form er gratis. I de øvrige tilfælde pålægges det den, der har fremsat begæringen, at betale omkostningerne ved udfærdigelse og fremsendelse af kopier.

2.   Har Europol eller den berørte tredjepart allerede gjort et dokument offentligt tilgængeligt, og kan den, der har fremsat begæringen, let få adgang hertil, kan Europol opfylde sin forpligtelse til at give aktindsigt ved at oplyse vedkommende om, hvorledes denne kan få adgang til dokumentet.

3.   Dokumenterne leveres i en eksisterende udgave og et eksisterende format (herunder i elektronisk form eller i et alternativt format såsom blindskrift, magnaprint eller bånd), idet der fuldt ud tages hensyn til, hvad den, der har fremsat begæringen, foretrækker.

Artikel 11

Direkte adgang i elektronisk form

1.   Europol skal give adgang til et register over offentligt tilgængelige dokumenter og skal i videst muligt omfang gøre dokumenter direkte tilgængelige i elektronisk form.

2.   Navnlig lovgivningsdokumenter, dvs. dokumenter, der er udarbejdet eller modtaget som led i procedurer vedrørende vedtagelse af bindende retsakter, bør med forbehold af artikel 4 gøres direkte tilgængelige.

Artikel 12

Gennemførelse

Disse regler gennemføres ved en afgørelse truffet af Europols direktør, hvori der gøres nærmere rede for Europols organers medvirken ved behandlingen af begæringer om aktindsigt i de omhandlede dokumenter.

Artikel 13

Information

Europol træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at informere borgerne om deres rettigheder i henhold til disse regler.

Artikel 14

Reproduktion af dokumenter

Disse regler berører ikke eksisterende regler om ophavsret, som kan begrænse en tredjeparts ret til at reproducere eller gøre brug af frigivne dokumenter.

Artikel 15

Ikrafttrædelse

Disse regler træder i kraft den 19. april 2007.

Udfærdiget i Haag, den 20. marts 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

Formand for Styrelsesrådet

---

(1)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

1

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/41

---

Euroens vekselkurs (1)

28. marts 2007

(2007/C 72/18)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3348 |
| JPY | japanske yen | 156,38 |
| DKK | danske kroner | 7,4493 |
| GBP | pund sterling | 0,67950 |
| SEK | svenske kroner | 9,3190 |
| CHF | schweiziske franc | 1,6164 |
| ISK | islandske kroner | 88,31 |
| NOK | norske kroner | 8,1335 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5807 |
| CZK | tjekkiske koruna | 28,075 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 249,16 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7097 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,8836 |
| RON | rumænske lei | 3,3665 |
| SKK | slovakiske koruna | 33,518 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,8612 |
| AUD | australske dollar | 1,6532 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5477 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,4293 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8702 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0260 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 254,11 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,7390 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,3173 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3825 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 212,75 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6213 |
| PHP | filippinske pesos | 64,471 |
| RUB | russiske rubler | 34,6950 |
| THB | thailandske bath | 42,711 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3348

JPY

japanske yen

156,38

DKK

danske kroner

7,4493

GBP

pund sterling

0,67950

SEK

svenske kroner

9,3190

CHF

schweiziske franc

1,6164

ISK

islandske kroner

88,31

NOK

norske kroner

8,1335

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5807

CZK

tjekkiske koruna

28,075

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

249,16

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7097

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,8836

RON

rumænske lei

3,3665

SKK

slovakiske koruna

33,518

TRY

tyrkiske lira

1,8612

AUD

australske dollar

1,6532

CAD

canadiske dollar

1,5477

HKD

hongkongske dollar

10,4293

NZD

newzealandske dollar

1,8702

SGD

singaporeanske dollar

2,0260

KRW

sydkoreanske won

1 254,11

ZAR

sydafrikanske rand

9,7390

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,3173

HRK

kroatiske kuna

7,3825

IDR

indonesiske rupiah

12 212,75

MYR

malaysiske ringgit

4,6213

PHP

filippinske pesos

64,471

RUB

russiske rubler

34,6950

THB

thailandske bath

42,711

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/42

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner på dets 144. møde den 25. oktober 2006 om et udkast til beslutning i sag COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez

Ordfører: Sverige

(2007/C 72/19)

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt med Europa-Kommissionen i, at den anmeldte transaktion er en fusion efter artikel 3, stk. 1, litra, b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 132/2004 (1). |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt med Europa-Kommissionen i, at den anmeldte transaktion er en fusion efter artikel 3, stk. 1, litra, b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 132/2004 (1).

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante produktmarkeder for gas i Belgien:






  (a) | produktmarkederne for gas opdeles hver især i to særskilte produktmarkeder for L-gas og H-gas |
| --- | --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante produktmarkeder for gas i Belgien:

(a)

produktmarkederne for gas opdeles hver især i to særskilte produktmarkeder for L-gas og H-gas

| (b) | levering af gas til mellemdistributører |
| --- | --- |

(b)

levering af gas til mellemdistributører

| (c) | levering af gas til elproducenter/gasfyrede kraftværker |
| --- | --- |

(c)

levering af gas til elproducenter/gasfyrede kraftværker

| (d) | levering af gas til større industriforbrugere |
| --- | --- |

(d)

levering af gas til større industriforbrugere

| (e) | levering af gas til mindre industri- og handelsforbrugere |
| --- | --- |

(e)

levering af gas til mindre industri- og handelsforbrugere

| (f) | levering af gas til private husstande |
| --- | --- |

(f)

levering af gas til private husstande

| (g) | handel med naturgas ved en terminal. |
| --- | --- |

(g)

handel med naturgas ved en terminal.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante geografiske markeder for gas i Belgien:






  (a) | levering af gas til mellemdistributører — nationalt geografisk marked |
| --- | --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante geografiske markeder for gas i Belgien:

(a)

levering af gas til mellemdistributører — nationalt geografisk marked

| (b) | levering af gas til elproducenter — nationalt geografisk marked |
| --- | --- |

(b)

levering af gas til elproducenter — nationalt geografisk marked

| (c) | levering af gas til større industriforbrugere — nationalt geografisk marked |
| --- | --- |

(c)

levering af gas til større industriforbrugere — nationalt geografisk marked

| (d) | levering af gas til mindre industri- og handelsforbrugere — nationalt geografisk marked |
| --- | --- |

(d)

levering af gas til mindre industri- og handelsforbrugere — nationalt geografisk marked

| (e) | levering af gas til private husstande — nationalt eller regionalt geografisk marked.
  Hvis disse markeder skulle betragtes som regionale, ville det relevante produktmarked kun omfatte L-gas i den belgiske hovedstadsregion. |
| --- | --- |

(e)

levering af gas til private husstande — nationalt eller regionalt geografisk marked.

Hvis disse markeder skulle betragtes som regionale, ville det relevante produktmarked kun omfatte L-gas i den belgiske hovedstadsregion.

| (f) | handel med naturgas ved en terminal — terminal i Belgien og i Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

(f)

handel med naturgas ved en terminal — terminal i Belgien og i Det Forenede Kongerige.

Flertallet af medlemsstaterne er enige, mens et mindretal er uenigt i punkt (f).

| 4. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante produktmarkeder for gas i Frankrig:






  (a) | produktmarkederne for gas i det nordlige område opdeles i to særskilte produktmarkeder for L-gas og H-gas |
| --- | --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante produktmarkeder for gas i Frankrig:

(a)

produktmarkederne for gas i det nordlige område opdeles i to særskilte produktmarkeder for L-gas og H-gas

| (b) | levering af gas til mellemdistributører |
| --- | --- |

(b)

levering af gas til mellemdistributører

| (c) | levering af gas til elproducenter/gasfyrede kraftværker |
| --- | --- |

(c)

levering af gas til elproducenter/gasfyrede kraftværker

| (d) | levering af gas til større industri- og handelsforbrugere (som benytter sig af deres valgmulighed) |
| --- | --- |

(d)

levering af gas til større industri- og handelsforbrugere (som benytter sig af deres valgmulighed)

| (e) | levering af gas til mindre industriforbrugere (som benytter sig af deres valgmulighed) |
| --- | --- |

(e)

levering af gas til mindre industriforbrugere (som benytter sig af deres valgmulighed)

| (f) | levering af gas til private husstande (fra den 1. juli 2007). |
| --- | --- |

(f)

levering af gas til private husstande (fra den 1. juli 2007).

| 5. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at afgrænsningerne af de relevante geografiske markeder ved vurdering af denne fusion, hvad angår gas i Frankrig, baseres på de regionale balanceområder, og at hvert område udgør et relevant geografisk marked for samtlige produktmarkeder, som er defineret i spørgsmål 4. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at afgrænsningerne af de relevante geografiske markeder ved vurdering af denne fusion, hvad angår gas i Frankrig, baseres på de regionale balanceområder, og at hvert område udgør et relevant geografisk marked for samtlige produktmarkeder, som er defineret i spørgsmål 4.

| 6. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante produktmarkeder for elektricitet i Belgien:






  (a) | fremstilling og engrossalg af elektricitet |
| --- | --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante produktmarkeder for elektricitet i Belgien:

(a)

fremstilling og engrossalg af elektricitet

| (b) | markedet for handel med elektricitet |
| --- | --- |

(b)

markedet for handel med elektricitet

| (c) | udligningsstrøm og hjælpetjenester |
| --- | --- |

(c)

udligningsstrøm og hjælpetjenester

| (d) | levering til større handels- og industriforbrugere (> 70 kV) |
| --- | --- |

(d)

levering til større handels- og industriforbrugere (> 70 kV)

| (e) | levering til mindre handels- og industriforbrugere (< 70 kV) |
| --- | --- |

(e)

levering til mindre handels- og industriforbrugere (< 70 kV)

| (f) | levering til private husstande |
| --- | --- |

(f)

levering til private husstande

| 7. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante geografiske markeder for elektricitet i Belgien:






  (a) | fremstilling og engrossalg af elektricitet — nationalt geografisk marked |
| --- | --- | --- |

7.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsninger af de relevante geografiske markeder for elektricitet i Belgien:

(a)

fremstilling og engrossalg af elektricitet — nationalt geografisk marked

| (b) | markedet for handel med elektricitet — nationalt geografisk marked |
| --- | --- |

(b)

markedet for handel med elektricitet — nationalt geografisk marked

| (c) | udligningsstrøm og hjælpetjenester — nationalt geografisk marked |
| --- | --- |

(c)

udligningsstrøm og hjælpetjenester — nationalt geografisk marked

| (d) | levering til større handels- og industriforbrugere — nationalt geografisk marked |
| --- | --- |

(d)

levering til større handels- og industriforbrugere — nationalt geografisk marked

| (e) | levering til mindre handels- og industriforbrugere — nationalt geografisk marked |
| --- | --- |

(e)

levering til mindre handels- og industriforbrugere — nationalt geografisk marked

| (f) | levering til private husstande, som kan vælge — regionalt geografisk eller nationalt marked (ikke afgjort). |
| --- | --- |

(f)

levering til private husstande, som kan vælge — regionalt geografisk eller nationalt marked (ikke afgjort).

| 8. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsning af det relevante produktmarked for fjernvarme i Frankrig:






  — | Markedet for uddelegeret administration af fjernvarmenet. |
| --- | --- | --- |

8.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsning af det relevante produktmarked for fjernvarme i Frankrig:

—

Markedet for uddelegeret administration af fjernvarmenet.

| 9. | a. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsning af det relevante geografiske marked for fjernvarme i Frankrig:






  — | Markedet for uddelegeret administration af fjernvarmenet — nationalt geografisk marked. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at der ved vurdering af denne fusion benyttes følgende afgrænsning af det relevante geografiske marked for fjernvarme i Frankrig:

—

Markedet for uddelegeret administration af fjernvarmenet — nationalt geografisk marked.

| b. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det ved vurdering af denne fusion ikke er nødvendigt at nå frem til en endelig afgrænsning af de relevante produktmarkeder eller geografiske markeder, for så vidt angår horisontale overlapninger eller vertikale forbindelser mellem parterne i Luxembourg, Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Ungarn. |
| --- | --- |

b.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at det ved vurdering af denne fusion ikke er nødvendigt at nå frem til en endelig afgrænsning af de relevante produktmarkeder eller geografiske markeder, for så vidt angår horisontale overlapninger eller vertikale forbindelser mellem parterne i Luxembourg, Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Ungarn.

| 10. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den påtænkte fusion må forventes at hæmme den effektive konkurrence væsentligt på fællesmarkedet eller en betydelig del heraf og i EØS, for så vidt angår følgende markeder:
  Belgien:






  (a) | levering af gas til mellemdistributører |
| --- | --- | --- |

10.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den påtænkte fusion må forventes at hæmme den effektive konkurrence væsentligt på fællesmarkedet eller en betydelig del heraf og i EØS, for så vidt angår følgende markeder:

Belgien:

(a)

levering af gas til mellemdistributører

| (b) | levering af gas til elproducenter |
| --- | --- |

(b)

levering af gas til elproducenter

| (c) | levering af gas til større industriforbrugere |
| --- | --- |

(c)

levering af gas til større industriforbrugere

| (d) | levering af gas til mindre industriforbrugere |
| --- | --- |

(d)

levering af gas til mindre industriforbrugere

| (e) | levering af gas til private husstande |
| --- | --- |

(e)

levering af gas til private husstande

| (f) | fremstilling og engrossalg af elektricitet |
| --- | --- |

(f)

fremstilling og engrossalg af elektricitet

| (g) | udligningsstrøm og hjælpetjenester |
| --- | --- |

(g)

udligningsstrøm og hjælpetjenester

| (h) | levering af elektricitet til store industriforbrugere |
| --- | --- |

(h)

levering af elektricitet til store industriforbrugere

| (i) | levering af elektricitet til mindre industriforbrugere |
| --- | --- |

(i)

levering af elektricitet til mindre industriforbrugere

| (j) | levering af elektricitet til private husstande. |
| --- | --- |

(j)

levering af elektricitet til private husstande.

Frankrig:

| (a) | markedet for H-gas til mellemdistributører i nord og øst og markedet for L-gas til mellemdistributører i nord |
| --- | --- |

(a)

markedet for H-gas til mellemdistributører i nord og øst og markedet for L-gas til mellemdistributører i nord

| (b) | markedet for (i) H-gas til elproducenter i nord og øst og (ii) L-gas til elproducenter i nord |
| --- | --- |

(b)

markedet for (i) H-gas til elproducenter i nord og øst og (ii) L-gas til elproducenter i nord

| (c) | markedet for H-gas til større industriforbrugere, som benytter deres valgmulighed i nord, øst, vest og syd |
| --- | --- |

(c)

markedet for H-gas til større industriforbrugere, som benytter deres valgmulighed i nord, øst, vest og syd

| (d) | markedet for H-gas til mindre industriforbrugere, som benytter deres valgmulighed i nord, øst, vest og syd og sydvest |
| --- | --- |

(d)

markedet for H-gas til mindre industriforbrugere, som benytter deres valgmulighed i nord, øst, vest og syd og sydvest

| (e) | markedet for L-gas til (i) større industriforbrugere, som benytter deres valgmulighed, og (ii) mindre industriforbrugere, som benytter deres valgmulighed i nord |
| --- | --- |

(e)

markedet for L-gas til (i) større industriforbrugere, som benytter deres valgmulighed, og (ii) mindre industriforbrugere, som benytter deres valgmulighed i nord

| (f) | markedet for (i) H-gas til private husstande fra den 1. juli 2007 i nord, øst, vest, syd og sydvest og (ii) L-gas til private husstande i nord fra den 1. juli 2007 |
| --- | --- |

(f)

markedet for (i) H-gas til private husstande fra den 1. juli 2007 i nord, øst, vest, syd og sydvest og (ii) L-gas til private husstande i nord fra den 1. juli 2007

| (g) | markedet for uddelegeret administration af fjernvarmenet. |
| --- | --- |

(g)

markedet for uddelegeret administration af fjernvarmenet.

| 11. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de givne tilsagn er tilstrækkelige til at fjerne de væsentlige konkurrencehindringer på de markeder, der er angivet i spørgsmål 10. Flertallet af medlemsstaterne er enige, mens et mindretal er uenigt. |
| --- | --- |

11.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de givne tilsagn er tilstrækkelige til at fjerne de væsentlige konkurrencehindringer på de markeder, der er angivet i spørgsmål 10. Flertallet af medlemsstaterne er enige, mens et mindretal er uenigt.

| 12. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at hvis parternes tilsagn efterkommes fuldt ud, og det gælder alle tilsagn, medfører den planlagte fusion ingen betydelig svækkelse af den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det, navnlig som følge af etablering eller styrkelse af en dominerende stilling efter artikel 2, stk. 2, og artikel 8, stk.2, i fusionsforordningen og artikel 57 i EØS-aftalen. Flertallet af medlemsstaterne er enige, mens et mindretal er uenigt. |
| --- | --- |

12.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at hvis parternes tilsagn efterkommes fuldt ud, og det gælder alle tilsagn, medfører den planlagte fusion ingen betydelig svækkelse af den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller en væsentlig del af det, navnlig som følge af etablering eller styrkelse af en dominerende stilling efter artikel 2, stk. 2, og artikel 8, stk.2, i fusionsforordningen og artikel 57 i EØS-aftalen. Flertallet af medlemsstaterne er enige, mens et mindretal er uenigt.

| 13. | Det rådgivende udvalg henstiller, at Kommissionen tager hensyn til alle øvrige punkter, der blev taget op under drøftelserne. |
| --- | --- |

13.

Det rådgivende udvalg henstiller, at Kommissionen tager hensyn til alle øvrige punkter, der blev taget op under drøftelserne.

---

(1)  EUT L 21 af 28.1.2004, s. 5.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/45

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.4180 — Gaz de France/Suez

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager (1))

(2007/C 72/20)

Den 10. maj 2006 modtog Kommissionen anmeldelse af en planlagt fusion efter artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2) (fusionsforordningen), hvorefter Gaz de France og Suez agtede at fusionere efter fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), gennem ombytning af aktier.

Ved beslutning af 19. juni 2006 fandt Kommissionen, at den planlagte transaktion gav anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til dens forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Kommissionen indledte derfor proceduren efter fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c).

Der blev fremsendt en klagepunktsmeddelelse til parterne den 18. august 2006, som de blev bedt om at svare på senest den 1. september 2006. Den samme dag fik parterne indsigt i sagsakterne, som blev afsluttet den 21. august. Parterne besvarede klagepunktsmeddelelsen inden for fristen.

Parterne fik yderligere aktindsigt den 9. oktober og den 20. oktober 2006, hvilket gav dem mulighed for at fremsætte bemærkninger til klagepunkterne mod dem i henhold til fusionsforordningens artikel 18, stk. 1.

Parterne ønskede ikke at gøre brug af muligheden for at uddybe deres synspunkter ved en mundtlig høring.

Adskillige af fusionsparternes konkurrenter og kunder blev inddraget i processen som interesserede tredjemænd i henhold til fusionsforordningens artikel 18, stk. 4. De fik oplysninger om sagens genstand og natur i form af ikke-fortrolige udgaver af klagepunktsmeddelelsen. Jeg har imidlertid afvist en anmodning om en ikke-fortrolig udgave af klagepunktsmeddelelsen fra European Federation of Public Service Unions (EPSU). Jeg tog især i betragtning, at EPSU hverken er den anerkendte repræsentant for de pågældende virksomheders ansatte eller en forbrugersammenslutning efter artikel 11, litra c), i Kommissionens forordning (EF) 802/2004 (3), og EPSU havde heller ikke godtgjort en tilstrækkelig interesse i at blive hørt.

Den 20. september 2006 afgav parterne tilsagn for at imødekomme de betænkeligheder ved konkurrencesituationen, der var påpeget i klagepunktsmeddelelsen. Der blev udført en markedstest af disse tilsagn, og resultatet af undersøgelsen var, at tilsagnene ikke var tilstrækkelige til at imødekomme de betænkeligheder ved konkurrencesituationen, som Kommissionen havde konstateret. Parterne fik omgående adgang til samtlige ikke-fortrolige svar fra deltagerne i markedstesten. Jeg er ikke blevet anmodet om at kontrollere, om markedsundersøgelsen er objektiv.

Den 10. oktober 2006 besluttede Kommissionen efter aftale med parterne at forlænge proceduren med fem arbejdsdage i henhold til artikel 10, stk. 3, andet afsnit, i fusionsforordningen.

Den 13. oktober 2006 afgav parterne ændrede tilsagn for at imødekomme betænkelighederne ved konkurrencesituationen. Parterne har anført, at disse tilsagn skal erstatte de tilsagn, der var blevet fremsat den 20. september.

Det konkluderes i beslutningsudkastet, at hvis de tilsagn der blev fremsat den 13. oktober 2006, bliver overholdt, vil den planlagte fusion ikke i væsentlig grad forhindre reel konkurrence, og den er derfor forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen.

Jeg finder, at alle de impliceredes rettigheder er blevet respekteret i denne sag.

Bruxelles, den 30. oktober 2006

Serge DURANDE

---

(1)  EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21.

1

(2)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 133 af 30.4.2004, s. 1.

3

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/46

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner på dets 139. møde den 7. april 2006 om et udkast til beslutning i sag COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring

Ordfører: Luxembourg

(2007/C 72/21)

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den anmeldte transaktion er en fusion i henhold til artikel 3, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1), og at den har fællesskabsdimension. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den anmeldte transaktion er en fusion i henhold til artikel 3, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1), og at den har fællesskabsdimension.

| 2. | Et flertal i det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de relevante produktmarkeder ved vurderingen af den foreliggende transaktion er følgende:






  a) | markedet for udbud af mobile telekommunikationstjenester til slutbrugerne |
| --- | --- | --- |

2.

Et flertal i det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de relevante produktmarkeder ved vurderingen af den foreliggende transaktion er følgende:

a)

markedet for udbud af mobile telekommunikationstjenester til slutbrugerne

| b) | engrosmarkedet for termineringstjenester |
| --- | --- |

b)

engrosmarkedet for termineringstjenester

| c) | engrosmarkedet for internationale roamingtjenester. |
| --- | --- |

c)

engrosmarkedet for internationale roamingtjenester.

Et mindretal er uenigt med hensyn til a), og et mindretal afholder sig fra at stemme om c).

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de relevante geografiske markeder ved vurderingen af denne transaktion er nationale. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de relevante geografiske markeder ved vurderingen af denne transaktion er nationale.

| 4. | Et flertal i det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at transaktionen i den anmeldte form vil medføre ikke-samordnede virkninger på det østrigske marked for udbud af mobile telekommunikationstjenester til slutbrugerne og derfor resultere i en væsentlig begrænsning af en effektiv konkurrence på det pågældende marked. Et mindretal afholder sig fra at stemme. |
| --- | --- |

4.

Et flertal i det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at transaktionen i den anmeldte form vil medføre ikke-samordnede virkninger på det østrigske marked for udbud af mobile telekommunikationstjenester til slutbrugerne og derfor resultere i en væsentlig begrænsning af en effektiv konkurrence på det pågældende marked. Et mindretal afholder sig fra at stemme.

| 5. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de effektivitetskrav, der er anført af T-Mobile, sandsynligvis ikke realiseres efter fusionen. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de effektivitetskrav, der er anført af T-Mobile, sandsynligvis ikke realiseres efter fusionen.

| 6. | Et flertal i det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de tilsagn, parterne har afgivet, er tilstrækkelige til at fjerne de konkurrencemæssige betænkeligheder, og at fusionen derfor skal erklæres forenelig med fællesmarkedet. Et mindretal er uenigt heri. |
| --- | --- |

6.

Et flertal i det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at de tilsagn, parterne har afgivet, er tilstrækkelige til at fjerne de konkurrencemæssige betænkeligheder, og at fusionen derfor skal erklæres forenelig med fællesmarkedet. Et mindretal er uenigt heri.

| 7. | Det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til alle de øvrige forhold, der er blevet nævnt under drøftelserne. |
| --- | --- |

7.

Det rådgivende udvalg anmoder Kommissionen om at tage hensyn til alle de øvrige forhold, der er blevet nævnt under drøftelserne.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s.. 1.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/47

---

Høringskonsulentens endelige rapport i sag COMP/M.3916 — T-Mobile Austria/Tele.ring

(i henhold til artikel 15 og 16 i Kommissionens afgørelse (2001/462/EF, EKSF) af 23. maj 2001 om høringskonsulentens kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager
   (1)
  )

(2007/C 72/22)

Den 21. september 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved T-Mobile Austria GmbH (»T-Mobile«, Østrig), der tilhører den tyske koncern Deutsche Telekom AG (»DTAG«), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol, som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele TeleRing Unternehmensgruppe (»TeleRing«, Østrig).

Ved slutningen af første fase i undersøgelsen konkluderede Kommissionen, at fusionen gav anledning til alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt den var forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Betænkelighederne skyldtes især, at TeleRing blev betragtet som den mest aktive konkurrent på markedet, der pressede priserne ned, bl.a. som led i et meget kraftigt incitament for at opbygge et kundegrundlag, der er tilstrækkeligt stort til at opnå betydelige stordriftsfordele for selskabets fuldtudviklede 2G-mobilnet.

Til trods for de tilsagn, T-Mobile afgav den 19. oktober 2005, indledte Kommissionen derfor den 14. november 2005 proceduren efter artikel 6, stk. 1, litra c) i fusionsforordningen.

T-Mobile anmodede ikke om indsigt i »nøgledokumenter «i Kommissionens sagsakter i henhold til kap. 7.2. i »retningslinjerne for god praksis i forbindelse med EU's fusionskontrolprocedurer«.

Den 1. december 2005 afgav T-Mobile et nyt tilsagn.

Den 8. februar 2006 fremsendtes en klagepunktsmeddelelse til T-Mobile, som svarede den 27. februar 2006. Samme dag blev der indrømmet aktindsigt. Den 1. marts 2006 indsendte Tele-Ring sit svar på klagepunktsmeddelelsen.

Parterne anmodede ikke om at uddybe deres argumenter ved en formel mundtlig høring.

Efter samtykke fra T-Mobile traf Kommissionen den 21. februar 2006 beslutning i henhold til artikel 10, stk. 3, andet led, i fusionsforordningen for at forlænge proceduren med 20 arbejdsdage.

Den 3. marts 2006 afgav T-Mobile en række forbedrede tilsagn, som derefter blev udsat for markedstesten. Denne test var hovedsagelig positiv.

Jeg er ikke blevet anmodet om at kontrollere, om undersøgelsen er objektiv.

På grundlag af de afgivne tilsagn og efter en analyse af markedstestens resultater konkluderes det i beslutningsudkastet, at den anmeldte fusion er forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen, hvis de afgivne tilsagn er fuldstændig opfyldt.

På baggrund af ovenstående kan jeg fastslå, at parternes ret til at blive hørt er blevet respekteret.

Bruxelles, den 18. april 2006

Serge DURANDE

---

(1)  EFT L 162 af 19.6.2001, s. 21.

1

(2)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

2

---

V Øvrige meddelelser

RETLIGE MEDDELELSER

EFTA-Domstolen

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/48

---

Sag anlagt den 15. november 2006 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Fyrstendømmet Liechtenstein

(Sag E-5/06)

(2007/C 72/23)

Ved EFTA-domstolen er den 15. november 2006 anlagt sag mod Fyrstendømmet Liechtenstein af EFTA-Tilsynsmyndigheden, Rue Belliard 35, B-1040 Bruxelles, ved Niels Fenger og Arne Torsten Andersen som befuldmægtigede.

Sagsøgeren har nedlagt følgende påstande:

| 1. | Det fastslås, at Fyrstendømmet Liechtenstein har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 19, stk. 1 og 2, artikel 25, stk. 1, og artikel 28, stk. 1, i den retsakt, der er nævnt i punkt 1 i bilag VI til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet), som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, ved at kræve, at en person skal have bopæl i Liechtenstein for at være berettiget til bistandstillæg. |
| --- | --- |

1.

Det fastslås, at Fyrstendømmet Liechtenstein har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 19, stk. 1 og 2, artikel 25, stk. 1, og artikel 28, stk. 1, i den retsakt, der er nævnt i punkt 1 i bilag VI til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet), som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, ved at kræve, at en person skal have bopæl i Liechtenstein for at være berettiget til bistandstillæg.

| 2. | Fyrstendømmet Liechtenstein tilpligtes at betale sagsomkostningerne. |
| --- | --- |

2.

Fyrstendømmet Liechtenstein tilpligtes at betale sagsomkostningerne.

Retlige og faktiske omstændigheder samt anbringer:

| — | Sagen vedrører Liechtensteins Hilflosenentschädigung (bistandstillæg), som ydes til personer, som i betragtelig grad har brug for varig hjælp fra andre eller for personligt tilsyn for at kunne udføre almindelige hverdagshandlinger. Bistandstillægget supplerer ikke nogen anden social sikringsydelse og ydes uanset indkomst. Bistandstillægget ydes uafhængigt af tidligere bidrag til staten, og det kræves ikke, at modtageren lider af nogen sygdom. |
| --- | --- |

—

Sagen vedrører Liechtensteins Hilflosenentschädigung (bistandstillæg), som ydes til personer, som i betragtelig grad har brug for varig hjælp fra andre eller for personligt tilsyn for at kunne udføre almindelige hverdagshandlinger. Bistandstillægget supplerer ikke nogen anden social sikringsydelse og ydes uanset indkomst. Bistandstillægget ydes uafhængigt af tidligere bidrag til staten, og det kræves ikke, at modtageren lider af nogen sygdom.

| — | Den liechtensteinske lovgivning kræver, at modtageren har bopæl i Liechtenstein. |
| --- | --- |

—

Den liechtensteinske lovgivning kræver, at modtageren har bopæl i Liechtenstein.

| — | Liechtensteins bistandstillæg er opført i bilag IIa til forordning 1408/71 (jf. artikel 4, stk. 2a, litra c) og artikel 10a i forordningen) som en særlig ikke-bidragspligtig kontantydelse og er derfor ikke en ydelse, der kan eksporteres i henhold til forordningen. |
| --- | --- |

—

Liechtensteins bistandstillæg er opført i bilag IIa til forordning 1408/71 (jf. artikel 4, stk. 2a, litra c) og artikel 10a i forordningen) som en særlig ikke-bidragspligtig kontantydelse og er derfor ikke en ydelse, der kan eksporteres i henhold til forordningen.

| — | EFTA-Tilsynsmyndigheden nedlægger imidlertid påstand om, at bistandstillægget med rette burde klasseres som en kontantydelse ved sygdom (jf. artikel 4, stk. 1, i forordningen), der som sådan kan eksporteres i henhold til artikel 19, stk. 1 og 2, artikel 25, stk. 1, og artikel 28, stk. 1, i forordningen. |
| --- | --- |

—

EFTA-Tilsynsmyndigheden nedlægger imidlertid påstand om, at bistandstillægget med rette burde klasseres som en kontantydelse ved sygdom (jf. artikel 4, stk. 1, i forordningen), der som sådan kan eksporteres i henhold til artikel 19, stk. 1 og 2, artikel 25, stk. 1, og artikel 28, stk. 1, i forordningen.

| — | Den korrekte klassificering af bistandstillægget er afgørende for, om Fyrstendømmet Liechtenstein er forpligtet til at yde bistandstillægget til ansøgere, der er bosiddende uden for Liechtenstein, men i øvrigt opfylder de relevante kriterier, der er fastsat i forordningen. |
| --- | --- |

—

Den korrekte klassificering af bistandstillægget er afgørende for, om Fyrstendømmet Liechtenstein er forpligtet til at yde bistandstillægget til ansøgere, der er bosiddende uden for Liechtenstein, men i øvrigt opfylder de relevante kriterier, der er fastsat i forordningen.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/49

---

Sag anlagt den 18. december 2006 af EFTA-Tilsynsmyndigheden mod Fyrstendømmet Liechtenstein

(Sag E-6/06)

(2007/C 72/24)

Ved EFTA-Domstolen er der den 18. december 2006 anlagt sag mod Fyrstendømmet Liechtenstein af EFTA-Tilsynsmyndigheden, Rue Belliard 35, B-1040 Bruxelles, ved Niels Fenger og Lorna Young som befuldmægtigede.

Sagsøgeren har nedlagt følgende påstande:

| 1. | Det fastslås, at Fyrstendømmet Liechtenstein har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 14 i den retsakt, der er nævnt i punkt 32g i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj), som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og artikel 7 i EØS-aftalen, idet landet ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelsen af den pågældende retsakt, eller ikke har givet Tilsynsmyndigheden meddelelse herom. |
| --- | --- |

1.

Det fastslås, at Fyrstendømmet Liechtenstein har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til artikel 14 i den retsakt, der er nævnt i punkt 32g i bilag XX til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj), som tilpasset EØS-aftalen ved protokol 1 hertil, og artikel 7 i EØS-aftalen, idet landet ikke inden for den fastsatte frist har vedtaget de foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelsen af den pågældende retsakt, eller ikke har givet Tilsynsmyndigheden meddelelse herom.

| 2. | Fyrstendømmet Liechtenstein tilpligtes at betale sagsomkostningerne. |
| --- | --- |

2.

Fyrstendømmet Liechtenstein tilpligtes at betale sagsomkostningerne.

Retlige og faktiske omstændigheder samt anbringender:

| — | Sagen vedrører manglende gennemførelse af direktivet om ekstern støj. |
| --- | --- |

—

Sagen vedrører manglende gennemførelse af direktivet om ekstern støj.

| — | Under den administrative procedure har Liechtenstein ikke bestridt, at landet ved fristens udløb ikke havde truffet de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af direktivet. |
| --- | --- |

—

Under den administrative procedure har Liechtenstein ikke bestridt, at landet ved fristens udløb ikke havde truffet de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af direktivet.

---

MEDDELELSER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/50

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/25)

| 1. | Den 19. marts 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved China Shipbuilding Industry Corporation-koncernen (»China Shipbuilding«, Kina) via Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd (»Quingdao Qiyao Linshan«, Kina), Wärtsilä Corporation (»Wärtsilä«, Finland) og Mitsubishi Heavy Industries Ltd (»Mitsubishi«, Japan) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele det nystiftede joint venture Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company (»JV«, Kina). |
| --- | --- |

1.

Den 19. marts 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved China Shipbuilding Industry Corporation-koncernen (»China Shipbuilding«, Kina) via Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd (»Quingdao Qiyao Linshan«, Kina), Wärtsilä Corporation (»Wärtsilä«, Finland) og Mitsubishi Heavy Industries Ltd (»Mitsubishi«, Japan) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele det nystiftede joint venture Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesel Company (»JV«, Kina).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | China Shipbuilding: Skibe og skibsbygningsudstyr, udformning og fremstilling |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

China Shipbuilding: Skibe og skibsbygningsudstyr, udformning og fremstilling

| — | Wärtsilä: Drivkraft til skibe, globale netværkstjenester |
| --- | --- |

—

Wärtsilä: Drivkraft til skibe, globale netværkstjenester

| — | Mitsubishi: Fremstilling af tungt maskineri |
| --- | --- |

—

Mitsubishi: Fremstilling af tungt maskineri

| — | JV: fremstilling og markedsføring af totakts dieselskibs motorer med lav hastighed. |
| --- | --- |

—

JV: fremstilling og markedsføring af totakts dieselskibs motorer med lav hastighed.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4286 — China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/51

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4590 — REWE/Delvita)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/26)

| 1. | Den 16. marts 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Euro-Billa Holding AG (»Euro-Billa«, Tyskland), der tilhører REWE-koncernen (»REWE«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Delvita a.s. (»Delvita«, Tjekkiet). |
| --- | --- |

1.

Den 16. marts 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Euro-Billa Holding AG (»Euro-Billa«, Tyskland), der tilhører REWE-koncernen (»REWE«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Delvita a.s. (»Delvita«, Tjekkiet).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Euro-Billa/REWE: engros- og detailhandel med fødevarer og andre varer, rejser og turisme |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Euro-Billa/REWE: engros- og detailhandel med fødevarer og andre varer, rejser og turisme

| — | Delvita: del af Delhaize-koncernen, aktiv inden for detailhandel med fødevarer og andre varer i Tjekkiet. |
| --- | --- |

—

Delvita: del af Delhaize-koncernen, aktiv inden for detailhandel med fødevarer og andre varer i Tjekkiet.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4590 — REWE/Delvita sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4590 — REWE/Delvita sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/52

---

STATSSTØTTE — PORTUGAL

Statsstøtte C 55/06 (ex N 42/05) — Rentegodtgørelser for lån til virksomheder inden for fiskerisektoren

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/27)

Ved brev af 20. december 2006, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Den Portugisiske Republik, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af dette resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender |
| DG FISH/D/3 »Juridiske spørgsmål« |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 295 19 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender

DG FISH/D/3 »Juridiske spørgsmål«

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 295 19 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Den Portugisiske Republik. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

Ved brev af 11. januar 2005 gav Portugals faste repræsentation ved Den Europæiske Union Kommissionen meddelelse om en ny støtteordning med en låneramme på 60 millioner EUR, som skulle garantere, at de investeringer, som virksomheder i fiskerisektoren foretager for at modernisere og omstrukturere deres kapitalgoder, bliver rentable (flåde, forarbejdningsindustri og akvakultur). Formålet med denne ordning er i sidste ende at støtte den finansielle genopretning af kriseramte virksomheder ved hjælp af lavere forrentede lån.

Lånegrundlaget svarer til de investeringer, der blev foretaget fra den 10. juli 2000 til datoen for offentliggørelsen af den pågældende Decreto-lei (Art. 1). Støttens størrelse udtrykkes som godtgørelsen i procentpoint, dvs. forskellen mellem den referencerente, som Europa-Kommissionen har fastsat for Portugal (for øjeblikket 3,7 %), og den rente, som långiveren forlanger af hver låntager. Den endelig gevinst beregnes til 2,68 %. Dette resultat fremkommer, ved at de procentpoint, som godtgørelsen udgør for hvert år, lægges sammen.

Lånene vil blive givet som tilbagebetalingspligtige lån af penge- og finansieringsinstitutter, som har indgået en protokol med IFADAP (instituttet for finansierings- og udviklingsstøtte for landbrug og fiskeri), som fastsætter en maksimal nominel rente.

Kommissionens vurdering viser, at den foreslåede ordning ikke er i overensstemmelse med flere bestemmelser i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder:

| a) | På grundlag af de støttekriterier, som de portugisiske myndigheder anvender, kan det ikke påvises, at de potentielle modtagere er kriseramte virksomheder som omhandlet i rammebestemmelserne. |
| --- | --- |

a)

På grundlag af de støttekriterier, som de portugisiske myndigheder anvender, kan det ikke påvises, at de potentielle modtagere er kriseramte virksomheder som omhandlet i rammebestemmelserne.

| b) | De portugisiske myndigheder undlader at anmode om en egentlig plan for omstrukturering af firmaets økonomiske aktivitet. |
| --- | --- |

b)

De portugisiske myndigheder undlader at anmode om en egentlig plan for omstrukturering af firmaets økonomiske aktivitet.

| c) | De portugisiske myndigheder har ikke udleveret oplysninger om, at betingelserne, der skal forhindre urimelige konkurrencefordrejninger, er overholdt i forbindelse med omstrukturering af mellemstore virksomheder, og håndhæver ikke principperne om »begrænsning af støtten til et minimum «og »engangsstøtte«. |
| --- | --- |

c)

De portugisiske myndigheder har ikke udleveret oplysninger om, at betingelserne, der skal forhindre urimelige konkurrencefordrejninger, er overholdt i forbindelse med omstrukturering af mellemstore virksomheder, og håndhæver ikke principperne om »begrænsning af støtten til et minimum «og »engangsstøtte«.

Desuden har de portugisiske myndigheder ikke forhøjet den referencerente, der er fastsat for Portugal, med en risikopræmie som krævet af Kommissionen i dens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten.

Endelig mener Kommissionen, at de portugisiske myndigheder har til hensigt formelt at reducere flåden, hvilket ikke er i overensstemmelse med fiskerirammebestemmelserne.

BREVETS ORDLYD

»A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por carta de 11 de Janeiro de 2005, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de um regime de auxílios estatais destinado a alargar a validade e o âmbito de aplicação do regime de auxílios estatais aprovado pela Comissão com o número de referência N 676/98 por Decisão de 1 de Março de 2000 (2).

Por cartas de 26 de Janeiro de 2005, 3 de Maio de 2005, 6 de Outubro de 2005 e 30 de Maio de 2006, os serviços da Comissão enviaram pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por cartas de 17 de Março de 2005, 5 de Agosto de 2005, 2 de Setembro de 2005, 7 de Outubro de 2005 e 22 de Junho de 2006.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

O regime proposto destina-se a apoiar a recuperação financeira de empresas que se encontram em situação difícil devido à realização de investimentos. Para esse efeito, as autoridades portuguesas prevêem o estabelecimento de uma linha de crédito no montante de 60 milhões de EUR, cujo objectivo é tornar rentáveis os investimentos efectuados por empresas do sector das pescas no âmbito da modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas (frota, indústria transformadora e aquicultura).

O regime é instituído por um decreto-lei, transmitido à Comissão na fase de projecto, que se aplica ao conjunto do sector das pescas, incluindo a pesca, produção aquícola, transformação e comercialização.

A base dos empréstimos corresponde ao montante dos investimentos realizados entre 10 de Julho de 2000 e a data de entrada em vigor do decreto-lei (artigo 1.o). Nesse contexto, os investimentos tomados em consideração são aqueles para os quais as empresas em causa beneficiaram do apoio do IFOP.

Os empréstimos beneficiam de uma taxa de juro reduzida. O montante total dos empréstimos a conceder pelas instituições de crédito é de sessenta milhões de EUR (artigo 2.o do decreto-lei), dos quais, de acordo com ponto 1.7 do formulário de notificação enviado pelas autoridades portuguesas, se estima que cerca de dez milhões sejam suportados pelo orçamento do Estado através de bonificações de juros.

O artigo 5.o do decreto-lei indica que os empréstimos são concedidos pelo prazo máximo de dez anos e amortizáveis anualmente, até ao máximo de oito prestações de igual montante, ocorrendo a primeira amortização no máximo três anos após a data prevista para a utilização do crédito.

As bonificações de juros são repartidas por seis anos e correspondem, respectivamente, a 90 %, 70 %, 60 %, 40 % e 30 % da taxa de referência de 4,5 %. De acordo com as autoridades portuguesas, a bonificação efectiva será de 4,05 %, 3,15 %, 2,70 %, 1,80 % e 1,35 % em cada um dos seis anos.

O montante do auxílio é expresso em pontos de bonificação, ou seja, a diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. Calcula-se que o resultado final seja de 2,68 % por cada 100 unidades de crédito. Este cálculo resulta da adição dos pontos de bonificação relativos a cada ano.

Prevê-se que o número de beneficiários do auxílio seja de 150, no máximo.

2.2.   Elegibilidade

As empresas elegíveis são empresas do sector das pescas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento em estruturas produtivas representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos. As autoridades portuguesas indicaram igualmente que, para poder beneficiar do auxílio, as pessoas singulares ou colectivas devem satisfazer as seguintes condições:

| — | apresentar um plano de reestruturação, |
| --- | --- |

—

apresentar um plano de reestruturação,

| — | comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo, |
| --- | --- |

—

comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo,

| — | encontrar-se em situação financeira difícil. |
| --- | --- |

—

encontrar-se em situação financeira difícil.

Têm acesso à linha de crédito todos os tipos de empresas do sector das pescas, mas as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de qualquer caso individual em que o auxílio fosse solicitado por uma grande empresa.

2.3.   Existência de um plano de reestruturação para as empresas elegíveis

As empresas elegíveis devem apresentar um plano de reestruturação, destinada a restabelecer a sua viabilidade a longo prazo mediante cobertura dos encargos financeiros e obtenção de uma rendibilidade mínima dos investimentos efectuados, por forma a estarem em posição de enfrentar a concorrência com os seus fundos próprios.

Os planos de reestruturação das empresas elegíveis são directamente avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais, por sua vez, informam, em seguida, as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa.

2.4.   Procedimento

Os créditos são concedidos sob a forma de empréstimos reembolsáveis pelas instituições crédito que tenham celebrado um protocolo com o IFADAP (Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e das Pescas), que estabelece uma taxa de juro nominal máxima. Os pedidos são avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos de acordo com aos seus próprios procedimentos. As instituições de crédito informam subsequentemente as autoridades portuguesas da situação individual de cada empresa beneficiária de um empréstimo.

Para fins de controlo, as instituições de crédito devem apresentar imediatamente ao IFADAP todas as informações exigidas em relação aos empréstimos concedidos. O próprio IFADAP pode solicitar aos beneficiários quaisquer informações ou documentos que considere necessários para avaliar a situação da empresa.

Se se concluir que um beneficiário não respeitou todas as suas obrigações, o empréstimo é cancelado e a instituição de crédito pode solicitar o seu reembolso.

3.   APRECIAÇÃO

3.1.   Procedimento

Ao notificar o auxílio previsto antes da sua entrada em vigor, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação enunciada no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

A alínea c) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho estabelece que se entende por “novo auxílio, quaisquer auxílios, isto é, regimes de auxílio e auxílios individuais, que não sejam considerados auxílios existentes, incluindo as alterações a um auxílio existente”. As alterações do regime de auxílio N 676/98 notificados pelas autoridades portuguesas constituem, por conseguinte, um novo auxílio na acepção do referido regulamento. Além disso, o âmbito de aplicação e a base jurídica das medidas notificadas afiguram-se totalmente independentes do regime N 676/98, pelo que a Comissão examina as medidas a título de regime distinto. A compatibilidade do projecto é avaliada abaixo.

3.2.   Auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

A proposta de regime em análise pretende reduzir as taxas de juro de empréstimos concedidos a empresas privadas no sector das pescas. Assim, a medida beneficia essas empresas. As taxas de juro reduzidas são suportadas pelo orçamento do Estado, sendo a medida criada por uma lei. Por este motivo, a Comissão considera que o regime constitui uma vantagem para as empresas em causa, financiada através de fundos públicos e imputada ao Estado.

Além disso, o auxílio é concedido a um número limitado de empresas do sector das pescas, assumindo, pois, uma natureza selectiva. Por outro lado, as empresas beneficiárias estão em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas tanto em Portugal como noutros Estados-Membros ou com empresas de outros sectores cujos produtos estejam em concorrência directa com os produtos de pesca.

Em consequência, o auxílio concedido ao abrigo deste regime distorce ou ameaça distorcer a concorrência e deve ser considerado um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. O auxílio em análise só poderá ser considerado compatível com o mercado comum se for susceptível de beneficiar de uma das derrogações previstas no Tratado CE.

3.3.   Base da apreciação

Uma vez que o auxílio se destina ao sector das pescas, o regime notificado deve ser avaliado no âmbito da legislação comunitária pertinente, nomeadamente os artigos 87.o-88.o do Tratado CE e as Directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (3) (a seguir denominadas “directrizes para o sector das pescas”).

As autoridades portuguesas consideram que o auxílio concedido no âmbito do regime proposto constitui um auxílio ao investimento. Contudo, a Comissão verifica que o auxílio visa atenuar a carga financeira representada pelo reembolso de empréstimos. Embora o auxílio esteja associado a investimentos, o investimento em si já foi realizado. Por conseguinte, o auxílio não tem por efeito apoiar um investimento mas atenua a carga financeira resultante de investimentos realizados anteriormente pelas empresas em causa.

O auxílio induz, pois, a melhoria do rendimento dessas empresas. O auxílio deve ser considerado um auxílio ao funcionamento, sendo, em conformidade com o ponto 3.7 das directrizes para o sector das pescas, a esse título, em princípio, incompatível com o mercado comum.

Porém, o auxílio só é concedido a empresas que as autoridades portuguesas considerem estar em dificuldade. Nesse contexto, o auxílio poderia ser considerado um auxílio à reestruturação. O ponto 4.1.2. das directrizes para o sector das pescas estabelece que “os auxílios estatais de emergência e à reestruturação de empresas em dificuldade serão apreciados de acordo com as Orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (4)” (a seguir denominadas “orientações para a reestruturação”). Tal foi também recentemente sublinhado pela Comissão no ponto 3 da Comunicação de 9 de Março de 2006 ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a melhoria da situação económica no sector das pescas (5). Para além dos requisitos enunciados nas orientações para a reestruturação, os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária. Em consequência, o regime notificado será avaliado à luz das orientações para a reestruturação, assim como da condição suplementar de as empresas que exercem a pesca marítima elaborarem e apresentarem à Comissão um plano adequado, destinado a reduzir as capacidades da frota além do obrigatório por força do direito comunitário.

3.4.   Grandes empresas abrangidas pelo regime

De acordo com as informações apresentadas pelas autoridades portuguesas, todos os tipos de empresas do sector das pescas podem ser beneficiárias da linha de crédito proposta. Contudo, é de observar que, por força das orientações para a reestruturação (pontos 78-85), a Comissão só pode autorizar regimes de auxílios de emergência e/ou à reestruturação para pequenas e médias empresas em dificuldade se estas forem abrangidas pela definição comunitária de PME.

É verdade que as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de todos os casos individuais em que uma grande empresa solicitasse o auxílio. Porém, à luz das orientações para a reestruturação, o regime de auxílio proposto deve limitar-se estritamente às PME. Por estes motivos, a Comissão restringe a sua avaliação infra a auxílios à reestruturação das PME.

3.5.   Elegibilidade das empresas candidatas

Os pontos 9, 10 e 11 das orientações para a reestruturação estabelecem certos critérios que permitem a identificação das “empresas em dificuldade”.

O princípio de base é que a empresa deve ser incapaz de suportar prejuízos que, na ausência de uma intervenção externa, a condenariam ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo. As circunstâncias que, nos termos das orientações para a reestruturação, indicam que uma empresa se encontra em dificuldade são, nomeadamente, o desaparecimento de mais de metade do seu capital subscrito e a perda de mais de um quarto desse capital nos últimos 12 meses ou o facto de a empresa preencher, nos termos do direito nacional, as condições para ser objecto de um processo de falência ou de insolvência.

As autoridades portuguesas consideram que o ponto 11 das orientações para a reestruturação confere aos Estados-Membros um certo grau de discrição ao determinar se uma empresa está ou não em dificuldade. A Comissão observa que, contrariamente ao ponto 10, que enuncia critérios objectivos que determinam em que condições uma empresa é considerada em dificuldade, o ponto 11 contém critérios subjectivos que fazem parte da avaliação da compatibilidade do auxílio com o mercado comum com base nas orientações para a reestruturação elaboradas pela Comissão. Além disso, nos termos do ponto 79 das orientações, salvo disposição em contrário constante de regras sectoriais em matéria de auxílios estatais, os auxílios a favor de pequenas e médias empresas só estão dispensados de notificação individual se a empresa beneficiária preencher pelo menos um dos três critérios enunciados no ponto 10. Os auxílios a favor de empresas que não satisfaçam nenhum destes três critérios, devem ser notificados individualmente à Comissão a fim de que esta possa apreciar o carácter de empresa em dificuldade do beneficiário. Por conseguinte, se uma PME não satisfizer nenhum dos três critérios do ponto 10, o auxílio deve ser notificado individualmente à Comissão, que avaliará se a empresa está realmente em dificuldade.

É de assinalar igualmente que a última frase do ponto 11 estabelece que uma empresa só é elegível após verificação da sua incapacidade de garantir a sua recuperação com os seus recursos próprios.

No regime de auxílio proposto, as empresas elegíveis são aquelas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos.

Embora se afigure muito distante das circunstâncias identificadas pelas orientações para a reestruturação como constituindo uma indicação de que as empresas estão em situação de dificuldade, este limiar permitiria, na opinião das autoridades portuguesas, identificar as empresas que não estão em posição de garantir a sua recuperação financeira sem auxílio estatal.

Por carta de 30 de Maio de 2006 (FISH(06)D/6650), a Comissão solicitou às autoridades portuguesas a apresentação de informações exaustivas sobre a estrutura financeira das empresas de pesca em Portugal, a fim de demonstrar que 15 % dos resultados brutos podem ser considerados um limiar adequado para determinar que as empresas se encontram em dificuldade. Não obstante, a resposta enviada pelas autoridades portuguesas em 28 de Junho de 2006 (ref. 001521) reitera simplesmente o que designam por um “poder discricionário”, concedido aos Estados-Membros pelo ponto 11 das orientações para a reestruturação. A resposta não contém nenhum elemento que permita à Comissão verificar a adequação deste critério para determinar quais as empresas que podem ser consideradas em dificuldade.

Atendendo ao exposto, a Comissão é de opinião que as autoridades portuguesas não conseguiram demonstrar que as empresas potencialmente elegíveis são empresas em dificuldade na acepção das orientações para a reestruturação, pelo que duvida que esta condição das orientações seja respeitada.

3.6.   Existência de planos de reestruturação

No respeitante aos regimes de auxílios concedidos às PME, o ponto 82 das orientações para a reestruturação estabelece que “a Comissão só poderá autorizar regimes de auxílios à reestruturação se a concessão dos auxílios for sujeita à execução completa por parte do beneficiário de um plano de reestruturação previamente aprovado pelo Estado-Membro e que satisfaça as seguintes condições:

| a) | Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37; |
| --- | --- |

a)

Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37;

| b) | Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42; |
| --- | --- |

b)

Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42;

| c) | Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45; |
| --- | --- |

c)

Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45;

| d) | Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.” |
| --- | --- |

d)

Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.”

Acresce que o ponto 83 estipula que os regimes devem indicar o montante máximo do auxílio susceptível de ser concedido a uma mesma empresa no âmbito de uma operação de auxílio de emergência e/ou à reestruturação e que o montante máximo para a concessão combinada de auxílios de emergência e à reestruturação a uma empresa não pode ultrapassar 10 milhões de EUR, incluindo em caso de cumulação com outras fontes ou outros regimes. Qualquer auxílio que ultrapasse esse montante deve ser notificado individualmente à Comissão.

O ponto 84 exige, além disso, que seja respeitado “o princípio do auxílio único”, especificando o ponto 85 que os Estados-Membros devem também notificar individualmente à Comissão os auxílios nos casos em que uma empresa tiver adquirido activos de outra empresa que tenha já recebido um auxílio de emergência ou à reestruturação.

Com base nas informações disponíveis, a Comissão tem sérias dúvidas quanto à tomada em consideração pelo regime notificado de todas as condições indicadas acima. No respeitante aos planos de reestruturação, embora o regime notificado exija que os beneficiários apresentem um plano de reestruturação para as empresas em causa, a Comissão, com base nas informações disponíveis, tem sérias dúvidas de que estes planos obedeçam a todos os requisitos estabelecidos nos pontos 34-37 das orientações em causa. Tal como definidos no regime notificado, estes planos visam essencialmente auxiliar as empresas a reembolsar as dívidas contraídas para a modernização das suas estruturas produtivas, ou seja, prevêem apenas a reestruturação financeira das dívidas das empresas em causa por meio do auxílio concedido. Os planos não constituem, porém, um plano de reestruturação da actividade económica da empresa. Em particular, o regime notificado não exige a inclusão, nos planos de reestruturação, de uma análise económica aprofundada da situação da empresa, que permita a identificação das circunstâncias que suscitaram as suas dificuldades, nem propostas relativas às medidas e adaptações necessárias para permitir à empresa beneficiária evoluir para uma nova estrutura que lhe ofereça perspectivas de viabilidade a longo prazo e a possibilidade de funcionar com os seus recursos próprios.

Na opinião das autoridades portuguesas, no caso presente, a reestruturação económica das empresas em causa não se afigura necessária, uma vez que os subsídios não visam investimentos futuros mas a renegociação de dívidas assumidas no âmbito da modernização e reestruturação das estruturas produtivas.

A Comissão considera, contudo, que as orientações exigem que a reestruturação de uma empresa, nem que meramente financeira, abranja, em todos os casos, um certo número de medidas destinadas a melhorar a sua viabilidade e a abandonar as actividades que, mesmo após a reestruturação, continuariam a ser estruturalmente deficitárias. Além disso, o plano de reestruturação deve ter em conta, nomeadamente, a situação e a evolução previsível da oferta e da procura no mercado dos produtos em causa, com cenários que traduzam hipóteses optimistas, pessimistas e intermédias, bem como os pontos fortes e fracos específicos da empresa.

Por outro lado, de acordo com as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas, os planos de reestruturação serão avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais informarão posteriormente as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa. Porém, é de sublinhar que, nos termos do ponto 59 das orientações para a reestruturação, o plano de reestruturação deve, no caso das PME, “ser aprovado pelo Estado-Membro em causa e ser comunicado à Comissão”. Na opinião da Comissão, tal significa que, embora a avaliação dos planos possa ser confiada às instituições de crédito, a aprovação formal deve ser feita pela autoridade competente que concederá o auxílio.

3.7.   Distorção indevida da concorrência e proporcionalidade do auxílio

A alínea b) do ponto 82 das orientações para a reestruturação refere-se aos pontos 38-42 das mesmas, os quais estabelecem várias condições a fim de evitar distorções indevidas da concorrência em caso de reestruturação das médias empresas. No tocante às pequenas empresas, os regimes devem prever que as empresas beneficiárias não aumentem a sua capacidade durante a reestruturação. No que se refere às empresas de médias dimensões, os planos de reestruturação devem prever as necessárias medidas compensatórias, a fim de garantir que sejam minimizados os efeitos negativos nas trocas comerciais. A Comissão observa que as autoridades portuguesas não apresentaram quaisquer informações sobre o cumprimento dos critérios estabelecidos nos referidos pontos.

Acresce que, de acordo com os pontos 43 a 45, os auxílios devem “ser limitados ao mínimo necessário”. Este princípio implica que os beneficiários do auxílio contribuam de modo significativo para o plano de reestruturação através dos seus fundos próprios. As autoridades portuguesas indicaram que não tiveram em conta estas exigências no regime de auxílio proposto por considerarem que este último não prevê nenhum auxílio directo em termos de capital. Cabe, porém, à Comissão sublinhar que este princípio é aplicável a todos os tipos de auxílio à reestruturação, não se limitando, pois, aos casos em que é concedido um auxílio directo.

Por último, os pontos 72-77 das orientações para a reestruturação estabelecem o princípio do “auxílio único”, segundo o qual os auxílios de emergência e à reestruturação só podem ser concedidos uma única vez, a fim de evitar que as empresas sejam apoiadas quando só conseguem sobreviver graças aos sucessivos apoios do Estado. Sempre que for notificado à Comissão um projecto de auxílio de emergência ou à reestruturação, o Estado-Membro deve especificar se a empresa em causa já beneficiou de auxílios estatais deste tipo. No caso dos regimes de auxílio que beneficiam várias empresas, as autoridades nacionais devem assegurar que seja observado este princípio e fornecer à Comissão as informações pertinentes que lhe permitam verificar que as empresas beneficiárias não tenham anteriormente recebido auxílios de emergência ou à reestruturação.

De acordo com as autoridades portuguesas, o apoio financeiro proposto beneficiará empresas que investiram na modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas. Estes investimentos devem ser compatíveis com a legislação comunitária e com os limites estabelecidos para os auxílios ao investimento no sector das pescas e da aquicultura. Porém, as autoridades portuguesas não transmitiram informações que permitam verificar que o princípio do “auxílio único ”será respeitado no âmbito do regime de auxílio proposto.

3.8.   Método de estabelecimento das taxas de referência e de actualização

As autoridades portuguesas indicaram que, em conformidade com o disposto no anexo III das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (6), o auxílio ao investimento sob a forma de empréstimo bonificado, previsto pelo regime proposto, é, em primeiro lugar, expresso em pontos de bonificação, ou seja, na diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. As mesmas autoridades admitem, contudo, que a taxa de referência não foi aumentada de nenhum prémio, não obstante o facto de os beneficiários potenciais serem empresas em dificuldade e estarem, por conseguinte, sujeitas a um risco específico.

O resultado final é de 2,68 %. Este cálculo resulta da adição dos pontos de redução para cada ano.

A Comissão considera que, à luz do disposto na Comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização (7), as autoridades portuguesas deviam ter aumentado a taxa de referência fixada para Portugal de um prémio de risco, por forma a compensar o risco potencial inerente às empresas em dificuldade. De contrário, os pontos de bonificação não são realistas, uma vez que, quando o regime se aplica efectivamente a empresas em dificuldade, não tomam em consideração a taxa efectiva que uma instituição de crédito fixaria em condições normais para uma empresa em dificuldade.

3.9.   Redução das capacidades da frota

O ponto 4.1.2 das directrizes para o sector das pescas estabelece que os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária.

As autoridades portuguesas exprimiram o seu empenho em reduzir a frota que beneficia do regime de auxílio em causa de 1,005 vezes as novas capacidades da frota introduzidas no período efectivo de bonificação de três anos. As mesmas autoridades acrescentam que esta redução de 0,5 % será aplicada cumulativamente a outras acções de redução da frota empreendidas por Portugal nos termos de legislação comunitária, nomeadamente planos de recuperação e gestão.

As autoridades portuguesas observam ainda que a frota portuguesa foi sujeita a uma redução drástica nos últimos 15 anos.

A Comissão considera que o compromisso assumido no sentido de reduzir a frota com base num rácio de apenas 1:1,005 se apresenta meramente como uma diminuição formal, que não pode ser considerada uma verdadeira redução no espírito das directrizes supracitadas. Por outro lado, as autoridades portuguesas não fornecem nenhuma indicação sobre a forma como essa redução será aplicada, por exemplo, consoante o tipo de actividade de pesca exercida ou o tipo de navio.

3.10.   Conclusão

Atendendo ao exposto, a Comissão tem sérias dúvidas de que o regime notificado cumpra as directrizes para o sector das pescas e as orientações para a reestruturação aplicáveis, assim como o previsto na comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização.

4.   PROPOSTA

A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE por ter sérias dúvidas quanto à compatibilidade deste regime de auxílio com o mercado comum.

À luz do que precede, a Comissão convida o Governo português, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, a apresentar as suas observações e fornecer quaisquer informações úteis para a avaliação do auxílio em causa, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas acima referidas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.«

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Ref. SG (2000) D/101992 (JO C 110 de 15.4.2000, p. 44).

2

(3)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

3

(4)  JO C 288 de 9.10.1999, p. 2.

4

(5)  COM(2006) 103 final.

5

(6)  JO C 74 de 10.3.1998, p. 9.

6

(7)  JO C 273 de 9.9.1997, p. 3.

7

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/58

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4624 — EQT/Scandic)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/28)

| 1. | Den 19. marts 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved EQT V Limited (»EQT«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres af Investor AB (»Investor«, Sverige), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over dele af Scandic Hotels AB (»Scandic«, Sverige). |
| --- | --- |

1.

Den 19. marts 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved EQT V Limited (»EQT«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres af Investor AB (»Investor«, Sverige), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over dele af Scandic Hotels AB (»Scandic«, Sverige).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Investor: investeringsselskab |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Investor: investeringsselskab

| — | EQT: investeringsfond |
| --- | --- |

—

EQT: investeringsfond

| — | Scandic: hoteladministration. |
| --- | --- |

—

Scandic: hoteladministration.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4624 — EQT/Scandic sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4624 — EQT/Scandic sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/59

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4608 — Siemens/UGS)

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 72/29)

| 1. | Den 21. marts 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Siemens Aktiengesellschaft (»Siemens«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele UGS Capital Corporation (»UGS«, USA). |
| --- | --- |

1.

Den 21. marts 2007 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Siemens Aktiengesellschaft (»Siemens«, Tyskland) gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele UGS Capital Corporation (»UGS«, USA).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Siemens: Informations- og kommunikationsteknologi, automatiserings- og kontrolsystemer, elproduktionssystemer, medicinske løsninger, transportsystemer, belysning, tjenester i forbindelse med finansiering og fast ejendom |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Siemens: Informations- og kommunikationsteknologi, automatiserings- og kontrolsystemer, elproduktionssystemer, medicinske løsninger, transportsystemer, belysning, tjenester i forbindelse med finansiering og fast ejendom

| — | UGS: Software til styring af produkters livscyklus. |
| --- | --- |

—

UGS: Software til styring af produkters livscyklus.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte transaktion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4608 — Siemens/UGS sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte transaktion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4608 — Siemens/UGS sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---