# Euroopan unionin C 71/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 71 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta28. maaliskuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 71

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta28. maaliskuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2007/C 071/01 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Suomen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010 | 1 |
| 2007/C 071/02 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010 | 5 |
| 2007/C 071/03 | Neuvoston lausunto annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Slovenian vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 9 |
| 2007/C 071/04 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010 | 12 |
| 2007/C 071/05 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010 | 16 |
| 2007/C 071/06 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 19 |
| 2007/C 071/07 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010 | 23 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2007/C 071/01

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Suomen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

1

2007/C 071/02

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

5

2007/C 071/03

Neuvoston lausunto annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Slovenian vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

9

2007/C 071/04

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010

12

2007/C 071/05

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010

16

2007/C 071/06

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

19

2007/C 071/07

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010

23

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2007/C 071/08 | Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 071/09 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 29 |
| 2007/C 071/10 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/11 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4544 — RANK/SIG) (
  1
  ) | 33 |
| 2007/C 071/12 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  ) | 34 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2007/C 071/08

Menettelyn aloittaminen (Asia COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  )

1

28

2007/C 071/09

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

29

2007/C 071/10

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/11

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4544 — RANK/SIG) (
  1
  )

1

33

2007/C 071/12

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group) (
  1
  )

1

34

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Jäsenvaltioiden aloitteet |
| | Neuvosto |
| 2007/C 071/13 | Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan, Italian tasavallan, Suomen tasavallan, Portugalin tasavallan, Romanian ja Ruotsin kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi | 35 |

III   Valmistelevat säädökset

Jäsenvaltioiden aloitteet

Neuvosto

2007/C 071/13

Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan, Italian tasavallan, Suomen tasavallan, Portugalin tasavallan, Romanian ja Ruotsin kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi

35

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2007/C 071/14 | Euron kurssi | 46 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2007/C 071/15 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 47 |
| 2007/C 071/16 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 49 |
| 2007/C 071/17 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 53 |
| 2007/C 071/18 | Tiivistelmä valtiontuista, joita jäsenvaltio on ilmoittanut myöntävänsä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 mukaisesti | 57 |
| 2007/C 071/19 | Ilmoitus jäsenvaltioiden päätöksistä myöntää tai peruuttaa toimilupia lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti | 60 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2007/C 071/14

Euron kurssi

46

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2007/C 071/15

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

47

2007/C 071/16

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

49

2007/C 071/17

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

53

2007/C 071/18

Tiivistelmä valtiontuista, joita jäsenvaltio on ilmoittanut myöntävänsä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 mukaisesti

57

2007/C 071/19

Ilmoitus jäsenvaltioiden päätöksistä myöntää tai peruuttaa toimilupia lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti

60

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 071/20 | Ehdotuspyyntö: Liikennemuotosiirtymätoimet, katalyyttiset toimet, merten moottoritiet –toimet, liikenteen välttämistoimet ja yhteiset oppimistoimet toisessa Marco Polo -ohjelmassa (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) 1692/2006 (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 1)). | 61 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 071/21 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 62 |
| 2007/C 071/22 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  ) | 63 |
| 2007/C 071/23 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 64 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2007/C 071/20

Ehdotuspyyntö: Liikennemuotosiirtymätoimet, katalyyttiset toimet, merten moottoritiet –toimet, liikenteen välttämistoimet ja yhteiset oppimistoimet toisessa Marco Polo -ohjelmassa (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) 1692/2006 (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 1)).

61

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2007/C 071/21

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

62

2007/C 071/22

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV) (
  1
  )

1

63

2007/C 071/23

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Suomen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(2007/C 71/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Suomen tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Suomen tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 suhdannehuipun 4,5 prosentista keskimäärin 2,5 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Tämänhetkisten tietojen perusteella skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät realistisilta ja vuosien 2006–2010 osalta varovaisilta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 suhdannehuipun 4,5 prosentista keskimäärin 2,5 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Tämänhetkisten tietojen perusteella skenaarion perustana olevat kasvuoletukset näyttävät realistisilta ja vuosien 2006–2010 osalta varovaisilta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen ja nykyisen tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 1,6 prosenttia. Tämä johtuu vuoden 2005 odotettua paremmasta toteutumasta ja yllättävän nopeasta kasvusta vuonna 2006, jotka lisäsivät valtion tuloja, ja siitä, että menot pysyivät kurissa. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen ja nykyisen tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoite oli 1,6 prosenttia. Tämä johtuu vuoden 2005 odotettua paremmasta toteutumasta ja yllättävän nopeasta kasvusta vuonna 2006, jotka lisäsivät valtion tuloja, ja siitä, että menot pysyivät kurissa.

| 4) | Ohjelman keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian päätavoitteena on taata julkisen talouden kestävyys ja valtiontalouden tasapaino normaalin talouskasvun aikana. Julkisen talouden ylijäämän ja perusylijäämän ennakoidaan molempien supistuvan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 asti. Valtiontalouden menokattoihin ja julkisen sektorin uudistusaloitteisiin perustuva menosuhteen pieneneminen ei täysin kompensoi tulosuhteen pienenemistä veronkevennysten vuoteen 2007 mennessä tapahtuvan vaiheittaisen toteutumisen myötä. Julkisen talouden strategia on säilynyt ennallaan edelliseen ohjelmatarkistukseen verrattuna, mutta julkisen talouden tavoitteita on kunakin vuonna korotettu noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen, koska vuoden 2005 toteutuma oli odotettua parempi ja kasvunäkymät ovat paremmat. |
| --- | --- |

4)

Ohjelman keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian päätavoitteena on taata julkisen talouden kestävyys ja valtiontalouden tasapaino normaalin talouskasvun aikana. Julkisen talouden ylijäämän ja perusylijäämän ennakoidaan molempien supistuvan 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 asti. Valtiontalouden menokattoihin ja julkisen sektorin uudistusaloitteisiin perustuva menosuhteen pieneneminen ei täysin kompensoi tulosuhteen pienenemistä veronkevennysten vuoteen 2007 mennessä tapahtuvan vaiheittaisen toteutumisen myötä. Julkisen talouden strategia on säilynyt ennallaan edelliseen ohjelmatarkistukseen verrattuna, mutta julkisen talouden tavoitteita on kunakin vuonna korotettu noin 1 prosentilla suhteessa BKT:hen, koska vuoden 2005 toteutuma oli odotettua parempi ja kasvunäkymät ovat paremmat.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen julkisen talouden rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan ohjelmakauden aikana pysyvän vakaasti ylijäämäisenä lähes 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan julkiselle taloudelle keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 2 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva rakenteellinen ylijäämä, joka suunnitellaan säilytettävän koko ohjelmakauden ajan. Edellisessä tarkistetussa ohjelmassa ei määritelty erityistä keskipitkän aikavälin tavoitetta, mutta neuvoston lausunnossa sen määriteltiin edellisen ohjelman rakenteellisen ylijäämän ennusteiden perusteella olevan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,25 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös huomattavasti tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. Vähimmäisvaatimukset selvästi ylittävää keskipitkän aikavälin tavoitetta perustellaan ohjelmassa sillä, että pyrkimyksenä on julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen ja että Suomessa väestön vanhenemisen vaikutukset alkavat tuntua suhteellisen pian. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen julkisen talouden rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan ohjelmakauden aikana pysyvän vakaasti ylijäämäisenä lähes 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa asetetaan julkiselle taloudelle keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 2 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva rakenteellinen ylijäämä, joka suunnitellaan säilytettävän koko ohjelmakauden ajan. Edellisessä tarkistetussa ohjelmassa ei määritelty erityistä keskipitkän aikavälin tavoitetta, mutta neuvoston lausunnossa sen määriteltiin edellisen ohjelman rakenteellisen ylijäämän ennusteiden perusteella olevan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,25 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös huomattavasti tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. Vähimmäisvaatimukset selvästi ylittävää keskipitkän aikavälin tavoitetta perustellaan ohjelmassa sillä, että pyrkimyksenä on julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistaminen ja että Suomessa väestön vanhenemisen vaikutukset alkavat tuntua suhteellisen pian.

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Ohjelmassa esitetty makrotalouden skenaario ja verokertymää koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta. Kasvun perustana olevista tekijöistä jälkimmäiseen eli verokertymään kohdistuvia riskejä kompensoidaan verojoustoja koskevilla varovaisilla ennusteilla. Poikkeaminen ennustetulta kasvu-uralta voisi vaikuttaa huomattavasti julkisen talouden toteutumaan. Lisäksi paikallishallinnon menokehitykseen liittyy tuntuvia riskejä. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Ohjelmassa esitetty makrotalouden skenaario ja verokertymää koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta. Kasvun perustana olevista tekijöistä jälkimmäiseen eli verokertymään kohdistuvia riskejä kompensoidaan verojoustoja koskevilla varovaisilla ennusteilla. Poikkeaminen ennustetulta kasvu-uralta voisi vaikuttaa huomattavasti julkisen talouden toteutumaan. Lisäksi paikallishallinnon menokehitykseen liittyy tuntuvia riskejä.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite voidaan selvällä marginaalilla saavuttaa suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on myös riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa täysin vakaus- ja kasvusopimusta. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite voidaan selvällä marginaalilla saavuttaa suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Varmuusmarginaali on myös riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa täysin vakaus- ja kasvusopimusta.

| 8) | Julkisen bruttovelan arvioidaan laskeneen 39 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 5,5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

8)

Julkisen bruttovelan arvioidaan laskeneen 39 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 5,5 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana.

| 9) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Suomessa EU:n keskiarvoa korkeammat, vaikka eläkemenojen kasvua onkin saatu toteutetuilla eläkeuudistustoimenpiteillä hillittyä lähelle EU:n keskiarvoa suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Julkisen talouden alkuasetelma ja suuri rakenteellinen ylijäämä helpottavat huomattavasti väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Osa eläkemenojen kasvusta voidaan lisäksi rahoittaa julkiseen eläkerahastoon kertyneistä suurista varoista. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaa kuitenkin julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien hallintaa. Kaiken kaikkiaan Suomen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Suomessa EU:n keskiarvoa korkeammat, vaikka eläkemenojen kasvua onkin saatu toteutetuilla eläkeuudistustoimenpiteillä hillittyä lähelle EU:n keskiarvoa suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Julkisen talouden alkuasetelma ja suuri rakenteellinen ylijäämä helpottavat huomattavasti väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Osa eläkemenojen kasvusta voidaan lisäksi rahoittaa julkiseen eläkerahastoon kertyneistä suurista varoista. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaa kuitenkin julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien hallintaa. Kaiken kaikkiaan Suomen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä.

| 10) | Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molempiin ohjelmiin sisältyy erityisesti toimia, joilla tehostetaan sekä valtion- että paikallishallintoa, ja sitoudutaan edelleen soveltamaan valtiontalouden menokattoja vaalikauden yli. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molempiin ohjelmiin sisältyy erityisesti toimia, joilla tehostetaan sekä valtion- että paikallishallintoa, ja sitoudutaan edelleen soveltamaan valtiontalouden menokattoja vaalikauden yli.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2).

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä, ja julkisen talouden strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Menojen hillitseminen on kuitenkin edelleen ensiarvoisen tärkeää lähivuosina, jolloin talouden ennustettu jäähtyminen hidastaa veropohjan kasvua ja väestön ikääntymisen vaikutukset alkavat näkyä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO marraskuu 2006 | 2,9 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,9 | 4,9 | 3,0 | 2,6 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | Puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO marraskuu 2006 | 0,9 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,8 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | Puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO marraskuu 2006
   (3) | – 1,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | – 0,2 | – 0,8 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 1,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO marraskuu 2005
   (3) | – 0,7 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | Puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,7 | 2,9 | 2,9 | 2,9 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | Puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | 3,9 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,1 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | Puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006
   (3) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO marraskuu 2005
   (3) | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | Puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006
   (5) | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | Puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO marraskuu 2006 | 41,3 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 41,3 | 38,8 | 37,3 | 35,8 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO marraskuu 2005 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 | Puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO marraskuu 2006

2,9

4,5

3,0

2,9

2,6

2,1

KOM marraskuu 2006

2,9

4,9

3,0

2,6

Puuttuu

Puuttuu

VO marraskuu 2005

2,1

3,2

2,6

2,3

2,1

Puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO marraskuu 2006

0,9

1,5

1,3

1,7

1,7

1,7

KOM marraskuu 2006

0,8

1,3

1,5

1,6

Puuttuu

Puuttuu

VO marraskuu 2005

1,0

1,3

1,5

1,8

1,8

Puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO marraskuu 2006
   (3)

– 1,3

0,1

0,2

0,1

– 0,2

– 0,8

KOM marraskuu 2006 (7)

– 1,5

0,1

0,2

– 0,2

Puuttuu

Puuttuu

VO marraskuu 2005
   (3)

– 0,7

– 0,2

– 0,2

– 0,5

– 0,9

Puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

2,7

2,9

2,8

2,7

2,7

2,4

KOM marraskuu 2006

2,7

2,9

2,9

2,9

Puuttuu

Puuttuu

VO marraskuu 2005

1,8

1,6

1,6

1,5

1,5

Puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

3,9

4,5

4,3

4,2

4,1

3,7

KOM marraskuu 2006

4,1

4,3

4,2

4,1

Puuttuu

Puuttuu

VO marraskuu 2005

3,4

3,1

2,9

2,8

2,8

Puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006
   (3)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

KOM marraskuu 2006

3,4

2,9

2,8

2,9

Puuttuu

Puuttuu

VO marraskuu 2005
   (3)

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

Puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006
   (5)

3,3

2,9

2,7

2,7

2,8

2,8

KOM marraskuu 2006 (6)

3,4

2,9

2,8

2,9

Puuttuu

Puuttuu

VO marraskuu 2005

2,1

1,7

1,7

1,7

2,0

Puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO marraskuu 2006

41,3

39,1

37,7

36,2

35,0

33,7

KOM marraskuu 2006

41,3

38,8

37,3

35,8

Puuttuu

Puuttuu

VO marraskuu 2005

42,7

41,7

41,1

40,6

40,1

Puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ohjelmasta puuttuvat erityisesti vuosia 2008–2010 koskevat ulkoiset oletukset.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelmassa ei ole kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,2 prosenttia vuonna 2005, 3,1 prosenttia vuonna 2006, 3,0 prosenttia vuonna 2007 ja 2,9 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/5

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Portugalin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(2007/C 71/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Portugalin tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2010. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Portugalin tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2010.

| (2) | Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun nopeutuvan 1,4 prosentista vuonna 2006 1,8 prosenttiin vuonna 2007, 2,4 prosenttiin vuonna 2008 ja lopulta 3 prosenttiin vuositasolla ohjelmakauden loppuaikana. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin vuoden 2008 ja ohjelmakauden viimeisimpien vuosien suhteen ja tuotantokuilun odotetaan pienenevän nopeasti. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(2)

Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa ennustetaan kokonaistuotannon kasvun nopeutuvan 1,4 prosentista vuonna 2006 1,8 prosenttiin vuonna 2007, 2,4 prosenttiin vuonna 2008 ja lopulta 3 prosenttiin vuositasolla ohjelmakauden loppuaikana. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin vuoden 2008 ja ohjelmakauden viimeisimpien vuosien suhteen ja tuotantokuilun odotetaan pienenevän nopeasti. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen ja nykyisen tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakausohjelman edellisessä tarkistuksessa asetettua tavoitetta. Nykyisen tarkistetun ohjelman mukaan sekä julkisten kokonaistulojen että julkisten kokonaismenojen tasoja koskevat tavoitteet on suurilta osin saavutettu. Molemmat suhdeluvut, jotka ilmaistaan prosentteina suhteessa BKT:hen, ovat jonkin verran pienempiä kuin komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa. |
| --- | --- |

(3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen ja nykyisen tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa vakausohjelman edellisessä tarkistuksessa asetettua tavoitetta. Nykyisen tarkistetun ohjelman mukaan sekä julkisten kokonaistulojen että julkisten kokonaismenojen tasoja koskevat tavoitteet on suurilta osin saavutettu. Molemmat suhdeluvut, jotka ilmaistaan prosentteina suhteessa BKT:hen, ovat jonkin verran pienempiä kuin komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa.

| (4) | Ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin päätavoitteena on julkisen talouden rahoitusaseman suuren epätasapainon korjaaminen kestävällä tavalla erityisesti supistamalla julkisen talouden alijäämää vuonna 2008 alle viitearvon eli alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja jatkamalla sen jälkeen julkisen talouden vakauttamista. Tarkoituksena on toteuttaa merkittäviä toimia julkisen talouden vakauttamiseksi koko ohjelmakauden ajan: julkisen talouden alijäämän on määrä supistua asteittain 4,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 0,4 prosenttiin vuonna 2010. Perusjäämän sopeutusura on samankaltainen: sen on määrä parantua 1,7 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 2,5 prosentin ylijäämään vuonna 2010. Alijäämä on määrä saada supistumaan pääasiassa hillitsemällä perusmenoja, joiden kokonaistason on tarkoitus pienentyä reaalimääräisesti ohjelmakauden aikana keskushallinnon, henkilöstön ja julkisten palvelujen rakenneuudistukseen keskittyvien rakenteellisten korjaustoimenpiteiden ansiosta ja hillitsemällä sosiaaliturva- ja terveydenhuoltomenoja. Ohjelman alkuvuosina myös verotulojen lisääntyminen, joka johtuu pääasiassa tiettyjen verokantojen korottamisesta ja veroetuuksien heikentämisestä sekä jatkuvista toimista veropetosten torjumiseksi, vakauttaa omalta osaltaan julkista taloutta. Ohjelma vastaa vakausohjelman tarkistuksessa joulukuussa 2005 esitettyä sopeutussuunnitelmaa, sillä makrotalouden skenaario on pysynyt pitkälti muuttumattomana. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin päätavoitteena on julkisen talouden rahoitusaseman suuren epätasapainon korjaaminen kestävällä tavalla erityisesti supistamalla julkisen talouden alijäämää vuonna 2008 alle viitearvon eli alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja jatkamalla sen jälkeen julkisen talouden vakauttamista. Tarkoituksena on toteuttaa merkittäviä toimia julkisen talouden vakauttamiseksi koko ohjelmakauden ajan: julkisen talouden alijäämän on määrä supistua asteittain 4,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 0,4 prosenttiin vuonna 2010. Perusjäämän sopeutusura on samankaltainen: sen on määrä parantua 1,7 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 2,5 prosentin ylijäämään vuonna 2010. Alijäämä on määrä saada supistumaan pääasiassa hillitsemällä perusmenoja, joiden kokonaistason on tarkoitus pienentyä reaalimääräisesti ohjelmakauden aikana keskushallinnon, henkilöstön ja julkisten palvelujen rakenneuudistukseen keskittyvien rakenteellisten korjaustoimenpiteiden ansiosta ja hillitsemällä sosiaaliturva- ja terveydenhuoltomenoja. Ohjelman alkuvuosina myös verotulojen lisääntyminen, joka johtuu pääasiassa tiettyjen verokantojen korottamisesta ja veroetuuksien heikentämisestä sekä jatkuvista toimista veropetosten torjumiseksi, vakauttaa omalta osaltaan julkista taloutta. Ohjelma vastaa vakausohjelman tarkistuksessa joulukuussa 2005 esitettyä sopeutussuunnitelmaa, sillä makrotalouden skenaario on pysynyt pitkälti muuttumattomana.

| (5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 noin 3,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Rakenteellisen rahoitusaseman on suunniteltu supistuvan ohjelmakauden aikana vuositasolla keskimäärin lähes 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä eli vuotta aiemmin kuin mihin edellisessä tarkistuksessa pyrittiin. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 noin 3,5 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 0,5 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Rakenteellisen rahoitusaseman on suunniteltu supistuvan ohjelmakauden aikana vuositasolla keskimäärin lähes 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä eli vuotta aiemmin kuin mihin edellisessä tarkistuksessa pyrittiin. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

| (6) | Julkisen talouden toteutumaan kohdistuu riskejä makrotalouden näkymien heikkenemisestä, jotka johtuvat erityisesti julkisen talouden menoja hillitsevistä toimenpiteistä. Portugalin hallitus on vaikeassa makrotaloudellisessa ympäristössä toteuttanut viime aikoina määrätietoisia toimenpiteitä hillitäkseen menojen kasvua erityisesti julkishallinnon, terveydenhuollon ja sosiaaliturvan alalla ja lisäksi se on antanut uutta lainsäädäntöä alue- ja paikallishallintojen budjettipolitiikan kurinalaisuuden parantamiseksi. Muiden toimenpiteiden, jotka myös liittyvät osittain julkiseen talouteen, valmistelu on vielä kesken. Näillä toimenpiteillä saatavien menosäästöjen toteutuminen on kuitenkin epävarmaa erityisesti vuoden 2008 ja sitä seuraavien vuosien suhteen. Koska julkisen talouden vakauttamisessa tukeudutaan ratkaisevasti menojen leikkaamiseen, on julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi myös tärkeää, että käynnissä olevassa talousarviokehyksen parantamisessa ja talousarvion toteuttamista koskevien arviointi- ja valvontamekanismien täytäntöönpanossa edistytään. Suotuisa makrotalouden skenaario sisältää riskin odotettua heikommasta taloudellisen toiminnan elpymisestä, mikä parantaisi odotettua vähemmän julkisen talouden tilannetta. Taloudellisesta toiminnasta saatavia verokertymiä koskevat ennusteet vuoden 2007 osalta riippuvat suunnitellusta veronkannon tehostumisesta. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden toteutumaan kohdistuu riskejä makrotalouden näkymien heikkenemisestä, jotka johtuvat erityisesti julkisen talouden menoja hillitsevistä toimenpiteistä. Portugalin hallitus on vaikeassa makrotaloudellisessa ympäristössä toteuttanut viime aikoina määrätietoisia toimenpiteitä hillitäkseen menojen kasvua erityisesti julkishallinnon, terveydenhuollon ja sosiaaliturvan alalla ja lisäksi se on antanut uutta lainsäädäntöä alue- ja paikallishallintojen budjettipolitiikan kurinalaisuuden parantamiseksi. Muiden toimenpiteiden, jotka myös liittyvät osittain julkiseen talouteen, valmistelu on vielä kesken. Näillä toimenpiteillä saatavien menosäästöjen toteutuminen on kuitenkin epävarmaa erityisesti vuoden 2008 ja sitä seuraavien vuosien suhteen. Koska julkisen talouden vakauttamisessa tukeudutaan ratkaisevasti menojen leikkaamiseen, on julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi myös tärkeää, että käynnissä olevassa talousarviokehyksen parantamisessa ja talousarvion toteuttamista koskevien arviointi- ja valvontamekanismien täytäntöönpanossa edistytään. Suotuisa makrotalouden skenaario sisältää riskin odotettua heikommasta taloudellisen toiminnan elpymisestä, mikä parantaisi odotettua vähemmän julkisen talouden tilannetta. Taloudellisesta toiminnasta saatavia verokertymiä koskevat ennusteet vuoden 2007 osalta riippuvat suunnitellusta veronkannon tehostumisesta.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että ohjelmassa esitetyt toimenpiteet toteutetaan tehokkaasti ja täysimääräisesti ja että lisätoimenpiteitä toteutetaan, mikäli talous kasvaa ennustettua hitaammin. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen ohjelmassa keskitytään sopeutukseen, joka noudattaa vakaus- ja kasvusopimusta. Ottaen huomioon julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit ohjelman mukainen finanssipolitiikka ei ehkä aivan ohjelmakauden loppuun saakka tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Näin ollen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit saattavat vaikeuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuoteen 2010 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina olisi tiukennettava toimenpiteitä julkisen talouden sopeuttamiseksi vastaamaan ohjelmassa esitettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta ja jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka on asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että ohjelmassa esitetyt toimenpiteet toteutetaan tehokkaasti ja täysimääräisesti ja että lisätoimenpiteitä toteutetaan, mikäli talous kasvaa ennustettua hitaammin. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen ohjelmassa keskitytään sopeutukseen, joka noudattaa vakaus- ja kasvusopimusta. Ottaen huomioon julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit ohjelman mukainen finanssipolitiikka ei ehkä aivan ohjelmakauden loppuun saakka tarjoa riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Näin ollen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit saattavat vaikeuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuoteen 2010 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina olisi tiukennettava toimenpiteitä julkisen talouden sopeuttamiseksi vastaamaan ohjelmassa esitettyä keskipitkän aikavälin tavoitetta ja jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono.

| (8) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 67,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan kasvavan vuonna 2007 ja supistuvan likimain 6 prosenttiyksikköä ohjelman loppukaudella. Velkasuhteen kehittymiseen vaikuttavat edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit ja virta-varanto-korjauseriin edelleen liittyvät epävarmuustekijät, sillä kyseiset erät ovat aiemmin olleet yleensä suuria ja ensisijaisesti velkaa lisääviä. Lisäksi julkisten yritysten suorituskyky katsotaan riskitekijäksi keskipitkällä aikavälillä. Näistä riskeistä huolimatta velkasuhteen oletetaan alkavan supistua kohti viitearvoa ohjelmakauden lopussa. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 67,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan kasvavan vuonna 2007 ja supistuvan likimain 6 prosenttiyksikköä ohjelman loppukaudella. Velkasuhteen kehittymiseen vaikuttavat edellä mainitut julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit ja virta-varanto-korjauseriin edelleen liittyvät epävarmuustekijät, sillä kyseiset erät ovat aiemmin olleet yleensä suuria ja ensisijaisesti velkaa lisääviä. Lisäksi julkisten yritysten suorituskyky katsotaan riskitekijäksi keskipitkällä aikavälillä. Näistä riskeistä huolimatta velkasuhteen oletetaan alkavan supistua kohti viitearvoa ohjelmakauden lopussa.

| (9) | Portugali on toteuttanut hiljattain eläkeuudistuksia parantaakseen julkisen talouden kestävyyttä. Ohjelmassa esitettyjen arvioiden mukaan ikääntymiseen liittyvien menojen kokonaiskasvu olisi uudistuksen ansiosta tulevina vuosikymmeninä merkittävästi hitaampaa, mutta silti edelleen huomattavaa. Julkisen talouden alkuasetelma on edelleen riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin selvästi parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Lisäksi bruttovelan tämänhetkinen määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Kaiken kaikkiaan Portugalin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Julkisen talouden vakauttaminen suunnitelman mukaisesti sekä käynnissä oleviin uudistuksiin perustuva, ikääntymiseen liittyvien menojen odotettu hillitseminen edesauttaisivat yhdessä merkittävästi tällaisten riskien torjumista. |
| --- | --- |

(9)

Portugali on toteuttanut hiljattain eläkeuudistuksia parantaakseen julkisen talouden kestävyyttä. Ohjelmassa esitettyjen arvioiden mukaan ikääntymiseen liittyvien menojen kokonaiskasvu olisi uudistuksen ansiosta tulevina vuosikymmeninä merkittävästi hitaampaa, mutta silti edelleen huomattavaa. Julkisen talouden alkuasetelma on edelleen riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia, vaikka se onkin selvästi parantunut vuoteen 2005 verrattuna. Lisäksi bruttovelan tämänhetkinen määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Kaiken kaikkiaan Portugalin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. Julkisen talouden vakauttaminen suunnitelman mukaisesti sekä käynnissä oleviin uudistuksiin perustuva, ikääntymiseen liittyvien menojen odotettu hillitseminen edesauttaisivat yhdessä merkittävästi tällaisten riskien torjumista.

| (10) | Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa käsitellään varsinkin julkishallinnon uudistamisen ja julkisen talouden vakauttamista koskevan strategian välisiä yhteyksiä ja annetaan lisätietoja erilaisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(10)

Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimenpiteet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa käsitellään varsinkin julkishallinnon uudistamisen ja julkisen talouden vakauttamista koskevan strategian välisiä yhteyksiä ja annetaan lisätietoja erilaisista toimenpiteistä.

| (11) | Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(11)

Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| (12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2). Rakennemallin osalta se poikkeaa joissakin olennaisissa kohdissa käytännesäännöistä (3). |
| --- | --- |

(12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2). Rakennemallin osalta se poikkeaa joissakin olennaisissa kohdissa käytännesäännöistä (3).

Neuvosto katsoo, että ohjelma on pitkälti sen mukainen, että liiallinen alijäämä pystytään korjaamaan vuoteen 2008 mennessä, mutta se edellyttää ohjelmassa esitettyjen toimenpiteiden tehokasta ja täysimääräistä toteuttamista sekä niiden tiukentamista, mikäli talous kasvaa ennakoitua hitaammin. Julkisen talouden vakauttaminen tukee myös kilpailukyvyn ja talouskasvun kehittämisstrategiaa. Sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, ohjelmassa pyritään edistymään riittävästi keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa, mutta julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy riskejä. Edellä esitetyn arvion ja 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella neuvosto kehottaa Portugalia:

| i) | toteuttamaan kurinalaisesti ohjelman mukaiset rakenteelliset toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä, ja olemaan valmis tiukentamaan näitä toimenpiteitä mahdollisesta ennakoitua hitaammasta talouden kasvusta julkiselle taloudelle aiheutuvien vaikutusten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan kurinalaisesti ohjelman mukaiset rakenteelliset toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä, ja olemaan valmis tiukentamaan näitä toimenpiteitä mahdollisesta ennakoitua hitaammasta talouden kasvusta julkiselle taloudelle aiheutuvien vaikutusten lieventämiseksi;

| ii) | toteuttamaan suunniteltu keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeutus tukemalla sitä tarvittaessa tiukennetuilla toimenpiteillä, kunhan ensiksi liiallinen alijäämä on saatu korjatuksi, ja huolehtimaan siitä, että julkisen velan suhde BKT:hen pienenee vastaavasti; |
| --- | --- |

ii)

toteuttamaan suunniteltu keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeutus tukemalla sitä tarvittaessa tiukennetuilla toimenpiteillä, kunhan ensiksi liiallinen alijäämä on saatu korjatuksi, ja huolehtimaan siitä, että julkisen velan suhde BKT:hen pienenee vastaavasti;

| iii) | saattamaan päätökseen käynnissä oleva julkishallinnon uudistaminen sekä jatkamaan talousarviokehyksen lujittamista arvioiden ja valvoen samalla talousarvion toteuttamista julkisyhteisöjen kaikilla tasoilla, varsinkin jotta suunniteltu menojen hillitseminen toteutuu; |
| --- | --- |

iii)

saattamaan päätökseen käynnissä oleva julkishallinnon uudistaminen sekä jatkamaan talousarviokehyksen lujittamista arvioiden ja valvoen samalla talousarvion toteuttamista julkisyhteisöjen kaikilla tasoilla, varsinkin jotta suunniteltu menojen hillitseminen toteutuu;

| iv) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoite ja säilyttämällä toteutettujen eläkeuudistusten edut ja mahdollisesti lujittamalla niitä, kun otetaan huomioon velkataso ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu. |
| --- | --- |

iv)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä saavuttamalla keskipitkän aikavälin tavoite ja säilyttämällä toteutettujen eläkeuudistusten edut ja mahdollisesti lujittamalla niitä, kun otetaan huomioon velkataso ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | Puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2006
   (9) | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005
   (9) | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | Puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (4) | – 2,5 | – 2,6 | – 2,4 | – 1,8 | – 0,7 | 0.2 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 2,0 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,5 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005
   (4) | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 | Puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | – 0,4 |
| KOM marraskuu 2006 | – 6,0 | – 4,6 | – 4,0 | – 3,9 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 | Puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | – 3,3 | – 1,7 | – 0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2006 | – 3,3 | – 1,7 | – 1,0 | – 0,7 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 | Puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (4) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM marraskuu 2006 | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005
   (4) | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | Puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (6) | – 4,9 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,5 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 5,1 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 | Puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | Puuttuu | Puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | Puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2006

0,4

1,4

1,8

2,4

3,0

3,0

KOM marraskuu 2006

0,4

1,2

1,5

1,7

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

Puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2006
   (9)

2,5

3,2

2,2

2,2

2,1

2,1

KOM marraskuu 2006

2,1

2,9

2,2

2,1

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005
   (9)

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

Puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (4)

– 2,5

– 2,6

– 2,4

– 1,8

– 0,7

0.2

KOM marraskuu 2006 (8)

– 2,0

– 2,0

– 1,8

– 1,5

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005
   (4)

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

Puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

– 0,4

KOM marraskuu 2006

– 6,0

– 4,6

– 4,0

– 3,9

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

Puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

– 3,3

– 1,7

– 0,7

0,4

1,5

2,5

KOM marraskuu 2006

– 3,3

– 1,7

– 1,0

– 0,7

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

Puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (4)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

KOM marraskuu 2006

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005
   (4)

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

Puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (6)

– 4,9

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

– 0,5

KOM marraskuu 2006 (7)

– 5,1

– 3,7

– 3,2

– 3,2

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

Puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

64,0

67,4

68,0

67,3

65,2

62,2

KOM marraskuu 2006

64,0

67,4

69,4

70,7

Puuttuu

Puuttuu

VO joulukuu 2005

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

Puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  YKHI-inflaatiota ja julkisyhteisöjen työntekijöiden palkkoja koskevia tietoja ei ole kuitenkaan esitetty.

(3)  Ohjelma jakautuu pikemminkin viiteen jaksoon: Tiivistelmä, Makrotalouden ja julkisen talouden tila, Makrotaloutta ja julkista taloutta koskevat ennusteet, Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys sekä Instituutiot, menettelyt ja talousarviosäännöt.

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelmassa ei ole kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,2 prosenttia vuosina 2005–2007 ja 1,4 prosenttia vuonna 2008.

(9)  Yksityisen kulutuksen deflaattori.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/9

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Slovenian vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 71/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Slovenian ensimmäisen vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Slovenian ensimmäisen vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| 2) | Ohjelman taustalla olevan makrotalouden skenaarion mukaan BKT kasvaa tasaisesti yli 4 prosenttia ohjelmakauden aikana. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman taustalla olevan makrotalouden skenaarion mukaan BKT kasvaa tasaisesti yli 4 prosenttia ohjelmakauden aikana. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun joulukuussa 2005 tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2006 arvioitu tulos, joka perustuu tuoreempiin tietoihin, on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja alempi vuoteen 2005 verrattuna. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun joulukuussa 2005 tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2006 arvioitu tulos, joka perustuu tuoreempiin tietoihin, on 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja alempi vuoteen 2005 verrattuna.

| 4) | Ohjelman julkisen talouden strategialla pyritään saavuttamaan vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettu julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2009 mennessä takapainotteisella vakauttamisella. Käynnissä olevan verouudistuksen ja monien menoihin kohdistuvien kustannussäästötoimenpiteiden vuoksi tulot ja menot laskevat huomattavasti suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Vuoteen 2008, jolloin molemmat laskevat lähes yhtä paljon, julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyvän noin 1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen. Vuonna 2009 alijäämä supistuu 1,0 prosenttiin, koska menot supistuvat enemmän kuin tuloja menetetään. Perusjäämä heikkenee ensin 0,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 -0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja kasvaa tämän jälkeen 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tavoitetta päästä 1 prosentin nimelliseen alijäämään suhteessa BKT:hen on vakausohjelmassa siirretty viimeisimpään tarkistettuun lähentymisohjelmaan verrattuna vuodella eteenpäin, mutta makrotalouden skenaario muuttuu aiempaa suotuisammaksi. |
| --- | --- |

4)

Ohjelman julkisen talouden strategialla pyritään saavuttamaan vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettu julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2009 mennessä takapainotteisella vakauttamisella. Käynnissä olevan verouudistuksen ja monien menoihin kohdistuvien kustannussäästötoimenpiteiden vuoksi tulot ja menot laskevat huomattavasti suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan. Vuoteen 2008, jolloin molemmat laskevat lähes yhtä paljon, julkisen talouden alijäämän odotetaan pysyvän noin 1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen. Vuonna 2009 alijäämä supistuu 1,0 prosenttiin, koska menot supistuvat enemmän kuin tuloja menetetään. Perusjäämä heikkenee ensin 0,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 -0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja kasvaa tämän jälkeen 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tavoitetta päästä 1 prosentin nimelliseen alijäämään suhteessa BKT:hen on vakausohjelmassa siirretty viimeisimpään tarkistettuun lähentymisohjelmaan verrattuna vuodella eteenpäin, mutta makrotalouden skenaario muuttuu aiempaa suotuisammaksi.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettua rahoitusasemaa kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) suunnitellaan parannettavaksi ohjelmakauden aikana noin

   prosenttia suhteessa BKT:hen. Kuten joulukuussa 2005 tarkistetussa lähentymisohjelmassa, vakausohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä eli vuotta myöhemmin kuin mihin edellisessä ohjelmassa pyrittiin. Ohjelman mukaan viivästys johtuu suuresta rautatiehankkeesta, jonka arvioidut kustannukset ovat 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, sekä joistakin tilapäisluonteisista kustannuksista. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 

   prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Formula

Formula

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla ennakoitua huonompi vuonna 2009. Toisaalta kasvua ja verotuloja koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta. Lisäksi julkisen talouden toteutumat ovat Sloveniassa viime vuosina olleet ennustettua parempia. Tätä ovat tukeneet myös tehokkaat budjettimekanismit, joilla julkisia menoja hillitään, jos tuloja jää odottamatta saamatta. Toisaalta pakollisten menojen osuus on edelleen hyvin suuri huolimatta toimista, joilla pyritään muuttamaan julkisen talouden menojen rakennetta, mutta se on alenemassa. Toimenpiteet, joilla pyritään vuonna 2009 leikkaamaan perusmenoja huomattavasti suhteessa BKT:hen, on määriteltävä tarkemmin. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla ennakoitua huonompi vuonna 2009. Toisaalta kasvua ja verotuloja koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta. Lisäksi julkisen talouden toteutumat ovat Sloveniassa viime vuosina olleet ennustettua parempia. Tätä ovat tukeneet myös tehokkaat budjettimekanismit, joilla julkisia menoja hillitään, jos tuloja jää odottamatta saamatta. Toisaalta pakollisten menojen osuus on edelleen hyvin suuri huolimatta toimista, joilla pyritään muuttamaan julkisen talouden menojen rakennetta, mutta se on alenemassa. Toimenpiteet, joilla pyritään vuonna 2009 leikkaamaan perusmenoja huomattavasti suhteessa BKT:hen, on määriteltävä tarkemmin.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2009 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali on kuitenkin riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole riittävä ja sitä olisi tiukennettava, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Erityisesti taloudellisesti hyvien aikojen odotetaan jatkuvan koko ohjelmakauden ajan, vaikka rakenteellisen rahoitusaseman ei suunnitella paranevan huomattavasti ennen ohjelman viimeistä toteutusvuotta. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2009 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali on kuitenkin riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, ei ole riittävä ja sitä olisi tiukennettava, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Erityisesti taloudellisesti hyvien aikojen odotetaan jatkuvan koko ohjelmakauden ajan, vaikka rakenteellisen rahoitusaseman ei suunnitella paranevan huomattavasti ennen ohjelman viimeistä toteutusvuotta.

| 8) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 28,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 0,8 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

8)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 28,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 0,8 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

| 9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen. Vaikka joitakin toimia toteutetaan, julkisen talouden suurempi vakauttaminen ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien muidenkin uudistustoimenpiteiden toteuttaminen edistäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. Vaikka julkisen talouden alkutilanne vakauttaa velkasuhdetta keskipitkällä aikavälillä, ohjelmakauden aikainen rakenteellinen parannus ei ole riittävän suuri väestön ikääntymisestä talousarvioon odotetusti aiheutuvan vaikutuksen hillitsemiseksi pitkällä aikavälillä. Slovenian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen. Vaikka joitakin toimia toteutetaan, julkisen talouden suurempi vakauttaminen ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien muidenkin uudistustoimenpiteiden toteuttaminen edistäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämistä. Vaikka julkisen talouden alkutilanne vakauttaa velkasuhdetta keskipitkällä aikavälillä, ohjelmakauden aikainen rakenteellinen parannus ei ole riittävän suuri väestön ikääntymisestä talousarvioon odotetusti aiheutuvan vaikutuksen hillitsemiseksi pitkällä aikavälillä. Slovenian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä.

| 10) | Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten lokakuussa 2006 esitetty Slovenian kansallinen uudistusohjelma kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei kuitenkaan oteta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut kaikki toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Vakausohjelmassa esitetään erityisesti yksityiskohtaisia tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetusta verouudistuksesta ja täydennetään kansallisessa uudistusohjelmassa suunniteltuja toimia menoihin liittyvillä toimenpiteillä. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten lokakuussa 2006 esitetty Slovenian kansallinen uudistusohjelma kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei kuitenkaan oteta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut kaikki toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Vakausohjelmassa esitetään erityisesti yksityiskohtaisia tietoja kansallisessa uudistusohjelmassa ilmoitetusta verouudistuksesta ja täydennetään kansallisessa uudistusohjelmassa suunniteltuja toimia menoihin liittyvillä toimenpiteillä.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Varsinkaan keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeutusura ei ole riittävä. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Varsinkaan keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävä sopeutusura ei ole riittävä.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2).

Neuvosto katsoo, että vaikka ohjelmassa tunnustetaan, että inflaatiopaineita on tarpeen hillitä ja julkisen talouden vakauttamista on tarpeen jatkaa talouden joustavuuden säilyttämiseksi, keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttaminen ei edisty riittävästi huolimatta nousujohteisista kasvunäkymistä. Edellä olevan arvion perusteella kehotetaan, että Slovenia:

| i) | käyttäen hyväkseen hyvää talouden tilaa, myös odotettua parempaa julkisen talouden toteutumaa vuonna 2006, nopeuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

i)

käyttäen hyväkseen hyvää talouden tilaa, myös odotettua parempaa julkisen talouden toteutumaa vuonna 2006, nopeuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista;

| ii) | väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetun kasvun vuoksi parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti tehostamalla käynnissä olevaa eläkeuudistusta lisätoimenpiteillä, joiden tavoitteena on erityisesti lisätä ikääntyneiden työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille ja kannustaa siirtymistä käyttämään enemmän yksityistä eläkesäästämistä. |
| --- | --- |

ii)

väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetun kasvun vuoksi parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä erityisesti tehostamalla käynnissä olevaa eläkeuudistusta lisätoimenpiteillä, joiden tavoitteena on erityisesti lisätä ikääntyneiden työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille ja kannustaa siirtymistä käyttämään enemmän yksityistä eläkesäästämistä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | Ei tietoja |
| LO joulukuu 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | Ei tietoja |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | Ei tietoja |
| LO joulukuu 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | Ei tietoja |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2006
  1 | – 1,2 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,1 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 1,1 | – 0,3 | 0,0 | 0,4 | Ei tietoja |
| LO joulukuu 2005
  1 | – 1,2 | – 0,7 | – 0,3 | 0,0 | Ei tietoja |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2006 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,5 | Ei tietoja |
| LO joulukuu 2005 | – 1,7 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,0 | Ei tietoja |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 0,4 | 0,1 | – 0,1 | – 0,3 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,3 | – 0,1 | – 0,2 | – 0,3 | Ei tietoja |
| LO joulukuu 2005 | – 0,2 | – 0,3 | – 0,1 | 0,2 | Ei tietoja |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (3) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | Ei tietoja |
| LO joulukuu 2005
   (3) | – 1,2 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | Ei tietoja |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (5) | – 0,9 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,6 | – 1,1 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | – 0,9 | – 1,5 | – 1,6 | – 1,7 | Ei tietoja |
| LO joulukuu 2005 | – 0,4 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,0 | Ei tietoja |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | Ei tietoja |
| LO joulukuu 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | Ei tietoja |
| Lähentymis-/vakausohjelma (LO/VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2006

4,0

4,7

4,3

4,2

4,1

KOM marraskuu 2006

4,0

4,8

4,2

4,5

Ei tietoja

LO joulukuu 2005

3,9

4,0

4,0

3,8

Ei tietoja

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2006

2,5

2,7

2,7

2,5

2,2

KOM marraskuu 2006

2,5

2,5

2,5

2,6

Ei tietoja

LO joulukuu 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

Ei tietoja

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2006
  1

– 1,2

– 0,5

– 0,3

– 0,1

0,3

KOM marraskuu 2006 (7)

– 1,1

– 0,3

0,0

0,4

Ei tietoja

LO joulukuu 2005
  1

– 1,2

– 0,7

– 0,3

0,0

Ei tietoja

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

– 1,4

– 1,6

– 1,5

– 1,6

– 1,0

KOM marraskuu 2006

– 1,4

– 1,6

– 1,6

– 1,5

Ei tietoja

LO joulukuu 2005

– 1,7

– 1,7

– 1,4

– 1,0

Ei tietoja

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

0,4

0,1

– 0,1

– 0,3

0,3

KOM marraskuu 2006

0,3

– 0,1

– 0,2

– 0,3

Ei tietoja

LO joulukuu 2005

– 0,2

– 0,3

– 0,1

0,2

Ei tietoja

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (3)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

KOM marraskuu 2006

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

Ei tietoja

LO joulukuu 2005
   (3)

– 1,2

– 1,4

– 1,3

– 1,0

Ei tietoja

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (5)

– 0,9

– 1,4

– 1,4

– 1,6

– 1,1

KOM marraskuu 2006 (6)

– 0,9

– 1,5

– 1,6

– 1,7

Ei tietoja

LO joulukuu 2005

– 0,4

– 1,4

– 1,4

– 1,0

Ei tietoja

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

28,0

28,5

28,2

28,3

27,7

KOM marraskuu 2006

28,0

28,4

28,0

27,6

Ei tietoja

LO joulukuu 2005

29,0

29,6

29,8

29,4

Ei tietoja

Lähentymis-/vakausohjelma (LO/VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Varsinkin nettomääräiset maksutaseet 2006–2007 sekä sektorikohtaisia rahoitusasemia, työmarkkinakehitystä, julkisen talouden toimintokohtaisia menoja ja velkakehitystä koskevat tietyt vapaaehtoiset tiedot puuttuvat.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,8 prosenttia vuonna 2005 ja 4 prosenttia vuosina 2006–2008.

Lähde:

Lähentymis-/vakausohjelma (LO/VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/12

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(2007/C 71/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tutki 27 päivänä helmikuuta 2007 Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 2,7 prosentista keskimäärin 1,0 prosenttiin ohjelmakauden aikana. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan huomattavan varovaisiin kasvuennusteisiin, erityisesti kaudeksi 2008–2010, mikä johtuu tarkistuksessa olevasta teknisestä olettamuksesta, jonka mukaan (positiivinen) tuotantokuilu umpeutuisi vuonna 2010. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 2,7 prosentista keskimäärin 1,0 prosenttiin ohjelmakauden aikana. Käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseinen skenaario näyttää perustuvan huomattavan varovaisiin kasvuennusteisiin, erityisesti kaudeksi 2008–2010, mikä johtuu tarkistuksessa olevasta teknisestä olettamuksesta, jonka mukaan (positiivinen) tuotantokuilu umpeutuisi vuonna 2010. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,1 prosenttia. Tämä kuvastaa odotettua nopeampaa kasvua sekä korkeina pysytelleitä energian hintoja. Tanskassa tulot riippuvat suuresti maan öljyn- ja kaasuntuotannosta. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 2,1 prosenttia. Tämä kuvastaa odotettua nopeampaa kasvua sekä korkeina pysytelleitä energian hintoja. Tanskassa tulot riippuvat suuresti maan öljyn- ja kaasuntuotannosta.

| 4) | Julkisen talouden strategialla pyritään rakenteellisten ylijäämien ylläpitämiseen (eli suhdannetasoitettujen ylijäämien, joista on vähennetty kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten tekijöiden vaikutus, joita ovat esimerkiksi tietyt lyhytaikaiset erityiset tuloerät) keskimäärin 0,5 prosentin ja 1,5 prosentin välillä suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 jatkuvan ohjelmakauden aikana, mikä merkitsee julkisen talouden velkasuhteen merkittävää supistumista julkisen talouden kestävyyden turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Strategia perustuu menojen kurissa pitämiseen (reaalisen julkisen kulutuksen vuotuisen kasvun rajoittaminen keskimäärin noin yhteen prosenttiin kaudella 2007–2010 eli 0,5 prosenttia enemmän kuin edellisessä tarkistuksessa) ja vuonna 2001 käyttöönotettuun verojen jäädyttämiseen sekä sovittuihin uudistuksiin, joiden tarkoituksena on lisätä työvoiman tarjontaa ja parantaa työllisyyttä. Tarkistuksessa ennakoidaan ylijäämän supistuvan hieman 3,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 2,8 prosenttiin vuonna 2007 ja vähenevän edelleen 1,2 prosenttiin vuonna 2010 (perusylijäämän ennustetaan supistuvan 4,7 %:sta vuonna 2006 1,8 %:iin vuonna 2010). Supistuminen vuodesta 2008 eteenpäin kuvastaa huomattavan varovaisia BKT:n kasvuoletuksia. Edelliseen tarkistukseen verrattuna julkisen talouden rahoitusasema on parempi vuosina 2006–2008, mutta huonompi ohjelmakauden loppupuolella. |
| --- | --- |

4)

Julkisen talouden strategialla pyritään rakenteellisten ylijäämien ylläpitämiseen (eli suhdannetasoitettujen ylijäämien, joista on vähennetty kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten tekijöiden vaikutus, joita ovat esimerkiksi tietyt lyhytaikaiset erityiset tuloerät) keskimäärin 0,5 prosentin ja 1,5 prosentin välillä suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 jatkuvan ohjelmakauden aikana, mikä merkitsee julkisen talouden velkasuhteen merkittävää supistumista julkisen talouden kestävyyden turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Strategia perustuu menojen kurissa pitämiseen (reaalisen julkisen kulutuksen vuotuisen kasvun rajoittaminen keskimäärin noin yhteen prosenttiin kaudella 2007–2010 eli 0,5 prosenttia enemmän kuin edellisessä tarkistuksessa) ja vuonna 2001 käyttöönotettuun verojen jäädyttämiseen sekä sovittuihin uudistuksiin, joiden tarkoituksena on lisätä työvoiman tarjontaa ja parantaa työllisyyttä. Tarkistuksessa ennakoidaan ylijäämän supistuvan hieman 3,1 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 2,8 prosenttiin vuonna 2007 ja vähenevän edelleen 1,2 prosenttiin vuonna 2010 (perusylijäämän ennustetaan supistuvan 4,7 %:sta vuonna 2006 1,8 %:iin vuonna 2010). Supistuminen vuodesta 2008 eteenpäin kuvastaa huomattavan varovaisia BKT:n kasvuoletuksia. Edelliseen tarkistukseen verrattuna julkisen talouden rahoitusasema on parempi vuosina 2006–2008, mutta huonompi ohjelmakauden loppupuolella.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan olevan noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen tai sitä parempi koko ohjelmakauden ajan. Rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan huononevan hieman vuonna 2007 ja paranevan jonkin verran enemmän vuonna 2008. Ohjelmassa on esitetty julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeksi vuoden 2010 tienoilla 0,5 prosentin ja 1,5 prosentin välillä oleva rakenteellinen rahoitusasema suhteessa BKT:hen, jossa pysyminen varmistetaan ohjelman mukaan selvällä marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on varmistaa julkisen talouden kestävyys eikä kyseinen tavoite ole muuttunut edellisestä tarkistuksesta, kun otetaan huomioon se, että uuteen ohjelmaan ei sisälly toisen pilarin eläkejärjestelmää (sisältyi Tanskan edellisiin ohjelmiin) Eurostatin 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn päätöksen (2) mukaisesti. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös huomattavasti tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan olevan noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen tai sitä parempi koko ohjelmakauden ajan. Rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan huononevan hieman vuonna 2007 ja paranevan jonkin verran enemmän vuonna 2008. Ohjelmassa on esitetty julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeksi vuoden 2010 tienoilla 0,5 prosentin ja 1,5 prosentin välillä oleva rakenteellinen rahoitusasema suhteessa BKT:hen, jossa pysyminen varmistetaan ohjelman mukaan selvällä marginaalilla koko ohjelmakauden ajan. Keskipitkän aikavälin tavoitteena on varmistaa julkisen talouden kestävyys eikä kyseinen tavoite ole muuttunut edellisestä tarkistuksesta, kun otetaan huomioon se, että uuteen ohjelmaan ei sisälly toisen pilarin eläkejärjestelmää (sisältyi Tanskan edellisiin ohjelmiin) Eurostatin 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn päätöksen (2) mukaisesti. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös huomattavasti tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä.

| 6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua parempi varsinkin vuosina 2008–2010. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että ohjelman makrotaloudellinen skenaario on hyvin varovainen, mikä tasapainottaa sitä riskiä, että reaalisten julkisten kulutusmenojen kasvu olisi tavoitetta suurempi. |
| --- | --- |

6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua parempi varsinkin vuosina 2008–2010. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että ohjelman makrotaloudellinen skenaario on hyvin varovainen, mikä tasapainottaa sitä riskiä, että reaalisten julkisten kulutusmenojen kasvu olisi tavoitetta suurempi.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Ohjelman mukainen finanssipolitiikka vastaa täysin vakaus- ja kasvusopimusta. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikka vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Ohjelman mukainen finanssipolitiikka vastaa täysin vakaus- ja kasvusopimusta.

| 8) | Julkisen bruttovelan arvioidaan pienentyneen alle 30 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että bruttovelkasuhde supistuu noin 11 prosenttiyksikköä lisää ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

8)

Julkisen bruttovelan arvioidaan pienentyneen alle 30 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että bruttovelkasuhde supistuu noin 11 prosenttiyksikköä lisää ohjelmakauden aikana.

| 9) | Ikääntymisen vaikutukset julkiseen talouteen ennustetaan Tanskassa pitkällä aikavälillä suuremmiksi kuin EU:ssa keskimäärin. Siihen vaikuttaa erityisesti eläkemenojen suhteellisen nopea kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Kesäkuussa 2006 hyväksytyllä laajalla uudistuspaketilla (Agreement on Future Prosperity, Welfare and Investments in the Future) eli lyhyesti hyvinvointisopimuksella pyritään lykkäämään eläkkeellejäämistä. Sekä yleistä eläkeikää että varhaiseläkeikää nostetaan asteittain kahdella vuodella, ja myöhemmin ikärajoihin tehtävät muutokset vastaavat elinajanodotteessa tapahtuvia muutoksia. Tästä syystä hyvinvointisopimus hillitsee osaltaan menojen kehitystä pitkällä aikavälillä ja sillä tavoin parantaa julkisen talouden kestävyyttä. Lisäksi julkisen talouden alkuasetelma ja suuri rakenteellinen ylijäämä helpottavat huomattavasti ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaa julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä. Kun tämä kehitys otetaan huomioon, Tanskan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. |
| --- | --- |

9)

Ikääntymisen vaikutukset julkiseen talouteen ennustetaan Tanskassa pitkällä aikavälillä suuremmiksi kuin EU:ssa keskimäärin. Siihen vaikuttaa erityisesti eläkemenojen suhteellisen nopea kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Kesäkuussa 2006 hyväksytyllä laajalla uudistuspaketilla (Agreement on Future Prosperity, Welfare and Investments in the Future) eli lyhyesti hyvinvointisopimuksella pyritään lykkäämään eläkkeellejäämistä. Sekä yleistä eläkeikää että varhaiseläkeikää nostetaan asteittain kahdella vuodella, ja myöhemmin ikärajoihin tehtävät muutokset vastaavat elinajanodotteessa tapahtuvia muutoksia. Tästä syystä hyvinvointisopimus hillitsee osaltaan menojen kehitystä pitkällä aikavälillä ja sillä tavoin parantaa julkisen talouden kestävyyttä. Lisäksi julkisen talouden alkuasetelma ja suuri rakenteellinen ylijäämä helpottavat huomattavasti ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaa julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien vähentämistä. Kun tämä kehitys otetaan huomioon, Tanskan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä.

| 10) | Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisiä tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmilla ohjelmilla pyritään erityisesti panemaan täytäntöön uudistukset, jotka tähtäävät työvoiman tarjonnan lisäämiseen pitkällä aikavälillä ja joista mainittakoon etenkin lakisääteisen eläkeiän korottamista koskeva sopimus, jolla edistetään työuran pidentämistä. |
| --- | --- |

10)

Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisiä tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmilla ohjelmilla pyritään erityisesti panemaan täytäntöön uudistukset, jotka tähtäävät työvoiman tarjonnan lisäämiseen pitkällä aikavälillä ja joista mainittakoon etenkin lakisääteisen eläkeiän korottamista koskeva sopimus, jolla edistetään työuran pidentämistä.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3).

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä ja julkisen talouden strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (4)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2006
   (5) | 3,6 | 2,7 | 2,0 | 0,7 | 0,7 | 0,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,3 | 2,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | Puuttuu | 2,1 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2006 | 1,7 | 2 | 1,8 | 1,7 | 1,8 | 1,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 1,9 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 1,6 | 2 | 1,3 | 1,9 | Puuttuu | 1,8 |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2006
   (6) | 0,3 | 0,9 | 0,9 | – 0,3 | – 1,3 | – 2,3 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 0,6 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,6 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005
   (5) | – 0,3 | 0,1 | – 0,7 | – 0,9 | Puuttuu | – 0,6 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2006 | 4,0 | 3,1 | 2,8 | 2,5 | 1,8 | 1,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,0 | 3,2 | 3,3 | 3,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 2,7 | 2,1 | 2,2 | 1,7 | Puuttuu | 1,9 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2006 | 5,8 | 4,7 | 4,3 | 3,4 | 2,5 | 1,8 |
| KOM marraskuu 2006 | 5,8 | 4,9 | 4,6 | 4,3 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 4,7 | 3,7 | 3,1 | 2,5 | Puuttuu | 2,7 |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2006
   (6) | 3,8 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,4 | 3,3 | 3,5 | 3,6 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005
   (6) | 2,9 | 2 | 2,6 | 2,3 | Puuttuu | 2,3 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2006
   (9) | 3,6 | 2,2 | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,7 |
| KOM marraskuu 2006 (10) | 4,1 | 3,0 | 3,2 | 3,6 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 2,7 | 1,7 | 2,3 | 2,3 | Puuttuu | 2,3 |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2006 | 36,2 | 29,8 | 25,8 | 22,7 | 20,5 | 19,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 36,2 | 29,7 | 25,7 | 23,2 | Puuttuu | Puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 35,9 | 32,9 | 30,1 | 27,7 | Puuttuu | 22,7 |
| Lähde:

  Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2006
   (5)

3,6

2,7

2,0

0,7

0,7

0,6

KOM marraskuu 2006

3,0

3,0

2,3

2,2

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

2,4

2,4

1,1

1,6

Puuttuu

2,1

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2006

1,7

2

1,8

1,7

1,8

1,7

KOM marraskuu 2006

1,7

2,0

2,0

1,9

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

1,6

2

1,3

1,9

Puuttuu

1,8

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2006
   (6)

0,3

0,9

0,9

– 0,3

– 1,3

– 2,3

KOM marraskuu 2006 (7)

– 0,6

– 0,2

– 0,4

– 0,6

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005
   (5)

– 0,3

0,1

– 0,7

– 0,9

Puuttuu

– 0,6

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2006

4,0

3,1

2,8

2,5

1,8

1,2

KOM marraskuu 2006

4,0

3,2

3,3

3,2

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

2,7

2,1

2,2

1,7

Puuttuu

1,9

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2006

5,8

4,7

4,3

3,4

2,5

1,8

KOM marraskuu 2006

5,8

4,9

4,6

4,3

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

4,7

3,7

3,1

2,5

Puuttuu

2,7

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2006
   (6)

3,8

2,5

2,2

2,7

2,6

2,7

KOM marraskuu 2006

4,4

3,3

3,5

3,6

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005
   (6)

2,9

2

2,6

2,3

Puuttuu

2,3

Rakenteellinen rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2006
   (9)

3,6

2,2

1,9

2,7

2,6

2,7

KOM marraskuu 2006 (10)

4,1

3,0

3,2

3,6

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

2,7

1,7

2,3

2,3

Puuttuu

2,3

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2006

36,2

29,8

25,8

22,7

20,5

19,0

KOM marraskuu 2006

36,2

29,7

25,7

23,2

Puuttuu

Puuttuu

LO marraskuu 2005

35,9

32,9

30,1

27,7

Puuttuu

22,7

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7. 2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavalta WWW-sivustolta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ks. Eurostatin lehdistötiedotteet nro 30/2004, 2.3.2004 ja nro 117/2004, 23.9.2004.

(3)  Kertomuksesta puuttuu vapaaehtoisia tietoja erityisesti virta–varanto-korjauserän määrittelystä.

(4)  Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2. maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutus. Jos päätöksen vaikutusta ei oteta huomioon, julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen on 4,9 prosenttia vuonna 2005, 4,0 prosenttia vuonna 2006, 3,8 prosenttia vuonna 2007, 3,5 prosenttia vuonna 2008, 2,8 prosenttia vuonna 2009 ja 2,2 prosenttia vuonna 2010, ja julkinen velka suhteessa BKT:hen on 35,9 prosenttia vuonna 2005, 28,6 prosenttia vuonna 2006, 24,6 prosenttia vuonna 2007, 21,5 prosenttia vuonna 2008, 19,3 prosenttia vuonna 2009 ja 17,8 prosenttia vuonna 2010.

(5)  Tarkistuksen vuosia 2008, 2009 ja 2010 koskevat BKT:n kasvuennusteet perustuvat tekniseen olettamukseen, jonka mukaan tuotantokuilu umpeutuu vuonna 2010.

(6)  Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelmassa annettuihin tietoihin.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2005, 2,6 prosenttia vuonna 2006, 2,5 prosenttia vuonna 2007 ja 2,5 prosenttia vuonna 2008.

(8)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(9)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2005–2007, ylijäämää lisääviä).

(10)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet johtuvat erityiseläkejärjestelmämaksujen keskeyttämisestä vuoteen 2007 asti. Koska maksut ovat verovähennyskelpoisia, niiden keskeyttäminen lujittaa julkista taloutta noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2005–2007.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/16

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(2007/C 71/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Kyproksen tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2010. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Kyproksen tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2010.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2006 3,7 prosentista keskimäärin 4,1 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu vuoden 2006 3,7 prosentista keskimäärin 4,1 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan vähän alle 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteen mukaisesti. Koska kokonaistuotannon kasvu on alle edellisessä tarkistuksessa ennustetun kasvun (4,2 %:n sijaan 3,7 %), kokonaismenojen arvioidaan nousevan ennakoitua suuremmiksi, mutta sen arvioidaan tasoittuvan kokonaistulojen suuremmalla määrällä. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan vähän alle 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteen mukaisesti. Koska kokonaistuotannon kasvu on alle edellisessä tarkistuksessa ennustetun kasvun (4,2 %:n sijaan 3,7 %), kokonaismenojen arvioidaan nousevan ennakoitua suuremmiksi, mutta sen arvioidaan tasoittuvan kokonaistulojen suuremmalla määrällä.

| 4) | Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen vuonna 2005 ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn lopettamisen jälkeen heinäkuussa 2006 ohjelmalla pyritään edelleen vakauttamaan julkista taloutta. Julkisen talouden rahoitusasemaa pyritään parantamaan 1,9 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2006 tasapainotilanteeseen vuonna 2010 yksinomaan leikkaamalla menoja, koska tulosuhde pysyy vakaana ohjelmakauden ajan. Vaikka kokonaismenojen arvioidaan laskevan 1 

   prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakauden kuluessa, ja siitä 1 prosenttiyksikkö suhteessa BKT:hen vastaa laskussa olevia korkomaksuja, sosiaalisten tulonsiirtojen ennustetaan kasvavan 1 

   prosenttiyksikköä. Perusylijäämän on ennustettu kasvavan 1 

   prosentista suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2007 vähän yli 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja pysyvän sen jälkeen vakaana. Vakauttamisen on ennakoitu olevan hieman nopeampaa kuin lähentymisohjelman edellisessä tarkistuksessa pitkälti samanlaista makrotaloudellista skenaariota vasten. |
| --- | --- |

4)

Formula

Formula

Formula

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti laskettua rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) on tarkoitus parantaa vuoden 2006 noin 1 

   prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin

   prosentin ylijäämään ohjelmakauden loppuun mennessä. Kuten edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa, julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva rakenteellinen alijäämä vuoteen 2008 mennessä eli vuotta aiemmin kuin mihin edellisessä tarkistuksessa pyrittiin. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arvioitu noin 1 

   prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen) vaativampi, sen saavuttamisella voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Formula

Formula

Formula

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Vuoden 2007 tavoite näyttää todennäköiseltä verrattuna komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen, ja vuodeksi 2008, jolloin perusylijäämän on määrä parantua, ohjelmassa on melko tarkkoja tietoja mukauttamista tukevista toimenpiteistä. Jossakin määrin ovat kuitenkin vaarana menojen lipsumiset, koska menoja aiotaan hillitä huomattavasti ja menokatoista ja niiden valvonnasta on vain rajoitetusti tietoja. Toisaalta yleisemmin tarkasteltuna talousarviotavoitteet on saavutettu hyvin. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Vuoden 2007 tavoite näyttää todennäköiseltä verrattuna komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen, ja vuodeksi 2008, jolloin perusylijäämän on määrä parantua, ohjelmassa on melko tarkkoja tietoja mukauttamista tukevista toimenpiteistä. Jossakin määrin ovat kuitenkin vaarana menojen lipsumiset, koska menoja aiotaan hillitä huomattavasti ja menokatoista ja niiden valvonnasta on vain rajoitetusti tietoja. Toisaalta yleisemmin tarkasteltuna talousarviotavoitteet on saavutettu hyvin.

| 7) | Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan sen, että keskipitkän aikavälin tavoitteet saavutetaan vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali näyttää myös olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Kun keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettu, myös ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on sopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

7)

Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riittää varmistamaan sen, että keskipitkän aikavälin tavoitteet saavutetaan vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali näyttää myös olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Kun keskipitkän aikavälin tavoite on saavutettu, myös ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on sopimuksen mukainen.

| 8) | Julkisen bruttovelan arvioidaan olevan 64 

   prosenttia vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan velkasuhteen laskevan alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja olevan hieman yli 46 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden lopussa. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pitkälti tasapainossa. Riskinarvioinnin kannalta velkasuhde vähenee riittävää vauhtia kohti ohjelmakauden alkuosan viitearvoa, ja sen ennustetaan lähestyvän sitä vuoteen 2007 mennessä. |
| --- | --- |

8)

Formula

| 9) | Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Kyproksessa EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden rahoitusaseman alkuasetelma auttaa helpottamaan osaa ennustetuista väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvista pitkän aikavälin vaikutuksista, muttei riitä kattamaan niitä kokonaan. Lisäksi bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksen viitearvon. Julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen yhdessä ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien uudistustoimenpiteiden kanssa vähentäisi viranomaistenkin mukaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. |
| --- | --- |

9)

Ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Kyproksessa EU:n suurimpia. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden rahoitusaseman alkuasetelma auttaa helpottamaan osaa ennustetuista väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvista pitkän aikavälin vaikutuksista, muttei riitä kattamaan niitä kokonaan. Lisäksi bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksen viitearvon. Julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen yhdessä ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien uudistustoimenpiteiden kanssa vähentäisi viranomaistenkin mukaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä.

| 10) | Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa suunnitellaan erityisesti eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistusten asteittaista täytäntöönpanoa ikääntyvän väestön vaikutusten huomioon ottamiseksi. Niin ikään on tarpeen edistää elinikäistä oppimista ja lisätä edelleen nuorten työllisyys- ja koulutusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

10)

Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa suunnitellaan erityisesti eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmien uudistusten asteittaista täytäntöönpanoa ikääntyvän väestön vaikutusten huomioon ottamiseksi. Niin ikään on tarpeen edistää elinikäistä oppimista ja lisätä edelleen nuorten työllisyys- ja koulutusmahdollisuuksia.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2) |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (2)

Neuvosto katsoo, että liiallisen ylijäämän korjaamisen jälkeen vuonna 2005, ohjelma etenee hyvin kohti ohjelmakauden keskipitkän aikavälin tavoitteita, mikä johtuu menojen hillitsemisestä ja hyvistä kasvuennusteista. Julkisen talouden bruttovelkasuhteen ennustetaan lähestyvän 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen vuoteen 2007 mennessä ja supistuvan edelleen seuraavina vuosina.

Edellä olevan arvion mukaisesti, erityisesti kun otetaan huomioon velkataso ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu, Kyprosta kehotetaan:

| i) | pitämään julkiset eläkemenot hallinnassa ja toteuttamaan edelleen uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

i)

pitämään julkiset eläkemenot hallinnassa ja toteuttamaan edelleen uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

| ii) | toteuttamaan julkisen talouden vakauttamissuunnitelma ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

toteuttamaan julkisen talouden vakauttamissuunnitelma ohjelman mukaisesti.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | – 0,9 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 | – 1,1 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | – 1,3 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (3) | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 0,7 | – 0,4 | – 0,1 |
| KOM marraskuu 2006 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,7 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | – 2,0 | – 1,5 | – 1,2 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 | – 1,8 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (5) | – 3,3 | – 1,9 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,1 | – 0,1 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | – 2,7 | – 1,4 | – 1,2 | – 1,2 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | Tieto puuttuu |
| Lähde:

  Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2006

3,9

3,7

3,9

4,1

4,1

4,1

KOM marraskuu 2006

3,8

3,8

3,8

3,9

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2006

2,0

2,4

2,5

2,4

2,0

2,0

KOM marraskuu 2006

2,0

2,4

2,0

2,4

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

– 0,9

– 1,0

– 1,1

– 1,1

– 1,1

– 1,1

KOM marraskuu 2006 (7)

– 1,3

– 1,3

– 1,3

– 1,3

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005
   (3)

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 0,7

– 0,4

– 0,1

KOM marraskuu 2006

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,7

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

1,1

1,4

1,4

2,1

2,1

2,2

KOM marraskuu 2006

1,1

1,4

1,4

1,4

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

– 2,0

– 1,5

– 1,2

– 0,3

0,0

0,3

KOM marraskuu 2006

– 1,8

– 1,4

– 1,2

– 1,2

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (5)

– 3,3

– 1,9

– 1,0

– 0,3

– 0,1

– 0,1

KOM marraskuu 2006 (6)

– 2,7

– 1,4

– 1,2

– 1,2

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

69,2

64,7

60,5

52,5

49,0

46,1

KOM marraskuu 2006

69,2

64,8

62,2

59,6

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

Tieto puuttuu

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Ohjelmasta puuttuu tietoja erityisesti suhdannekehityksestä (taulukko 5) ja vaikutuksista potentiaaliseen BKT:n kasvuun (4 kohta).

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet (1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). Niihin kuuluu 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2005 ja 2006 EU:n rahastoihin liittyviä toimia.

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). Toisin kuin ohjelmassa (ks. huomautus 3), komission yksiköt eivät käsitelleet EU:n rahastoihin liittyviä toimenpiteitä kertaluonteisina.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,9 prosenttia vuonna 2005, 3,7 prosenttia vuonna 2006, 3,9 prosenttia vuonna 2007 ja 4,0 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/19

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 71/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Liettuan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009. Tarkistettu ohjelma toimitettiin lähes kaksi viikkoa käytännesäännöissä asetetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen, koska ohjelman hyväksymismenettelyä oli muutettu siten, että myös parlamentti osallistuu siihen. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä helmikuuta 2007 Liettuan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2009. Tarkistettu ohjelma toimitettiin lähes kaksi viikkoa käytännesäännöissä asetetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen, koska ohjelman hyväksymismenettelyä oli muutettu siten, että myös parlamentti osallistuu siihen.

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu asteittain vuoden 2006 7,8 prosentista 4,5 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin vuodesta 2007 alkaen. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat viimeaikaisen kehityksen perusteella matalilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu asteittain vuoden 2006 7,8 prosentista 4,5 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin vuodesta 2007 alkaen. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat viimeaikaisen kehityksen perusteella matalilta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tarkistetussa ohjelmassa alijäämä arvioidaan 1,2 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Koko vuotta 2006 koskevat alustavat tiedot viittaavat kuitenkin tätäkin parempaan alijäämätulokseen, joka olisi lähellä tasapainoa. Tulos johtuu paljon odotettua vilkkaammasta taloudellisesta toiminnasta ja korkeammasta työllisyydestä, nopeammasta palkkakehityksestä ja veronkannon tehostumisesta, ja se saavutettiin huolimatta siitä, että talousarviota muutettiin heinäkuussa 2006 siten, että menot kasvoivat noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1 prosentti suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tarkistetussa ohjelmassa alijäämä arvioidaan 1,2 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Koko vuotta 2006 koskevat alustavat tiedot viittaavat kuitenkin tätäkin parempaan alijäämätulokseen, joka olisi lähellä tasapainoa. Tulos johtuu paljon odotettua vilkkaammasta taloudellisesta toiminnasta ja korkeammasta työllisyydestä, nopeammasta palkkakehityksestä ja veronkannon tehostumisesta, ja se saavutettiin huolimatta siitä, että talousarviota muutettiin heinäkuussa 2006 siten, että menot kasvoivat noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| 4) | Ohjelman päätavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämää asteittain koko ohjelmakauden ajan siten, että keskipitkän aikavälin tavoite (ks. jäljempänä) saavutetaan vuoteen 2008 mennessä ja tasapainoinen rahoitusasema vuonna 2009. Perusjäämän odotetaan oleva tasapainossa vuoteen 2007 mennessä ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ylijäämäinen ohjelmakauden lopussa. Edelliseen tarkistukseen verrattuna suunniteltu sopeuttaminen on kunnianhimoisempi mutta painottuu enemmän ohjelmakauden loppuun makrotalouden skenaarion ollessa vähemmän suotuisa. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat enemmän kuin menot suhteessa BKT:hen (2,6 prosenttiyksikköä verrattuna 1,4 prosenttiyksikköön). Tulopuolella vain 0,5 prosenttiyksikköä selittyy veroasteen nousulla, joka johtuu pääasiassa veronkannon odotetusta tehostumisesta. Ohjemassa ei selvitetä, mistä muu kasvu johtuu, mutta se näyttää liittyvän EU:sta saataviin varoihin. Menopuolen muutokset johtuvat julkisten investointien kasvusta, sosiaalisista tulonsiirroista ja ”muista perusmenoista”, mitä julkisen kulutuksen huomattava vähentäminen suhteessa BKT:hen (yli 2 prosenttiyksiköllä) ei täysin kompensoi. |
| --- | --- |

4)

Ohjelman päätavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämää asteittain koko ohjelmakauden ajan siten, että keskipitkän aikavälin tavoite (ks. jäljempänä) saavutetaan vuoteen 2008 mennessä ja tasapainoinen rahoitusasema vuonna 2009. Perusjäämän odotetaan oleva tasapainossa vuoteen 2007 mennessä ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen ylijäämäinen ohjelmakauden lopussa. Edelliseen tarkistukseen verrattuna suunniteltu sopeuttaminen on kunnianhimoisempi mutta painottuu enemmän ohjelmakauden loppuun makrotalouden skenaarion ollessa vähemmän suotuisa. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat enemmän kuin menot suhteessa BKT:hen (2,6 prosenttiyksikköä verrattuna 1,4 prosenttiyksikköön). Tulopuolella vain 0,5 prosenttiyksikköä selittyy veroasteen nousulla, joka johtuu pääasiassa veronkannon odotetusta tehostumisesta. Ohjemassa ei selvitetä, mistä muu kasvu johtuu, mutta se näyttää liittyvän EU:sta saataviin varoihin. Menopuolen muutokset johtuvat julkisten investointien kasvusta, sosiaalisista tulonsiirroista ja ”muista perusmenoista”, mitä julkisen kulutuksen huomattava vähentäminen suhteessa BKT:hen (yli 2 prosenttiyksiköllä) ei täysin kompensoi.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan kohenevan vähitellen vuoden 2006 1 

   prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen

   prosentin ylijäämään vuonna 2009. Edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, joka ohjelmassa pyritään saavuttamaan vuoteen 2008 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Formula

Formula

| 6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla vuodesta 2008 alkaen ohjelmassa ennakoitua heikompi. Finanssipoliittinen strategia perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat huomattavasti ja julkista kulutusta suhteessa BKT:hen leikataan merkittävästi. Tästä olisi voitu esittää parempaa näyttöä, sillä julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehys ei ole riittävän sitova. Vaikka odotettua alhaisempi alijäämätoteutuma vuonna 2006 merkitsee todennäköisesti sitä, että vuoden 2007 tavoite voidaan saavuttaa, suunniteltuja toimenpiteitä koskevien yksityiskohtaisten tietojen puuttumisen vuoksi on erittäin epävarmaa, voidaanko julkisen talouden tavoitteet saavuttaa vuodesta 2008 alkaen. |
| --- | --- |

6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuoteen 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla vuodesta 2008 alkaen ohjelmassa ennakoitua heikompi. Finanssipoliittinen strategia perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat huomattavasti ja julkista kulutusta suhteessa BKT:hen leikataan merkittävästi. Tästä olisi voitu esittää parempaa näyttöä, sillä julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehys ei ole riittävän sitova. Vaikka odotettua alhaisempi alijäämätoteutuma vuonna 2006 merkitsee todennäköisesti sitä, että vuoden 2007 tavoite voidaan saavuttaa, suunniteltuja toimenpiteitä koskevien yksityiskohtaisten tietojen puuttumisen vuoksi on erittäin epävarmaa, voidaanko julkisen talouden tavoitteet saavuttaa vuodesta 2008 alkaen.

| 7) | Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikka riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali näyttää kuitenkin olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelman mukaan vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Edellä mainittujen riskien perusteella suunniteltua rakenteellista sopeuttamista olisi kuitenkin tehostettava tukemalla sen toteuttamista erilaisin toimenpitein, jotta rakenteellinen rahoitusasema paranisi vuosittain 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn viitearvon mukaisesti. |
| --- | --- |

7)

Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikka riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali näyttää kuitenkin olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelman mukaan vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Edellä mainittujen riskien perusteella suunniteltua rakenteellista sopeuttamista olisi kuitenkin tehostettava tukemalla sen toteuttamista erilaisin toimenpitein, jotta rakenteellinen rahoitusasema paranisi vuosittain 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn viitearvon mukaisesti.

| 8) | Julkisen bruttovelan arvioidaan olleen 18 

   prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen odotetaan pysyttelevän noin 19 prosentissa suhteessa BKT:hen vuosina 2007 ja 2008 ja supistuvan tämän jälkeen 17 

   prosenttiin vuonna 2009. |
| --- | --- |

8)

Formula

Formula

| 9) | Ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Liettuassa EU:n keskiarvon alapuolella ja eläkemenot kasvavat toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta vain vähän tulevina vuosikymmeninä. Bruttovelan nykyinen taso on Liettuassa hyvin alhainen, ja julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen tarkistetussa lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla edistäisi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien hillitsemistä. Kaiken kaikkiaan Liettuan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. |
| --- | --- |

9)

Ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Liettuassa EU:n keskiarvon alapuolella ja eläkemenot kasvavat toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta vain vähän tulevina vuosikymmeninä. Bruttovelan nykyinen taso on Liettuassa hyvin alhainen, ja julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen tarkistetussa lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla edistäisi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien hillitsemistä. Kaiken kaikkiaan Liettuan julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä.

| 10) | Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään kuitenkin järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa korostetaan erityisesti käynnissä olevia eläke-, terveydenhuolto- ja verouudistuksia. Lähestymisohjelmassa esitetyt julkisen talouden alijäämätavoitteet ovat kuitenkin huomattavasti alhaisemmat kuin kansallisessa uudistusohjelmassa esitetään. |
| --- | --- |

10)

Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään kuitenkin järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmissa ohjelmissa korostetaan erityisesti käynnissä olevia eläke-, terveydenhuolto- ja verouudistuksia. Lähestymisohjelmassa esitetyt julkisen talouden alijäämätavoitteet ovat kuitenkin huomattavasti alhaisemmat kuin kansallisessa uudistusohjelmassa esitetään.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä finanssipoliittinen strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (2). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (2).

Neuvosto toteaa, että vahvat kasvunäkymät huomioon ottaen ohjelman tavoitteena on edetä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa ja saavuttaa se vuoteen 2008 mennessä. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy kuitenkin riskejä vuodesta 2008 alkaen. Vahva julkisen talouden rahoitusasema on erityisen tärkeä inflaatiopaineiden ja vaihtotaseeseen kohdistuvien paineiden kannalta.

Edellä olevan arvion perusteella neuvosto kehottaa Liettuaa:

| i) | hyödyntämään taloudellisesti hyviä aikoja asettamalla vuoden 2006 todennäköisesti paremman alijäämätuloksen perusteella kunnianhimoisemman alijäämätavoitteen vuodeksi 2007 ja tukemaan vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, toimenpitein, joilla varmistetaan, että rakenteellinen rahoitusasema paranee vuosittain 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn viitearvon mukaisesti ja että parannus ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteen; |
| --- | --- |

i)

hyödyntämään taloudellisesti hyviä aikoja asettamalla vuoden 2006 todennäköisesti paremman alijäämätuloksen perusteella kunnianhimoisemman alijäämätavoitteen vuodeksi 2007 ja tukemaan vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, toimenpitein, joilla varmistetaan, että rakenteellinen rahoitusasema paranee vuosittain 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn viitearvon mukaisesti ja että parannus ylittää keskipitkän aikavälin tavoitteen;

| ii) | parantamaan edelleen julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehystä. |
| --- | --- |

ii)

parantamaan edelleen julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehystä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 7,6 | 7,8 | 6,3 | 5,3 | 4,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 7,6 | 7,8 | 7,0 | 6,5 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2006 | 2,7 | 3,9 | 4,7 | 3,4 | 3,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,7 | 3,8 | 4,6 | 3,3 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | 1,9 | 2,4 | 1,6 | 0,1 | – 1,9 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | 1,2 | 1,4 | 0,7 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (3) | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | – 0,5 | – 1,2 | – 0,9 | – 0,5 | 0,0 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,5 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 0,3 | – 0,4 | 0,0 | 0,4 | 0,8 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,3 | – 0,2 | – 0,4 | – 0,5 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,7 | – 0,4 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (3) | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (5) | – 1,0 | – 1,8 | – 1,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2006 (6) | – 0,8 | – 1,4 | – 1,4 | – 1,2 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 18,7 | 18,4 | 19,2 | 19,0 | 17,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 18,7 | 18,9 | 19,6 | 19,8 | Tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 | Tieto puuttuu |
| Lähde:

  Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2006

7,6

7,8

6,3

5,3

4,5

KOM marraskuu 2006

7,6

7,8

7,0

6,5

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

7,0

6,0

5,3

6,8

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2006

2,7

3,9

4,7

3,4

3,1

KOM marraskuu 2006

2,7

3,8

4,6

3,3

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

2,7

2,7

2,7

2,5

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

1,9

2,4

1,6

0,1

– 1,9

KOM marraskuu 2006 (7)

1,2

1,4

0,7

– 0,6

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005
   (3)

2,9

2,1

0,5

0,6

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

– 0,5

– 1,2

– 0,9

– 0,5

0,0

KOM marraskuu 2006

– 0,5

– 1,0

– 1,2

– 1,3

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

0,3

– 0,4

0,0

0,4

0,8

KOM marraskuu 2006

0,3

– 0,2

– 0,4

– 0,5

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

– 0,9

– 0,8

– 0,7

– 0,4

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (3)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

KOM marraskuu 2006

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005
   (3)

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (5)

– 1,0

– 1,8

– 1,3

– 0,5

0,5

KOM marraskuu 2006 (6)

– 0,8

– 1,4

– 1,4

– 1,2

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

18,7

18,4

19,2

19,0

17,7

KOM marraskuu 2006

18,7

18,9

19,6

19,8

Tieto puuttuu

LO joulukuu 2005

19,2

19,9

19,8

18,9

Tieto puuttuu

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Varsinkin tiedot virta—varanto-korjauserien vaikutuksista velan muutoksiin sekä arviot työvoiman, pääoman ja kokonaistuottavuuden vaikutuksista BKT:n potentiaaliseen kasvuun puuttuvat. Tuotantokuilun arvioinnissa käytettiin Hodrick-Prescottin filtteriä, mikä on käytännesääntöjen mukaan mahdollista unioniin äskettäin liittyneiden jäsenvaltioiden osalta.

(3)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(4)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(5)  Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 7,9 prosenttia vuonna 2005, 7,7 prosenttia vuonna 2006, 7,8 prosenttia vuonna 2007 ja 7,9 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/23

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä helmikuuta 2007,

Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(2007/C 71/07)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä tammikuuta 2007 Unkarin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2010. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä tammikuuta 2007 Unkarin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2006–2010.

| 2) | Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan taloudellinen toimeliaisuus hidastuu julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden seurauksena vuosina 2007 ja 2008 ja vakauttamistoimenpiteitä edeltäviin kasvulukuihin päästään taas vuoteen 2009 mennessä. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää pääpiirteissään realistisilta vuoteen 2008 saakka ja saattaa jopa olla hieman varovainen, kun taas ohjelmakauden loppuvuosina skenaario vaikuttaa melko suotuisalta. Ohjelmassa ennustetaan inflaation kiihtyvän vuonna 2007 ja hidastuvan nopeasti sen jälkeen. Koko ohjelmakauden inflaatioura vaikuttaa kuitenkin hieman suotuisalta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelmassa esitetyn makrotalouden skenaarion mukaan taloudellinen toimeliaisuus hidastuu julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden seurauksena vuosina 2007 ja 2008 ja vakauttamistoimenpiteitä edeltäviin kasvulukuihin päästään taas vuoteen 2009 mennessä. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää pääpiirteissään realistisilta vuoteen 2008 saakka ja saattaa jopa olla hieman varovainen, kun taas ohjelmakauden loppuvuosina skenaario vaikuttaa melko suotuisalta. Ohjelmassa ennustetaan inflaation kiihtyvän vuonna 2007 ja hidastuvan nopeasti sen jälkeen. Koko ohjelmakauden inflaatioura vaikuttaa kuitenkin hieman suotuisalta.

| 3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi vuonna 2006 arvioidaan syyskuussa 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn uuden tavoitteen mukaisesti (2) 10,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun joulukuussa 2005 tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alkuperäisen alijäämätavoitteen ylittyminen tapahtui lähes kokonaisuudessaan menopuolella (noin 5 % suhteessa BKT:hen) ja koski ennen kaikkea julkisen talouden instituutioiden toimintakustannuksia, eläke- ja terveydenhuoltomenoja ja paikallishallinnon tekemiä investointeja. Tavoitteen ylittymisessä näkyy myös erään moottoritieinvestoinnin sisällyttäminen julkisen talouden menoihin (1,1 % suhteessa BKT:hen). Kesällä 2006 hyväksyttyyn julkisen talouden korjaavaan pakettiin (1,5 % suhteessa BKT:hen) sisältyy tuloja lisääviä toimenpiteitä sekä joitakin viipymättä toteutettavia menoleikkauksia, joita tehdään terveydenhuoltoalalla, kaasun hintatuissa ja julkishallinnossa. Näillä toimenpiteillä (lukuun ottamatta talousarvion yleisvarauksen — 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen — poistoa) odotetaan olevan huomattavia vaikutuksia myös vuonna 2007 ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi vuonna 2006 arvioidaan syyskuussa 2006 tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitetyn uuden tavoitteen mukaisesti (2) 10,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun joulukuussa 2005 tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alkuperäisen alijäämätavoitteen ylittyminen tapahtui lähes kokonaisuudessaan menopuolella (noin 5 % suhteessa BKT:hen) ja koski ennen kaikkea julkisen talouden instituutioiden toimintakustannuksia, eläke- ja terveydenhuoltomenoja ja paikallishallinnon tekemiä investointeja. Tavoitteen ylittymisessä näkyy myös erään moottoritieinvestoinnin sisällyttäminen julkisen talouden menoihin (1,1 % suhteessa BKT:hen). Kesällä 2006 hyväksyttyyn julkisen talouden korjaavaan pakettiin (1,5 % suhteessa BKT:hen) sisältyy tuloja lisääviä toimenpiteitä sekä joitakin viipymättä toteutettavia menoleikkauksia, joita tehdään terveydenhuoltoalalla, kaasun hintatuissa ja julkishallinnossa. Näillä toimenpiteillä (lukuun ottamatta talousarvion yleisvarauksen — 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen — poistoa) odotetaan olevan huomattavia vaikutuksia myös vuonna 2007 ja sen jälkeen.

| 4) | Tarkistuksen päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2009 mennessä (alijäämän supistaminen vuoden 2006 10,1 prosentista 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (3)) syyskuussa 2006 esitetyn tarkistuksen mukaisesti pitkälti samanlaista makrotalouden skenaariota vastaan. Alijäämää on tarkoitus supistaa edelleen vuonna 2010. Perusjäämän pitäisi parantua suunnilleen saman verran. Suunniteltu sopeutus on etupainotteinen, sillä lähes puolet alijäämän supistuksesta tapahtuu vuonna 2007. Suunniteltuun nimelliseen sopeutukseen on ohjelmakaudella tarkoitus päästä kasvattamalla tuloja suhteessa BKT:hen lähes 1 prosenttiyksiköllä ja alentamalla menoja suhteessa BKT:hen lähes 6,5 prosenttiyksiköllä. Verorasitusta korotetaan aluksi 1,6 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2007, mutta korotus korvataan vähitellen menopuolen toimenpiteillä. Kesän 2006 jälkeen hyväksyttyjen menoleikkausten ja budjettijäädytysten lisäksi viranomaiset ovat ryhtyneet tiukentamaan menojen hallintaa ja tehostamaan julkisen talouden institutionaalista kehystä. Lisäksi ohjelma sisältää laajan rakenneuudistussuunnitelman, jonka tavoitteena on varmistaa alijäämätavoitteiden saavuttaminen varsinkin ohjelman loppuvuosina. |
| --- | --- |

4)

Tarkistuksen päätavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2009 mennessä (alijäämän supistaminen vuoden 2006 10,1 prosentista 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (3)) syyskuussa 2006 esitetyn tarkistuksen mukaisesti pitkälti samanlaista makrotalouden skenaariota vastaan. Alijäämää on tarkoitus supistaa edelleen vuonna 2010. Perusjäämän pitäisi parantua suunnilleen saman verran. Suunniteltu sopeutus on etupainotteinen, sillä lähes puolet alijäämän supistuksesta tapahtuu vuonna 2007. Suunniteltuun nimelliseen sopeutukseen on ohjelmakaudella tarkoitus päästä kasvattamalla tuloja suhteessa BKT:hen lähes 1 prosenttiyksiköllä ja alentamalla menoja suhteessa BKT:hen lähes 6,5 prosenttiyksiköllä. Verorasitusta korotetaan aluksi 1,6 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2007, mutta korotus korvataan vähitellen menopuolen toimenpiteillä. Kesän 2006 jälkeen hyväksyttyjen menoleikkausten ja budjettijäädytysten lisäksi viranomaiset ovat ryhtyneet tiukentamaan menojen hallintaa ja tehostamaan julkisen talouden institutionaalista kehystä. Lisäksi ohjelma sisältää laajan rakenneuudistussuunnitelman, jonka tavoitteena on varmistaa alijäämätavoitteiden saavuttaminen varsinkin ohjelman loppuvuosina.

| 5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 9,75 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 3 prosentin alijäämään ohjelmakauden loppuun mennessä. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mutta sitä ei ole tarkoitus saavuttaa ohjelmakauden aikana. Tavoite on hivenen kunnianhimoisempi kuin edellisessä ohjelmatarkistuksessa, jossa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu rakenteellinen alijäämä oli 0,5–1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävällä tavalla velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. |
| --- | --- |

5)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan vuoden 2006 9,75 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 3 prosentin alijäämään ohjelmakauden loppuun mennessä. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, mutta sitä ei ole tarkoitus saavuttaa ohjelmakauden aikana. Tavoite on hivenen kunnianhimoisempi kuin edellisessä ohjelmatarkistuksessa, jossa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi asetettu rakenteellinen alijäämä oli 0,5–1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävällä tavalla velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi.

| 6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi varsinkin vuodesta 2008 lähtien. Makrotalouden näkymistä alijäämäuralle aiheutuvat riskit ovat pitkälti tasapainossa vuoteen 2008 saakka, mutta BKT:n ennakoitua heikompi kasvu ohjelman loppuvuosina voi johtaa arvioitua suurempaan alijäämään. Vaikka lyhyen aikavälin menoleikkaukset ja väliaikaiset budjettijäädytykset on suunnitelmien mukaan sisällytetty vuoden 2007 talousarvioon, on edelleenkin hieman epävarmaa, saadaanko menot jäädytettyä tehokkaasti (kun myös otetaan huomioon, että tällainen menojen hallinta sujui huonosti vuosina 2004–2006). Jää nähtäväksi, tehoavatko uudet julkista taloutta koskevat säännöt ja monivuotisen talousarviokehyksen luomiseksi toteutetut ensimmäiset toimet, jotta säännöllisistä menoylityksistä päästäisiin eroon. Hallitus on tehnyt päätöksiä toimista julkishallinnon, terveydenhuollon, eläke- ja koulutusjärjestelmien sekä hintatukien uudistamiseksi. Näiden toimenpiteiden johdosta julkisen talouden toteutuma voi olla lähempänä vuosien 2007 ja 2008 alijäämätavoitteita kuin komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa arvioidaan. Jäljelle jäävät rakenneuudistustoimet on kuitenkin vielä täsmennettävä ja toteutettava täysimääräisesti. Niitä tarvitaan korvaamaan menoja hillitsevät toimenpiteet, joiden soveltaminen päättyy vuoden 2008 lopussa. Ohjelman loppuvuosina on myös budjettikurin löystymisen riski, sillä aiemmilta vuosilta on tämänsuuntaisia kokemuksia. Jos julkisten liikenneyhtiöiden rakenneuudistussuunnitelmilla ei saavuteta toivottuja tuloksia, näiden yhtiöiden lisääntyvät tappiot saattavat lisäksi kasvattaa alijäämää väliaikaisesti. |
| --- | --- |

6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennakoitua huonompi varsinkin vuodesta 2008 lähtien. Makrotalouden näkymistä alijäämäuralle aiheutuvat riskit ovat pitkälti tasapainossa vuoteen 2008 saakka, mutta BKT:n ennakoitua heikompi kasvu ohjelman loppuvuosina voi johtaa arvioitua suurempaan alijäämään. Vaikka lyhyen aikavälin menoleikkaukset ja väliaikaiset budjettijäädytykset on suunnitelmien mukaan sisällytetty vuoden 2007 talousarvioon, on edelleenkin hieman epävarmaa, saadaanko menot jäädytettyä tehokkaasti (kun myös otetaan huomioon, että tällainen menojen hallinta sujui huonosti vuosina 2004–2006). Jää nähtäväksi, tehoavatko uudet julkista taloutta koskevat säännöt ja monivuotisen talousarviokehyksen luomiseksi toteutetut ensimmäiset toimet, jotta säännöllisistä menoylityksistä päästäisiin eroon. Hallitus on tehnyt päätöksiä toimista julkishallinnon, terveydenhuollon, eläke- ja koulutusjärjestelmien sekä hintatukien uudistamiseksi. Näiden toimenpiteiden johdosta julkisen talouden toteutuma voi olla lähempänä vuosien 2007 ja 2008 alijäämätavoitteita kuin komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa arvioidaan. Jäljelle jäävät rakenneuudistustoimet on kuitenkin vielä täsmennettävä ja toteutettava täysimääräisesti. Niitä tarvitaan korvaamaan menoja hillitsevät toimenpiteet, joiden soveltaminen päättyy vuoden 2008 lopussa. Ohjelman loppuvuosina on myös budjettikurin löystymisen riski, sillä aiemmilta vuosilta on tämänsuuntaisia kokemuksia. Jos julkisten liikenneyhtiöiden rakenneuudistussuunnitelmilla ei saavuteta toivottuja tuloksia, näiden yhtiöiden lisääntyvät tappiot saattavat lisäksi kasvattaa alijäämää väliaikaisesti.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2009 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Tämä edellyttää, että julkisen talouden strategia pannaan täysimääräisesti täytäntöön. Tämä merkitsee erityisesti vuoden 2007 talousarvioon ja uuteen ohjelmaan sisältyvien vakauttamistoimenpiteiden täysimääräistä toteuttamista ja ilmoitettujen uusien rakenneuudistustoimenpiteiden tarkempaa täsmentämistä ja oikea-aikaista hyväksymistä. Kun liiallinen alijäämä on saatu suunnitelmien mukaisesti korjattua, sopeutusvauhtia kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta olisi kiristettävä vuonna 2010. Tämä olisi myös ensimmäinen askel kohti riittävää varmuusmarginaalia, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa, sillä tällaista varmuusmarginaalia ei tällä hetkellä ole. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikka on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2009 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Tämä edellyttää, että julkisen talouden strategia pannaan täysimääräisesti täytäntöön. Tämä merkitsee erityisesti vuoden 2007 talousarvioon ja uuteen ohjelmaan sisältyvien vakauttamistoimenpiteiden täysimääräistä toteuttamista ja ilmoitettujen uusien rakenneuudistustoimenpiteiden tarkempaa täsmentämistä ja oikea-aikaista hyväksymistä. Kun liiallinen alijäämä on saatu suunnitelmien mukaisesti korjattua, sopeutusvauhtia kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta olisi kiristettävä vuonna 2010. Tämä olisi myös ensimmäinen askel kohti riittävää varmuusmarginaalia, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa, sillä tällaista varmuusmarginaalia ei tällä hetkellä ole.

| 8) | Julkisen bruttovelan arvioidaan olevan 67,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan kasvavan 71,25 prosenttiin vuoteen 2008 mennessä. Vuoden 2008 jälkeen sen odotetaan supistuvan ja olevan taas 67,5 prosenttia vuonna 2010. Edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi velkasuhde ei kuitenkaan todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde ei supistu riittävästi nopeasti kohti viitearvoa ennen kuin ohjelmakauden lopussa. |
| --- | --- |

8)

Julkisen bruttovelan arvioidaan olevan 67,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, joten velkasuhde ylittää sille perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan kasvavan 71,25 prosenttiin vuoteen 2008 mennessä. Vuoden 2008 jälkeen sen odotetaan supistuvan ja olevan taas 67,5 prosenttia vuonna 2010. Edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi velkasuhde ei kuitenkaan todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan. Tämän riskinarvioinnin perusteella velkasuhde ei supistu riittävästi nopeasti kohti viitearvoa ennen kuin ohjelmakauden lopussa.

| 9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Unkarissa huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Vaikka ensimmäisiä tärkeitä toimia on toteutettu, ohjelmassa suunniteltujen, ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien muidenkin uudistustoimenpiteiden täysimääräinen toteuttaminen vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Lisäksi on tärkeää panna merkille, että julkisen talouden alkuasetelma on huomattavasti heikompi kuin vuonna 2005 ja muodostaa riskin julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Lisäksi bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden vakauttaminen edelleen suunnitelmien mukaisesti vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Unkarin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Unkarissa huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen huomattava kasvu suhteessa BKT:hen pitkällä aikavälillä. Vaikka ensimmäisiä tärkeitä toimia on toteutettu, ohjelmassa suunniteltujen, ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien muidenkin uudistustoimenpiteiden täysimääräinen toteuttaminen vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Lisäksi on tärkeää panna merkille, että julkisen talouden alkuasetelma on huomattavasti heikompi kuin vuonna 2005 ja muodostaa riskin julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Lisäksi bruttovelan määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden vakauttaminen edelleen suunnitelmien mukaisesti vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Unkarin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä.

| 10) | Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten lokakuussa 2006 esitetty Unkarin tarkistettu kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei kuitenkaan oteta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Lähentymisohjelmassa mainitut rakenneuudistussuunnitelmat ja hiljattain hyväksytyt toimenpiteet vastaavat kokonaisuudessaan kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyä uudistussuunnitelmaa ja erityisesti julkishallinnon ja terveydenhuollon aloilla sekä eläke- ja koulutusjärjestelmien ja eri tukijärjestelmien osalta hyväksyttyjä uudistustoimia. |
| --- | --- |

10)

Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten lokakuussa 2006 esitetty Unkarin tarkistettu kansallinen uudistusohjelma vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei kuitenkaan oteta erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Lähentymisohjelmassa mainitut rakenneuudistussuunnitelmat ja hiljattain hyväksytyt toimenpiteet vastaavat kokonaisuudessaan kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyä uudistussuunnitelmaa ja erityisesti julkishallinnon ja terveydenhuollon aloilla sekä eläke- ja koulutusjärjestelmien ja eri tukijärjestelmien osalta hyväksyttyjä uudistustoimia.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4).

Neuvosto katsoo, että ohjelmassa suunnitellaan viime vuosien erittäin huomattavien alijäämien supistamista sopeuttamalla julkista taloutta etupainotteisesti ja että se on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2009 mennessä eli neuvoston asettamassa määräajassa. Kesän 2006 jälkeen on toteutettu joitakin tuloja lisääviä ja menoja hillitseviä toimenpiteitä sekä ensimmäisiä toimia julkishallinnon, terveydenhuollon sekä eläke- ja koulutusjärjestelmien uudistamiseksi. Julkisen talouden alijäämä- ja velkatavoitteiden saavuttamiseen liittyy kuitenkin riskejä varsinkin vuodesta 2008 alkaen.

Edellä esitetyn arvion ja 10 päivänä lokakuuta 2006 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella neuvosto kannustaa Unkaria jatkamaan ankaria ponnistelujaan ja kehottaa Unkaria:

| i) | noudattamaan tiukasti vuoden 2007 talousarviota ja toteuttamaan riittäviä toimia — ja tarvittaessa lisätoimenpiteitä — sen varmistamiseksi, että liiallinen alijäämä saadaan korjattua vuoteen 2009 mennessä, ja varmistamaan — myös käyttämällä mahdolliset ylimääräiset tulot alijäämän supistamiseen — että julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen saadaan vakaaseen laskusuuntaan mieluiten ennen vuotta 2009; |
| --- | --- |

i)

noudattamaan tiukasti vuoden 2007 talousarviota ja toteuttamaan riittäviä toimia — ja tarvittaessa lisätoimenpiteitä — sen varmistamiseksi, että liiallinen alijäämä saadaan korjattua vuoteen 2009 mennessä, ja varmistamaan — myös käyttämällä mahdolliset ylimääräiset tulot alijäämän supistamiseen — että julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen saadaan vakaaseen laskusuuntaan mieluiten ennen vuotta 2009;

| ii) | kehittämään talousarvion valvontaa parantamalla julkista taloutta koskevia sääntöjä ja tiukentamalla julkisen talouden institutionaalista kehystä jatkaen vuoden 2007 talousarvioon sisältyviä ensimmäisiä toimia; |
| --- | --- |

ii)

kehittämään talousarvion valvontaa parantamalla julkista taloutta koskevia sääntöjä ja tiukentamalla julkisen talouden institutionaalista kehystä jatkaen vuoden 2007 talousarvioon sisältyviä ensimmäisiä toimia;

| iii) | hillitsemään menoja pysyvästi hyväksymällä ja toteuttamalla ripeästi ilmoitetut toimenpiteet, joilla on tarkoitus virtaviivaistaa julkishallintoa ja terveydenhuoltoalaa sekä uudistaa koulutusjärjestelmää; |
| --- | --- |

iii)

hillitsemään menoja pysyvästi hyväksymällä ja toteuttamalla ripeästi ilmoitetut toimenpiteet, joilla on tarkoitus virtaviivaistaa julkishallintoa ja terveydenhuoltoalaa sekä uudistaa koulutusjärjestelmää;

| iv) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä etenemällä riittävästi kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja toteuttamalla ilmoitetut eläkejärjestelmän lisäuudistustoimenpiteet, kun huomioon otetaan velkaantumisaste ja ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu. |
| --- | --- |

iv)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä etenemällä riittävästi kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ja toteuttamalla ilmoitetut eläkejärjestelmän lisäuudistustoimenpiteet, kun huomioon otetaan velkaantumisaste ja ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | puuttuu | puuttuu |
| LO syyskuu 2006 | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4,1 | puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | puuttuu | puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2006 | 3,6 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | puuttuu | puuttuu |
| LO syyskuu 2006 | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | puuttuu | puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (5) | 0,5 | 0,9 | – 0,4 | – 1,2 | – 0,5 | 0,4 |
| KOM marraskuu 2006 (9) | 0,6 | 1,0 | 0,1 | – 0,5 | puuttuu | puuttuu |
| LO syyskuu 2006
   (5) | 0,3 | 0,8 | – 0,3 | – 0,9 | 0,0 | puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (5) | – 1,0 | – 0,5 | – 0,1 | 0,4 | puuttuu | puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | – 7,8 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | – 2,7 |
| KOM marraskuu 2006 | – 7,8 | – 10,1 | – 7,4 | – 5,6 | puuttuu | puuttuu |
| LO syyskuu 2006 | – 7,5 | – 10,1 | – 6,8 | – 4,3 | – 3,2 | puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (10) | – 7,4 | – 6,1 | – 4,7 | – 3,4 | puuttuu | puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | – 3,7 | – 6,2 | – 2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 |
| KOM marraskuu 2006 | – 3,7 | – 6,1 | – 2,9 | – 1,4 | puuttuu | puuttuu |
| LO syyskuu 2006 | – 3,4 | – 6,3 | – 2,4 | – 0,2 | 0,8 | puuttuu |
| LO joulukuu 2005
   (5) | – 3,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 0,7 | puuttuu | puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (5) | – 8,0 | – 10,5 | – 6,6 | – 3,8 | – 3,0 | – 2,9 |
| KOM marraskuu 2006 | – 8,1 | – 10,5 | – 7,4 | – 5,4 | puuttuu | puuttuu |
| LO syyskuu 2006
   (5) | – 7,6 | – 10,5 | – 6,7 | – 3,9 | – 3,2 | puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | puuttuu | puuttuu | puuttuu | puuttuu | puuttuu | puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006
   (7) | – 8,0 | – 9,8 | – 5,6 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 8,5 | – 10,3 | – 6,5 | – 5,1 | puuttuu | puuttuu |
| LO syyskuu 2006 | – 7,6 | – 9,7 | – 5,8 | – 3,6 | – 3,2 | puuttuu |
| LO joulukuu 2005 | puuttuu | puuttuu | puuttuu | puuttuu | puuttuu | puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | puuttuu | puuttuu |
| LO syyskuu 2006 | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | puuttuu |
| VO joulukuu 2005
   (10) | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | puuttuu | puuttuu |
| Lähde:

  Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2006

4,2

4,0

2,2

2,6

4,2

4,3

KOM marraskuu 2006

4,2

4,0

2,4

2,7

puuttuu

puuttuu

LO syyskuu 2006

4,1

4,1

2,2

2,6

4,1

puuttuu

LO joulukuu 2005

4,2

4,3

4,1

4,1

puuttuu

puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2006

3,6

3,9

6,2

3,3

3,0

2,8

KOM marraskuu 2006

3,5

3,9

6,8

3,9

puuttuu

puuttuu

LO syyskuu 2006

3,6

3,5

6,2

3,3

3,0

puuttuu

LO joulukuu 2005

3,5

2,1

3,0

2,4

puuttuu

puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (5)

0,5

0,9

– 0,4

– 1,2

– 0,5

0,4

KOM marraskuu 2006 (9)

0,6

1,0

0,1

– 0,5

puuttuu

puuttuu

LO syyskuu 2006
   (5)

0,3

0,8

– 0,3

– 0,9

0,0

puuttuu

LO joulukuu 2005
   (5)

– 1,0

– 0,5

– 0,1

0,4

puuttuu

puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

– 7,8

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

– 2,7

KOM marraskuu 2006

– 7,8

– 10,1

– 7,4

– 5,6

puuttuu

puuttuu

LO syyskuu 2006

– 7,5

– 10,1

– 6,8

– 4,3

– 3,2

puuttuu

LO joulukuu 2005
   (10)

– 7,4

– 6,1

– 4,7

– 3,4

puuttuu

puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

– 3,7

– 6,2

– 2,4

0,0

0,9

1,1

KOM marraskuu 2006

– 3,7

– 6,1

– 2,9

– 1,4

puuttuu

puuttuu

LO syyskuu 2006

– 3,4

– 6,3

– 2,4

– 0,2

0,8

puuttuu

LO joulukuu 2005
   (5)

– 3,8

– 2,9

– 1,7

– 0,7

puuttuu

puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (5)

– 8,0

– 10,5

– 6,6

– 3,8

– 3,0

– 2,9

KOM marraskuu 2006

– 8,1

– 10,5

– 7,4

– 5,4

puuttuu

puuttuu

LO syyskuu 2006
   (5)

– 7,6

– 10,5

– 6,7

– 3,9

– 3,2

puuttuu

LO joulukuu 2005

puuttuu

puuttuu

puuttuu

puuttuu

puuttuu

puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006
   (7)

– 8,0

– 9,8

– 5,6

– 3,7

– 3,0

– 2,9

KOM marraskuu 2006 (8)

– 8,5

– 10,3

– 6,5

– 5,1

puuttuu

puuttuu

LO syyskuu 2006

– 7,6

– 9,7

– 5,8

– 3,6

– 3,2

puuttuu

LO joulukuu 2005

puuttuu

puuttuu

puuttuu

puuttuu

puuttuu

puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2006

61,7

67,5

70,1

71,3

69,3

67,5

KOM marraskuu 2006

61,7

67,6

70,9

72,7

puuttuu

puuttuu

LO syyskuu 2006

62,3

68,5

71,3

72,3

70,4

puuttuu

VO joulukuu 2005
   (10)

61,5

63,0

63,2

62,3

puuttuu

puuttuu

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Joulukuussa 2005 tarkistetusta lähentymisohjelmasta antamassaan lausunnossa neuvosto oli katsonut, että menojen suunniteltua 7,5 prosentin leikkausta suhteessa BKT:hen ei tuettu konkreettisin toimenpitein. Sen vuoksi se kehotti Unkaria esittämään 1 päivään syyskuuta 2006 mennessä tarkistetun lähentymisohjelman mukautetun version, jossa esitettäisiin keskipitkän aikavälin sopeutusuran kanssa kaikilta osin yhdenmukaiset konkreettiset ja rakenteelliset toimenpiteet. Tämän pyynnön mukaisesti Unkari esitti neuvostolle ja komissiolle tarkistetun ohjelmansa 1 päivänä syyskuuta 2006.

(3)  Alijäämätavoitteena oleva 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ylittäisi edelleen perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa oletetaan, että neuvosto ja komissio ottavat huomioon 20 prosenttia eläkeuudistuksesta talousarvioon aiheutuvasta vuotuisesta rasituksesta (jonka odotetaan olevan 0,3 % suhteessa BKT:hen kyseisenä vuonna) tehdessään päätöksen Unkarin osalta aloitetun liiallista alijäämää koskevan menettelyn kumoamisesta (noudattaen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 7 kohtaa, jossa todetaan, että jos julkisen talouden alijäämä ”...on supistunut merkittävästi ja jatkuvasti ja saavuttanut lähellä viitearvoa olevan tason”, neuvoston ja komission olisi otettava huomioon täysin rahastoivan pilarin sisältävästä eläkeuudistuksesta aiheutuvat nettokustannukset viiden vuoden siirtymäkauden ajan soveltamalla lineaarista vähennystä ja samalla otettava huomioon käytännesäännöissä olevat täytäntöönpanosäännöt).

(4)  Ohjelmassa ei esitetä julkisen talouden menoja koskevia toimintokohtaisia tietoja eikä tietoja tehdyistä työtunneista tai valtion rahoitusomaisuudesta ja -velasta. Myös jotkin tiedot julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä puuttuvat.

(5)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(6)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 1,0 prosenttia vuonna 2007 ja 0,1 prosenttia 2008, kaikki alijäämää lisääviä).

(8)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, supistaa alijäämää; 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,9 prosenttia vuonna 2007 ja 0,3 prosenttia vuonna 2008, kaikki alijäämää lisääviä).

(9)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,7 prosenttia vuonna 2005, 3,6 prosenttia vuonna 2006, 3,4 prosenttia vuonna 2007 ja 3,2 prosenttia vuonna 2008.

(10)  Vertailukelpoisuuden vuoksi joulukuun 2005 lähentymisohjelman julkista taloutta koskevia lukuja on mukautettu eläkejärjestelmän uudistukseen liittyvien kustannusten ottamiseksi huomioon.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/28

---

Menettelyn aloittaminen

(Asia COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/08)

Komissio päätti 19. maaliskuuta 2007 aloittaa menettelyn edellä mainitussa asiassa todettuaan, että ilmoitettu yrityskeskittymä herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Menettelyn aloittaminen johtaa ilmoitetun yrityskeskittymän osalta tutkimuksen toisen vaiheen aloittamiseen. Päätös on tehty neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

Komissio kehottaa niitä, joita asia koskee, esittämään sille mahdolliset huomautuksensa ehdotetun yrityskeskittymän osalta.

Huomautusten on oltava komissiolla 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 – 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan yhteisöjen komissio |
| --- |
| Kilpailun PO |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Euroopan yhteisöjen komissio

Kilpailun PO

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles/Brussel

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/29

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2007/C 71/09)

| Päätöksen tekopäivä | 19.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 4/04 (ex N 13/04) |
| Jäsenvaltio | Saksan liittotasavalta |
| Alue | Schleswig-Holstein |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99 |
| Oikeusperusta | Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tavoite | Investoinnit ja tekninen apu |
| Tukimuoto | Avustus |
| Talousarvio | 956 100 EUR |
| Intensiteetti | Muuttuva |
| Kesto | 2003-2006 |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Landesregierung Schleswig-Holstein |
| Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus |
| D-24106 Kiel |

Päätöksen tekopäivä

19.12.2006

Tuen numero

NN 4/04 (ex N 13/04)

Jäsenvaltio

Saksan liittotasavalta

Alue

Schleswig-Holstein

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung — Änderung des Beihilferegimes N 326/99

Oikeusperusta

Richtlinien zur Förderung der Dorf- und ländlichen Regionalentwicklung in Schleswig-Holstein

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tavoite

Investoinnit ja tekninen apu

Tukimuoto

Avustus

Talousarvio

956 100 EUR

Intensiteetti

Muuttuva

Kesto

2003-2006

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Landesregierung Schleswig-Holstein

Ministerium für ländliche Räume, Landesplanung, Landwirtschaft und Tourismus

D-24106 Kiel

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 13.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 44/06 |
| Jäsenvaltio | Saksan liittotasavalta |
| Alue | Schleswig-Holstein |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | BVD-Beihilfe Richtlinien |
| Oikeusperusta | — | Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005 |

Päätöksen tekopäivä

13.12.2006

Tuen numero

NN 44/06

Jäsenvaltio

Saksan liittotasavalta

Alue

Schleswig-Holstein

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

BVD-Beihilfe Richtlinien

Oikeusperusta

—

Landesverordnung zum Schutz der Rinder vor eine Infektion mit dem Bovinen Virusdiarrhoe-Virus vom 13.9.2005

| — | BVD-Beihilfe Richtlinie |
| --- | --- |

—

BVD-Beihilfe Richtlinie

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

BVD-tartuntojen välttäminen

Tukimuoto

Avustus

Talousarvio

1 175 000 EUR/vuosi

Tuen enimmäisintensiteetti

enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ja enintään 100 prosenttia poistettua eläintä kohden

Kesto

2 vuotta

Toimialat

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Ministerium für Landwirtschaft |
| --- |
| Mercatorstr. 3 |
| D-24106 Kiel |

Ministerium für Landwirtschaft

Mercatorstr. 3

D-24106 Kiel

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 6.12.2006 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 47/06 (ex N 445/06) |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | Englanti |
| Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi) | Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England) |
| Oikeusperusta | The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006 |
| Toimenpidetyyppi | Ohjelma |
| Tarkoitus | Riskinhallinta: eläintaudit |
| Tukimuoto | Avustus |
| Talousarvio | 102 miljoonaa GBP (147 miljoonaa EUR) |
| Intensiteetti | 100 % |
| Kesto | 1.2.2006-31.1.2012 |
| Toimialat | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra) |
| TB Division: Policy and Compensation Branch |
| 1A, Page Street |
| London SW1P 4PQ |
| United Kingdom |

Päätöksen tekopäivä

6.12.2006

Tuen numero

NN 47/06 (ex N 445/06)

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

Englanti

Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi)

Cattle Compensation Scheme: Bovine TB, Brucellosis, BSE and EBL (England)

Oikeusperusta

The Animal Health Act 1981, The Tuberculosis (England) Order 2006, The Brucellosis (England) Order, The Enzootic Bovine Lekosis (England) Order 2000 and The Transmissible Spongiform Encephalopathies Regulations 2006

Toimenpidetyyppi

Ohjelma

Tarkoitus

Riskinhallinta: eläintaudit

Tukimuoto

Avustus

Talousarvio

102 miljoonaa GBP (147 miljoonaa EUR)

Intensiteetti

100 %

Kesto

1.2.2006-31.1.2012

Toimialat

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra)

TB Division: Policy and Compensation Branch

1A, Page Street

London SW1P 4PQ

United Kingdom

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 60/06 ex N 569/06 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, OPEK
  OPEK |
| Oikeusperusta | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Toimenpidetyyppi | Valmisteverosta vapauttaminen |
| Tarkoitus | Polttoaineen vapauttaminen valmisteverosta korvauksena OPEK:in tuottaman puhtaan kasviöljyn ylimääräisistä tuotantokustannuksista. Tavoitteena on CO2-päästöjen vähentäminen Alankomaissa |
| Tukimuoto | Tasausmaksu; tuella korvataan puhtaan kasviöljyn tuotannosta aiheutuvat lisäkustannukset. |
| Talousarvio | 1 000 000 EUR |
| Intensiteetti | Ylimääräisten tuotantokustannusten korvaaminen |
| Kesto | 16.7.2002-31.12.2010 |
| Asianomainen ala | Maatalous — energiantuotanto |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

8.2.2007

Tuen numero

NN 60/06 ex N 569/06

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, OPEK

OPEK

Oikeusperusta

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Toimenpidetyyppi

Valmisteverosta vapauttaminen

Tarkoitus

Polttoaineen vapauttaminen valmisteverosta korvauksena OPEK:in tuottaman puhtaan kasviöljyn ylimääräisistä tuotantokustannuksista. Tavoitteena on CO2-päästöjen vähentäminen Alankomaissa

Tukimuoto

Tasausmaksu; tuella korvataan puhtaan kasviöljyn tuotannosta aiheutuvat lisäkustannukset.

Talousarvio

1 000 000 EUR

Intensiteetti

Ylimääräisten tuotantokustannusten korvaaminen

Kesto

16.7.2002-31.12.2010

Asianomainen ala

Maatalous — energiantuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Muita tietoja

Valmisteverosta vapauttaminen on hyväksytty kolmen yrityksen osalta. OPEK on yksi näistä yrityksistä

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 8.2.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 61/06 ex N 570/06 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, Solaroilsystems
  Solaroilsystems |
| Oikeusperusta | Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën |
| Toimenpidetyyppi | Valmisteverosta vapauttaminen |
| Tarkoitus | Polttoaineen vapauttaminen valmisteverosta korvauksena Solaroilsystems:in tuottaman puhtaan kasviöljyn ylimääräisistä tuotantokustannuksista. Tavoitteena on CO2-päästöjen vähentäminen Alankomaissa |
| Tukimuoto | Tasausmaksu; tuella korvataan puhtaan kasviöljyn tuotannosta aiheutuvat lisäkustannukset |
| Talousarvio | 6 800 000 EUR |
| Intensiteetti | Ylimääräisten tuotantokustannusten korvaaminen |
| Kesto | 25.6.2003-31.12.2010 |
| Asianomainen ala | Maatalous — energiantuotanto |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerie van Financiën Den Haag |
| Postbus 20201 |
| 2500 EE Den Haag |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

8.2.2007

Tuen numero

NN 61/06 ex N 570/06

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Vrijstelling van accijnzen voor pure plantaardige olie, Solaroilsystems

Solaroilsystems

Oikeusperusta

Individuele beschikkingen, bevoegdheid van de Staatssecretaris van Financiën

Toimenpidetyyppi

Valmisteverosta vapauttaminen

Tarkoitus

Polttoaineen vapauttaminen valmisteverosta korvauksena Solaroilsystems:in tuottaman puhtaan kasviöljyn ylimääräisistä tuotantokustannuksista. Tavoitteena on CO2-päästöjen vähentäminen Alankomaissa

Tukimuoto

Tasausmaksu; tuella korvataan puhtaan kasviöljyn tuotannosta aiheutuvat lisäkustannukset

Talousarvio

6 800 000 EUR

Intensiteetti

Ylimääräisten tuotantokustannusten korvaaminen

Kesto

25.6.2003-31.12.2010

Asianomainen ala

Maatalous — energiantuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerie van Financiën Den Haag

Postbus 20201

2500 EE Den Haag

Nederland

Muita tietoja

Valmisteverosta vapauttaminen on hyväksytty kolmen yrityksen osalta. Solaroilsystems on yksi näistä yrityksistä

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/33

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4441 — EN+/Glencore/SUAL/UC RUSAL)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/10)

Komissio päätti 1. helmikuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4441. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4441. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/33

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4544 — RANK/SIG)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/11)

Komissio päätti 15. maaliskuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4544. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4544. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/34

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4560 — ONEX/Eastman Kodak Health Group)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/12)

Komissio päätti 15. maaliskuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4560. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4560. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

III Valmistelevat säädökset

Jäsenvaltioiden aloitteet

Neuvosto

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/35

---

Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan, Italian tasavallan, Suomen tasavallan, Portugalin tasavallan, Romanian ja Ruotsin kuningaskunnan aloite neuvoston päätöksen tekemiseksi rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi

(2007/C 71/13)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan, 31 artiklan 1 kohdan a alakohdan, 32 artiklan sekä 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,

ottaa huomioon [Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan, Italian tasavallan, Suomen tasavallan, Portugalin tasavallan, Romanian ja Ruotsin kuningaskunnan] aloitteen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin neuvosto pitää ensisijaisen tärkeänä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomista, joka on unionin yhdistämien valtioiden kansojen keskeinen huolenaihe. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin neuvosto pitää ensisijaisen tärkeänä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomista, joka on unionin yhdistämien valtioiden kansojen keskeinen huolenaihe.

| (2) | Euroopan unionin tavoitteena on antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa rikosasioissa tehtävän poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön alalla. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin tavoitteena on antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa rikosasioissa tehtävän poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön alalla.

| (3) | Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todettiin tarvittavan sellaista jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä tehostettua tietojenvaihtoa, jonka tarkoituksena on rikosten havaitseminen ja tutkinta varten. |
| --- | --- |

(3)

Tampereella lokakuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todettiin tarvittavan sellaista jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä tehostettua tietojenvaihtoa, jonka tarkoituksena on rikosten havaitseminen ja tutkinta varten.

| (4) | Marraskuussa 2004 hyväksytyssä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittamista Euroopan unionissa koskevassa Haagin ohjelmassa Eurooppa-neuvosto toi ilmi vakaumuksensa, että mainittu tavoite edellyttää innovatiivista lähestymistapaa rajatylittävään lainvalvontatietojen vaihtamiseen. |
| --- | --- |

(4)

Marraskuussa 2004 hyväksytyssä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittamista Euroopan unionissa koskevassa Haagin ohjelmassa Eurooppa-neuvosto toi ilmi vakaumuksensa, että mainittu tavoite edellyttää innovatiivista lähestymistapaa rajatylittävään lainvalvontatietojen vaihtamiseen.

| (5) | Eurooppa-neuvosto on tämän mukaisesti todennut, että tällaisten tietojen vaihtamisessa olisi noudatettava saatavuusperiaatteeseen sovellettavia ehtoja. Tämä tarkoittaa, että unionin jäsenvaltion lainvalvontaviranomainen, joka tarvitsee tietoja tehtäviensä suorittamiseksi, voi saada tiedot toisesta jäsenvaltiosta ja että sen jäsenvaltion lainvalvontaviranomaiset, joilla on nämä tiedot, antavat ne käyttöön ilmoitettua tarkoitusta varten ottaen huomioon viimeksi mainitussa valtiossa meneillään olevan tutkinnan tarpeet. |
| --- | --- |

(5)

Eurooppa-neuvosto on tämän mukaisesti todennut, että tällaisten tietojen vaihtamisessa olisi noudatettava saatavuusperiaatteeseen sovellettavia ehtoja. Tämä tarkoittaa, että unionin jäsenvaltion lainvalvontaviranomainen, joka tarvitsee tietoja tehtäviensä suorittamiseksi, voi saada tiedot toisesta jäsenvaltiosta ja että sen jäsenvaltion lainvalvontaviranomaiset, joilla on nämä tiedot, antavat ne käyttöön ilmoitettua tarkoitusta varten ottaen huomioon viimeksi mainitussa valtiossa meneillään olevan tutkinnan tarpeet.

| (6) | Eurooppa-neuvosto asetti 1 päivän tammikuuta 2008 tämän Haagin ohjelman tavoitteen saavuttamisen määräajaksi. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto asetti 1 päivän tammikuuta 2008 tämän Haagin ohjelman tavoitteen saavuttamisen määräajaksi.

| (7) | Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä puitepäätöksessä 2006/960/YOS (2) vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset voivat nopeasti ja tehokkaasti vaihtaa olemassa olevia tietoja ja tiedustelutietoja rikostutkinnan tai rikostiedustelutoimien toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä puitepäätöksessä 2006/960/YOS (2) vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset voivat nopeasti ja tehokkaasti vaihtaa olemassa olevia tietoja ja tiedustelutietoja rikostutkinnan tai rikostiedustelutoimien toteuttamiseksi.

| (8) | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittamista koskevassa Haagin ohjelmassa todetaan kuitenkin, että uutta teknologiaa olisi käytettävä mahdollisimman tehokkaasti ja että olisi oltava myös vastavuoroinen pääsy kansallisiin tietokantoihin. Haagin ohjelmassa todetaan niin ikään, että uusia keskitettyjä EU-tietokantoja olisi perustettava vain, jos tutkimukset osoittavat niiden tuovan lisäarvoa. |
| --- | --- |

(8)

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden lujittamista koskevassa Haagin ohjelmassa todetaan kuitenkin, että uutta teknologiaa olisi käytettävä mahdollisimman tehokkaasti ja että olisi oltava myös vastavuoroinen pääsy kansallisiin tietokantoihin. Haagin ohjelmassa todetaan niin ikään, että uusia keskitettyjä EU-tietokantoja olisi perustettava vain, jos tutkimukset osoittavat niiden tuovan lisäarvoa.

| (9) | Tehokkaan kansainvälisen yhteistyön kannalta on ensisijaisen tärkeää, että täsmällisiä tietoja voidaan vaihtaa nopeasti ja tehokkaasti. Tavoitteena on ottaa käyttöön menettelyjä, joilla edistetään nopeita, tehokkaita ja edullisia tiedonvaihtotapoja. Tietojen yhteiskäyttöä varten näihin menettelyihin sovelletaan vastuuvelvollisuutta, ja niiden on sisällettävä asianmukaiset takeet tietojen oikeellisuudesta ja turvallisuudesta siirtämisen ja säilyttämisen aikana sekä tietojen kirjaamisessa noudatettavat menettelyt ja vaihdettujen tietojen käyttämistä koskevat rajoitukset. |
| --- | --- |

(9)

Tehokkaan kansainvälisen yhteistyön kannalta on ensisijaisen tärkeää, että täsmällisiä tietoja voidaan vaihtaa nopeasti ja tehokkaasti. Tavoitteena on ottaa käyttöön menettelyjä, joilla edistetään nopeita, tehokkaita ja edullisia tiedonvaihtotapoja. Tietojen yhteiskäyttöä varten näihin menettelyihin sovelletaan vastuuvelvollisuutta, ja niiden on sisällettävä asianmukaiset takeet tietojen oikeellisuudesta ja turvallisuudesta siirtämisen ja säilyttämisen aikana sekä tietojen kirjaamisessa noudatettavat menettelyt ja vaihdettujen tietojen käyttämistä koskevat rajoitukset.

| (10) | Belgian kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan ja Itävallan tasavallan välillä 27 päivänä toukokuuta 2005 tehty Prümin sopimus rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin, rajanylittävän rikollisuuden ja laittoman muuttoliikkeen torjumiseksi täyttää nämä vaatimukset. Jotta Haagin ohjelman sisällölliset vaatimukset voidaan täyttää kaikkien jäsenvaltioiden osalta ja jotta tavoitteet voidaan saavuttaa määräajassa, Prümin sopimuksen keskeiset osat on saatettava soveltuviksi kaikkiin jäsenvaltioihin. Tämän neuvoston päätöksen olisi siten perustuttava Prümin sopimuksen keskeisiin määräyksiin. |
| --- | --- |

(10)

Belgian kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan ja Itävallan tasavallan välillä 27 päivänä toukokuuta 2005 tehty Prümin sopimus rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin, rajanylittävän rikollisuuden ja laittoman muuttoliikkeen torjumiseksi täyttää nämä vaatimukset. Jotta Haagin ohjelman sisällölliset vaatimukset voidaan täyttää kaikkien jäsenvaltioiden osalta ja jotta tavoitteet voidaan saavuttaa määräajassa, Prümin sopimuksen keskeiset osat on saatettava soveltuviksi kaikkiin jäsenvaltioihin. Tämän neuvoston päätöksen olisi siten perustuttava Prümin sopimuksen keskeisiin määräyksiin.

| (11) | Näin ollen tämän päätöksen olisi sisällettävä säännöksiä, joiden tarkoituksena on parantaa tietojen vaihtoa ja joiden nojalla jäsenvaltiot antavat toisilleen pääsyoikeudet automatisoituihin DNA-analyysitietokantoihinsa, automatisoituihin sormenjälkien tunnistamisjärjestelmiinsä sekä ajoneuvorekisteritietoihinsa. Kansallisten DNA-analyysitietokantojen ja sormenjälkien automatisoitujen tunnistamisjärjestelmien sisältämien tietojen osalta osuma/ei osumaa -järjestelmä antaisi haun tekevälle jäsenvaltiolle mahdollisuuden pyytää yksittäisiä asiaankuuluvia henkilötietoja tietokantaa hallinnoivalta jäsenvaltiolta ja tarvittaessa pyytää lisätietoja käyttämällä keskinäisen avunannon menettelyjä. |
| --- | --- |

(11)

Näin ollen tämän päätöksen olisi sisällettävä säännöksiä, joiden tarkoituksena on parantaa tietojen vaihtoa ja joiden nojalla jäsenvaltiot antavat toisilleen pääsyoikeudet automatisoituihin DNA-analyysitietokantoihinsa, automatisoituihin sormenjälkien tunnistamisjärjestelmiinsä sekä ajoneuvorekisteritietoihinsa. Kansallisten DNA-analyysitietokantojen ja sormenjälkien automatisoitujen tunnistamisjärjestelmien sisältämien tietojen osalta osuma/ei osumaa -järjestelmä antaisi haun tekevälle jäsenvaltiolle mahdollisuuden pyytää yksittäisiä asiaankuuluvia henkilötietoja tietokantaa hallinnoivalta jäsenvaltiolta ja tarvittaessa pyytää lisätietoja käyttämällä keskinäisen avunannon menettelyjä.

| (12) | Tämä nopeuttaisi nykyisiä menettelyjä merkittävästi antamalla jäsenvaltioille mahdollisuuden selvittää, onko jollakin jäsenvaltiolla sen tarvitsemia tietoja, ja jos näin on, millä jäsenvaltiolla ne ovat. |
| --- | --- |

(12)

Tämä nopeuttaisi nykyisiä menettelyjä merkittävästi antamalla jäsenvaltioille mahdollisuuden selvittää, onko jollakin jäsenvaltiolla sen tarvitsemia tietoja, ja jos näin on, millä jäsenvaltiolla ne ovat.

| (13) | Rajatylittävän tietojen vertaamisen on määrä tuoda uusi ulottuvuus rikollisuuden torjuntaan. Vertailusta saatavat tiedot ovat omiaan avaamaan jäsenvaltioille uusia tutkinnallisia lähestymistapoja ja niillä on siten keskeinen asema jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten avustamisessa. |
| --- | --- |

(13)

Rajatylittävän tietojen vertaamisen on määrä tuoda uusi ulottuvuus rikollisuuden torjuntaan. Vertailusta saatavat tiedot ovat omiaan avaamaan jäsenvaltioille uusia tutkinnallisia lähestymistapoja ja niillä on siten keskeinen asema jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten avustamisessa.

| (14) | Sääntöjen olisi perustuttava jäsenvaltioiden kansallisten tietokantojen verkottamiseen ja niiden olisi siten muodostettava yksinkertainen ja tehokas lähestymistapa rajatylittävän rikollisuuden torjumiseen. |
| --- | --- |

(14)

Sääntöjen olisi perustuttava jäsenvaltioiden kansallisten tietokantojen verkottamiseen ja niiden olisi siten muodostettava yksinkertainen ja tehokas lähestymistapa rajatylittävän rikollisuuden torjumiseen.

| (15) | Jäsenvaltioiden olisi tietyin ehdoin voitava toimittaa henkilötietoja ja muita kuin henkilötietoja tiedonvaihdon parantamiseksi sellaisten suurtapahtumien yhteydessä, joilla on rajatylittäviä ulottuvuuksia. |
| --- | --- |

(15)

Jäsenvaltioiden olisi tietyin ehdoin voitava toimittaa henkilötietoja ja muita kuin henkilötietoja tiedonvaihdon parantamiseksi sellaisten suurtapahtumien yhteydessä, joilla on rajatylittäviä ulottuvuuksia.

| (16) | Koska kansainvälistä yhteistyötä erityisesti rajanylittävän rikollisuuden torjumiseksi on parannettava edelleen, tämän päätöksen olisi tietojen vaihdon parantamisen lisäksi muun muassa mahdollistettava poliisiviranomaisten tiiviimpi yhteistyö esimerkiksi yhteisten turvallisuusoperaatioiden (esim. yhteiset partiot) ja rajatylittävän toiminnan muodossa, kun henki tai terveys on välittömässä vaarassa. |
| --- | --- |

(16)

Koska kansainvälistä yhteistyötä erityisesti rajanylittävän rikollisuuden torjumiseksi on parannettava edelleen, tämän päätöksen olisi tietojen vaihdon parantamisen lisäksi muun muassa mahdollistettava poliisiviranomaisten tiiviimpi yhteistyö esimerkiksi yhteisten turvallisuusoperaatioiden (esim. yhteiset partiot) ja rajatylittävän toiminnan muodossa, kun henki tai terveys on välittömässä vaarassa.

| (17) | Rikosasioissa tehtävän tiiviimmän poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön on kuljettava rinta rinnan perusoikeuksien kunnioittamisen kanssa, joita ovat erityisesti oikeus yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaamisen. Tämä olisi taattava tässä päätöksessä kattavilla erityisillä tietosuojajärjestelyillä, jotka olisi laadittava vastaamaan päätöksellä säännellyn tietojenvaihdon erityisluonnetta. Päätöksen erityisissä tietosuojasäännöksissä olisi otettava erityisesti huomioon tietokantojen rajatylittävän online-käytön erityisluonne. Koska online-käytön yhteydessä tietokantaa hallinnoiva jäsenvaltio ei voi tehdä ennakkotarkistuksia, tässä päätöksessä olisi varmistettava, jälkikäteen tapahtuva valvonta. |
| --- | --- |

(17)

Rikosasioissa tehtävän tiiviimmän poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön on kuljettava rinta rinnan perusoikeuksien kunnioittamisen kanssa, joita ovat erityisesti oikeus yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaamisen. Tämä olisi taattava tässä päätöksessä kattavilla erityisillä tietosuojajärjestelyillä, jotka olisi laadittava vastaamaan päätöksellä säännellyn tietojenvaihdon erityisluonnetta. Päätöksen erityisissä tietosuojasäännöksissä olisi otettava erityisesti huomioon tietokantojen rajatylittävän online-käytön erityisluonne. Koska online-käytön yhteydessä tietokantaa hallinnoiva jäsenvaltio ei voi tehdä ennakkotarkistuksia, tässä päätöksessä olisi varmistettava, jälkikäteen tapahtuva valvonta.

| (18) | Koska jäsenvaltiot ovat tietoisia tämän päätöksen merkityksestä yksilöiden oikeuksien suojaamisen kannalta ja siitä, että henkilötietojen toimittaminen toiselle jäsenvaltiolle edellyttää riittävää tietosuojatasoa tiedot vastaanottavassa jäsenvaltiossa, jäsenvaltioiden olisi varmistettava kaikkien tämän päätöksen sisältämien tietosuojasääntöjen tehokas täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(18)

Koska jäsenvaltiot ovat tietoisia tämän päätöksen merkityksestä yksilöiden oikeuksien suojaamisen kannalta ja siitä, että henkilötietojen toimittaminen toiselle jäsenvaltiolle edellyttää riittävää tietosuojatasoa tiedot vastaanottavassa jäsenvaltiossa, jäsenvaltioiden olisi varmistettava kaikkien tämän päätöksen sisältämien tietosuojasääntöjen tehokas täytäntöönpano.

| (19) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä yksinään tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita, erityisesti tietojenvaihdon parantamista Euroopan unionissa, ottaen huomioon rikollisuuden torjuntaan ja turvallisuuteen liittyvien kysymysten rajatylittävän luonteen ja koska jäsenvaltioiden on turvauduttava toistensa apuun näissä kysymyksissä, ja tavoitteet voidaan siten toteuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla, joten neuvosto voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa viitatun Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklan mukaisen suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä yksinään tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita, erityisesti tietojenvaihdon parantamista Euroopan unionissa, ottaen huomioon rikollisuuden torjuntaan ja turvallisuuteen liittyvien kysymysten rajatylittävän luonteen ja koska jäsenvaltioiden on turvauduttava toistensa apuun näissä kysymyksissä, ja tavoitteet voidaan siten toteuttaa paremmin Euroopan unionin tasolla, joten neuvosto voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa viitatun Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklan mukaisen suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (20) | Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa esitettyjä periaatteita, |
| --- | --- |

(20)

Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa esitettyjä periaatteita,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 LUKU

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

1 artikla

Tarkoitus ja soveltamisala

Tämän päätöksen avulla jäsenvaltiot pyrkivät tehostamaan rajatylittävää yhteistyötä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvissa asioissa, erityisesti rikosten torjumisesta ja tutkinnasta vastaavien viranomaisten välistä tietojenvaihtoa. Tätä varten tämä päätös sisältää seuraavia aloja koskevia sääntöjä:

| a) | DNA-tunnisteiden, sormenjälkitietojen ja tiettyjen kansallisten ajoneuvorekisteritietojen automatisoituun siirtämiseen sovellettavia ehtoja ja menettelyjä koskevat säännökset (2 luku); |
| --- | --- |

a)

DNA-tunnisteiden, sormenjälkitietojen ja tiettyjen kansallisten ajoneuvorekisteritietojen automatisoituun siirtämiseen sovellettavia ehtoja ja menettelyjä koskevat säännökset (2 luku);

| b) | säännökset tietojen toimittamiseen sovellettavista ehdoista sellaisten suurtapahtumien yhteydessä, joilla on rajat ylittäviä ulottuvuuksia (3 luku); |
| --- | --- |

b)

säännökset tietojen toimittamiseen sovellettavista ehdoista sellaisten suurtapahtumien yhteydessä, joilla on rajat ylittäviä ulottuvuuksia (3 luku);

| c) | säännökset terrorismirikosten estämiseen tarkoitettujen tietojen toimittamiseen sovellettavista ehdoista (4 luku); |
| --- | --- |

c)

säännökset terrorismirikosten estämiseen tarkoitettujen tietojen toimittamiseen sovellettavista ehdoista (4 luku);

| d) | säännökset ehdoista ja menettelyistä, joita sovelletaan rajapoliisin yhteistyön tehostamiseen erilaisten toimenpiteiden avulla (5 luku). |
| --- | --- |

d)

säännökset ehdoista ja menettelyistä, joita sovelletaan rajapoliisin yhteistyön tehostamiseen erilaisten toimenpiteiden avulla (5 luku).

2 LUKU

ONLINE-KÄYTTÖ JA LISÄTIETOJA KOSKEVAT PYYNNÖT

1 JAKSO

DNA-Tunnisteet

2 artikla

Kansallisten DNA-analyysitietokantojen perustaminen

1.   Jäsenvaltiot perustavat ja ylläpitävät kansallisia DNA-analyysitietokantoja rikosten tutkintaa varten. Tässä päätöksessä tarkoitetuissa tietokannoissa olevien tietojen käsittely tapahtuu tämän päätöksen säännösten ja käsittelyyn sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

2.   Tämän päätöksen soveltamiseksi jäsenvaltiot takaavat pääsyn kansallisten DNA-analyysitietokantojen viitetietoihin 1 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. Viitetiedot sisältävät ainoastaan DNA:n koodaamattomasta osasta saadut DNA-tunnisteet ja viitenumeron. Viitetiedoissa ei saa olla mitään rekisteröidyn välittömän tunnistamisen mahdollistavia tietoja. Viitetiedot, joita ei voida yhdistää kehenkään henkilöön (tunnistamattomat DNA-tunnisteet), on voitava tunnistaa sellaisiksi.

3.   Kukin jäsenvaltio ilmoittaa 33 artiklan mukaisesti neuvoston pääsihteeristölle ne kansalliset DNA-analyysitietokannat, joihin 2-6 artiklaa voidaan soveltaa, sekä edellytykset 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle automaattiselle haulle.

3 artikla

DNA-tunnisteiden automaattinen haku

1.   Jäsenvaltiot antavat 6 artiklassa tarkoitetuille muiden jäsenvaltioiden kansallisille yhteyspisteille rikosten tutkintaa varten pääsyn omien DNA-analyysitietokantojensa viitetietoihin ja valtuudet tehdä niistä automaattisia hakuja DNA-tunnisteita vertailemalla. Hakuja voidaan tehdä vain yksittäistapauksissa ja pyynnön esittävän jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä noudattaen.

2.   Jos automaattisen haun yhteydessä todetaan välitetyn DNA-tunnisteen vastaavuus tiedot vastaanottavan jäsenvaltion tietokantaan tallennetun DNA-tunnisteen kanssa, saa tiedot vastaanottavan jäsenvaltion kansallinen yhteyspiste automaattisesti ilmoituksen osuman kohteena olleista viitetiedoista. Jos vastaavuutta ei todeta, siitä annetaan automaattinen ilmoitus.

4 artikla

DNA-tunnisteiden automaattinen vertailu

1.   Jäsenvaltiot vertailevat rikosten tutkintaa varten yhteisymmärryksessä ja kansallisten yhteyspisteidensä välityksellä omia tunnistamattomia DNA-tunnisteitaan kaikkien muiden kansallisten DNA-analyysitietokantojen viitetiedoissa olevien DNA-tunnisteiden kanssa. Tunnisteiden toimittaminen ja vertailu tapahtuvat automaattisesti. Tunnistamattomien DNA-tunnisteiden toimittaminen vertailua varten suoritetaan ainoastaan, jos pyynnön esittävän jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö sen sallii.

2.   Mikäli jäsenvaltio 1 kohdassa tarkoitetun vertailun tuloksena toteaa, että toimitetut DNA-tunnisteet vastaavat DNA-analyysitietokannassa olevia tietoja, se toimittaa toisen jäsenvaltion kansalliselle yhteyspisteelle viipymättä ne viitetiedot, joiden osalta vastaavuus on todettu.

5 artikla

Muiden henkilötietojen ja muiden tietojen toimittaminen

Jos DNA-tunnisteiden vastaavuus todetaan 3 ja 4 artiklan mukaisessa menettelyissä, noudatetaan viitetietoihin liittyvien muiden henkilötietojen ja muiden tietojen toimittamisessa pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä, mukaan lukien oikeusapua koskevat säännökset.

6 artikla

Kansallinen yhteyspiste ja täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Edellä 3 ja 4 artiklassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseksi kukin jäsenvaltio nimeää kansallisen yhteyspisteen. Kansallisten yhteyspisteiden toimivaltuudet määräytyvät sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan.

2.   Edellä 3 ja 4 artiklassa säädettyjen menettelyjen tekniset yksityiskohdat vahvistetaan 34 artiklassa tarkoitetuissa täytäntöönpanotoimenpiteissä.

7 artikla

Molekyyligeneettisen materiaalin kerääminen ja DNA-tunnisteiden toimittaminen

Jos meneillään olevassa rikostutkinnassa tai rikosoikeudenkäynnissä tietystä pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion alueella oleskelevasta henkilöstä ei ole olemassa DNA-tunnistetta, pyynnön vastaanottava jäsenvaltio antaa oikeusapua hankkimalla ja tutkimalla tästä henkilöstä saatua molekyyligeneettistä materiaalia sekä toimittamalla saadun DNA-tunnisteen, mikäli

| a) | pyynnön esittävä jäsenvaltio ilmoittaa, mihin tarkoitukseen tätä tarvitaan; |
| --- | --- |

a)

pyynnön esittävä jäsenvaltio ilmoittaa, mihin tarkoitukseen tätä tarvitaan;

| b) | pyynnön esittävä jäsenvaltio esittää lainsäädäntönsä mukaisesti toimivaltaisen viranomaisen antaman tutkintapyynnön tai -määräyksen, josta käy ilmi, että edellytykset molekyyligeneettisen materiaalin hankinnalle ja tutkimukselle olisivat olemassa, jos kyseinen henkilö oleskelisi pyynnön esittävän jäsenvaltion alueella; ja |
| --- | --- |

b)

pyynnön esittävä jäsenvaltio esittää lainsäädäntönsä mukaisesti toimivaltaisen viranomaisen antaman tutkintapyynnön tai -määräyksen, josta käy ilmi, että edellytykset molekyyligeneettisen materiaalin hankinnalle ja tutkimukselle olisivat olemassa, jos kyseinen henkilö oleskelisi pyynnön esittävän jäsenvaltion alueella; ja

| c) | pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaiset edellytykset molekyyligeneettisen materiaalin keräämiselle ja tutkimukselle sekä saadun DNA-tunnisteen toimittamiselle ovat olemassa. |
| --- | --- |

c)

pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännön mukaiset edellytykset molekyyligeneettisen materiaalin keräämiselle ja tutkimukselle sekä saadun DNA-tunnisteen toimittamiselle ovat olemassa.

2 JAKSO

SORMENJÄLKITIEDOT

8 artikla

Sormenjälkitiedot

Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että rikosten torjumiseksi ja tutkimiseksi perustettujen kansallisten sormenjälkien automaattisten tunnistusjärjestelmien tietokannan viitetiedot ovat saatavilla. Viitetiedot sisältävät ainoastaan sormenjälkitiedot ja viitenumeron. Viitetiedoissa ei saa olla mitään rekisteröidyn välittömän tunnistamisen mahdollistavia tietoja. Viitetiedot, joita ei voida yhdistää kehenkään henkilöön (tunnistamattomat sormenjälkitiedot), on voitava tunnistaa sellaisiksi.

9 artikla

Sormenjälkitietojen automaattinen haku

1.   Jäsenvaltiot antavat muiden jäsenvaltioiden 11 artiklan mukaisille kansallisille yhteyspisteille rikosten torjumista ja tutkimista varten pääsyn tätä tarkoitusta varten perustamiensa sormenjälkien automaattisten tunnistamisjärjestelmien viitetietoihin ja antavat oikeuden tehdä niistä automaattisia hakuja sormenjälkitietoja vertailemalla. Hakuja voidaan tehdä vain yksittäistapauksissa ja pyynnön esittävän jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä noudattaen.

2.   Pyynnön esittävän jäsenvaltion kansallinen yhteyspiste varmistaa sormenjälkitietojen vastaavuuden tietokantaa hallinnoivan jäsenvaltion viitetietojen kanssa ehdottoman vastaavuuden todentamiseksi tarvittavien automaattisesti lähetettyjen viitetietojen perusteella.

10 artikla

Muiden henkilötietojen ja muiden tietojen toimittaminen

Jos sormenjälkitietojen vastaavuus todetaan 9 artiklan mukaisessa menettelyssä, noudatetaan viitetietoihin liittyvien muiden henkilötietojen ja muiden tietojen toimittamisessa pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä, mukaan lukien oikeusapua koskevat säännökset.

11 artikla

Kansallinen yhteyspiste ja täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Edellä 9 artiklassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseksi kukin jäsenvaltio nimeää kansallisen yhteyspisteen. Kansallisten yhteyspisteiden toimivaltuudet määräytyvät sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan.

2.   Edellä olevan 9 artiklan mukaisen menettelyn tekniset yksityiskohdat vahvistetaan 34 artiklassa tarkoitetuissa täytäntöönpanotoimenpiteissä.

3 JAKSO

AJONEUVOREKISTERITIEDOT

12 artikla

Ajoneuvorekisteritietojen automaattinen haku

1.   Rikosten torjumiseksi ja tutkimiseksi sekä haun tekevän jäsenvaltion tuomioistuinten tai syyttäjien toimivaltaan kuuluvien muiden rikosten tutkimiseksi sekä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi jäsenvaltiot antavat muiden jäsenvaltioiden 2 kohdan mukaisille kansallisille yhteyspisteille pääsyn seuraaviin kansallisiin ajoneuvorekisteritietoihin ja oikeuden tehdä yksittäistapauksissa automaattisia hakuja:

| a) | omistajia tai haltijoita koskevat tiedot, ja |
| --- | --- |

a)

omistajia tai haltijoita koskevat tiedot, ja

| b) | ajoneuvoja koskevat tiedot. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvoja koskevat tiedot.

Hakuja voidaan suorittaa ainoastaan täydellistä ajoneuvon tunnistusnumeroa tai täydellistä rekisteritunnusta käyttäen. Hakuja voidaan tehdä vain haun tekevän jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä noudattaen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseksi kukin jäsenvaltio nimeää kansallisen yhteyspisteen saapuvia pyyntöjä varten. Kansallisten yhteyspisteiden toimivaltuudet määräytyvät sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan. Menettelyn tekniset yksityiskohdat vahvistetaan 34 artiklassa tarkoitetuissa täytäntöönpanotoimenpiteissä.

3 LUKU

SUURTAPAHTUMAT

13 artikla

Muiden kuin henkilötietojen toimittaminen

Rikosten torjumiseksi ja yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi rajatylittäviä vaikutuksia aiheuttavien suurtapahtumien yhteydessä, kuten urheilutapahtumien tai Eurooppa-neuvoston kokousten yhteydessä, jäsenvaltiot toimittavat toisilleen sekä pyynnöstä että omasta aloitteestaan tiedot toimittavan jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä noudattaen tarpeellisia tietoja, ei kuitenkaan henkilötietoja.

14 artikla

Henkilötietojen toimittaminen

1.   Rikosten torjumiseksi ja yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi rajatylittäviä vaikutuksia aiheuttavien suurtapahtumien yhteydessä, kuten urheilutapahtumien tai Eurooppa-neuvoston kokousten yhteydessä, jäsenvaltiot toimittavat toisilleen sekä pyynnöstä että omasta aloitteestaan henkilötietoja, mikäli lainvoimaisten tuomioiden tai muiden tosiseikkojen perusteella voidaan olettaa rekisteröityjen tekevän rikoksia kyseisen tapahtuman yhteydessä tai muodostavan uhan yleiselle järjestykselle ja turvallisuudelle, mikäli näiden tietojen toimittaminen on tiedot toimittavan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaan sallittua.

2.   Henkilötietoja saa käsitellä ainoastaan 1 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten ja vain sen tapahtuman osalta, jota varten ne on toimitettu. Lähetetyt tiedot on hävitettävä välittömästi, kun 1 kohdan mukaiset tarkoitukset on saavutettu tai kun niitä ei enää voida saavuttaa. Lähetetyt tiedot on joka tapauksessa hävitettävä viimeistään vuoden kuluttua.

15 artikla

Kansallinen yhteyspiste

Edellä 13 ja 14 artiklassa tarkoitettujen tietojen toimittamiseksi kukin jäsenvaltio nimeää kansallisen yhteyspisteen. Kansallisen yhteyspisteen toimivaltuudet määräytyvät sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan.

4 LUKU

TOIMENPITEET TERRORISMIRIKOSTEN TORJUMISEKSI

16 artikla

Tietojen toimittaminen terrorismirikosten torjumiseksi

1.   Jäsenvaltiot voivat toimittaa 3 kohdassa tarkoitetuille muiden jäsenvaltioiden kansallisille yhteyspisteille terrorismirikosten torjumiseksi kansallista lainsäädäntöä noudattaen yksittäistapauksissa ja myös ilman pyyntöä 2 kohdassa tarkoitettuja henkilötietoja ja muita tietoja, jos tämä on tarpeen silloin kun tiettyjen tosiseikkojen perusteella voidaan olettaa, että rekisteröidyt tulevat syyllistymään sellaisiin rikoksiin, joita terrorismin torjunnasta 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS (3) 1–3 artiklassa tarkoitetaan.

2.   Lähetettäviä henkilötietoja ja muita tietoja ovat sukunimi, etunimet, syntymäaika ja -paikka sekä kuvaus 1 kohdassa tarkoitetun olettamuksen perustana olevista tosiseikoista.

3.   Kukin jäsenvaltio nimeää kansallisen yhteyspisteen tietojen vaihtamiseksi muiden jäsenvaltioiden kansallisten yhteyspisteiden kanssa. Kansallisen yhteyspisteen toimivaltuudet määräytyvät sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan.

4.   Tiedot toimittava jäsenvaltio voi kansallisen lainsäädännön mukaisesti määritellä ehdot, joiden mukaisesti tiedot vastaanottava jäsenvaltio voi käyttää näitä tietoja. Nämä ehdot sitovat tiedot vastaanottavaa jäsenvaltiota.

5 LUKU

MUUT YHTEISTYÖN MUODOT

17 artikla

Yhteiset operaatiot

1.   Poliisiyhteistyön tehostamiseksi jäsenvaltioiden nimeämät toimivaltaiset viranomaiset voivat järjestää yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi sekä rikosten torjumiseksi yhteisiä partioita sekä muita yhteisiä operaatioita, joissa muiden jäsenvaltioiden nimeämät virkamiehet tai muut valtion palveluksessa olevat, jäljempänä 'virkamiehet', osallistuvat toisen jäsenvaltion alueella tapahtuviin operaatioihin.

2.   Kukin jäsenvaltio voi isäntäjäsenvaltiona kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti ja virkamiehen lähettävän jäsenvaltion suostumuksella antaa yhteisiin operaatioihin osallistuville lähettävien jäsenvaltioiden virkamiehille toimivaltuuksia tai, mikäli isäntävaltion lainsäädäntö sen sallii, antaa muiden jäsenvaltioiden virkamiesten käyttää lähettävien jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisia toimivaltuuksiaan. Näitä toimivaltuuksia voidaan käyttää ainoastaan isäntävaltion virkamiesten johdolla ja pääsääntöisesti heidän läsnä ollessaan. Lähettävien jäsenvaltioiden virkamiehet ovat isäntäjäsenvaltion kansallisen lainsäädännön alaisia. Isäntäjäsenvaltio on vastuussa heidän toimistaan.

3.   Yhteisiin operaatioihin osallistuvat lähettävien jäsenvaltioiden virkamiesten on noudatettava isäntäjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antamia ohjeita.

4.   Jäsenvaltiot toimittavat 33 artiklassa tarkoitettuja ilmoituksia, joissa ne esittävät yhteistyötä koskevat käytännön näkökohdat.

18 artikla

Avustaminen joukkotapahtumissa ja vakavissa onnettomuuksissa

Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset avustavat toisiaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti joukkotapahtumissa ja vastaavissa suurtapahtumissa sekä vakavissa onnettomuuksissa pyrkimällä estämään rikokset ja ylläpitämään yleistä järjestystä ja turvallisuutta siten, että ne:

| a) | ilmoittavat toisilleen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tilanteista, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia, ja vaihtavat niihin liittyviä olennaisia tietoja; |
| --- | --- |

a)

ilmoittavat toisilleen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tilanteista, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia, ja vaihtavat niihin liittyviä olennaisia tietoja;

| b) | suorittavat ja sovittavat yhteen alueellaan tarvittavat poliisitoimenpiteet tilanteissa, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia; |
| --- | --- |

b)

suorittavat ja sovittavat yhteen alueellaan tarvittavat poliisitoimenpiteet tilanteissa, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia;

| c) | lähettävät mahdollisuuksien mukaan virkamiehiä, asiantuntijoita ja neuvonantajia sekä toimittavat varusteita sen jäsenvaltion pyynnöstä, jonka alueella tilanne on syntynyt. |
| --- | --- |

c)

lähettävät mahdollisuuksien mukaan virkamiehiä, asiantuntijoita ja neuvonantajia sekä toimittavat varusteita sen jäsenvaltion pyynnöstä, jonka alueella tilanne on syntynyt.

19 artikla

Aseiden, ammusten ja muiden tarvittavien varusteiden käyttö

1.   Lähettävien jäsenvaltion virkamiehet, jotka osallistuvat yhteiseen operaatioon toisen jäsenvaltion alueella, voivat käyttää siellä kansallista virkapukuaan. He voivat pitää hallussaan aseita, ammuksia ja muita varusteita, joihin heillä on oikeus lähettävän jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Isäntäjäsenvaltio voi kieltää lähettävien valtioiden virkamiehiltä tiettyjen aseiden, ammusten ja muiden tarvittavien varusteiden mukana pitämisen.

2.   Jäsenvaltiot toimittavat 33 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset, joissa ne luettelevat aseet, ammukset ja muut varusteet, joita voidaan käyttää ainoastaan lailliseen itsepuolustukseen tai muiden puolustamiseen. Isäntäjäsenvaltion operaatiota johtava virkamies voi yksittäistapauksessa kansallisen lainsäädännön mukaisesti hyväksyä aseiden, ammusten ja muiden varusteiden käytön muissa kuin ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetuissa tapauksissa. Aseiden, ammusten ja muiden varusteiden käytössä on noudatettava isäntäjäsenvaltion lainsäädäntöä. Toimivaltaisten viranomaisten on tiedotettava toisilleen luvallisista aseista, ammuksista ja muista varusteista sekä niiden käytölle asetetuista ehdoista.

3.   Mikäli jonkin jäsenvaltion virkamiehet käyttävät ajoneuvoja tämän päätöksen mukaisten toimenpiteiden yhteydessä toisen jäsenvaltion alueella, heitä koskevat tällöin samat liikennesäännöt kuin isäntäjäsenvaltion virkamiehiä, mukaan lukien määräykset, jotka koskevat tienkäyttöoikeutta sekä erityisoikeuksia tieliikenteessä.

4.   Jäsenvaltiot toimittavat 33 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset, joissa ne esittävätaseiden, ammusten ja muiden varusteiden käyttöä koskevat käytännön näkökohdat.

20 artikla

Suojelu ja avustaminen

Jäsenvaltioilla on velvollisuus suojella ja avustaa muiden jäsenvaltioiden lähettämiä virkamiehiä virantoimituksessa samalla tavalla kuin omia virkamiehiään.

21 artikla

Siviilioikeudellista vastuuta koskevat yleiset säännöt

1.   Kun jonkin jäsenvaltion virkamiehet toimivat toisessa jäsenvaltiossa, heidän jäsenvaltionsa on vastuussa heidän toiminnassaan mahdollisesti aiheuttamistaan vahingoista sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella he toimivat.

2.   Jäsenvaltio, jonka alueella 1 kohdassa tarkoitettu vahinko aiheutui, vastaa tällaisen vahingon korvaamisesta niiden edellytysten mukaisesti, joita sovelletaan sen omien virkamiesten aiheuttamien vahinkojen korvaamiseen.

3.   Jäsenvaltion, jonka virkamiehet ovat aiheuttaneet vahinkoa kenelle tahansa henkilölle toisen jäsenvaltion alueella, on korvattava jälkimmäiselle jäsenvaltiolle kokonaisuudessaan ne määrät, jotka tämä on suorittanut vahingonkärsijöille tai heidän oikeudenomistajilleen.

4.   Kunkin jäsenvaltion on 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa 3 kohdassa säädettyä tapausta lukuun ottamatta luovuttava vahingonkorvausvaatimuksista toista jäsenvaltiota kohtaan, sanotun kuitenkaan estämättä ensiksi mainitun jäsenvaltion oikeuksien käyttämistä kolmansia osapuolia kohtaan.

22 artikla

Rikosoikeudellinen vastuu

Virkamiehet, jotka toimivat tämän päätöksen nojalla toisen jäsenvaltion alueella, rinnastetaan tekemiensä rikosten tai heihin kohdistuvien rikosten suhteen isäntäjäsenvaltion virkamiehiin, mikäli mistään muusta asianomaista jäsenvaltiota sitovasta sopimuksesta ei muuta johdu.

23 artikla

Virkasuhde

Virkamiehet, jotka toimivat tämän päätöksen nojalla toisen jäsenvaltion alueella, ovat edelleen, erityisesti kurinpitosäännösten osalta, omassa jäsenvaltiossaan sovellettavan virkasuhdelainsäädännön alaisia.

6 LUKU

TIETOSUOJAA KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET

24 artikla

Määritelmät ja soveltamisala

1.   Tässä luvussa tarkoitetaan:

| a) | 'henkilötietojen käsittelyllä' kaikkea henkilötietojen käsittelyä tai käsittelysarjaa riippumatta siitä, suoritetaanko se automaattisin menetelmin, kuten henkilötietojen kerääminen, tallentaminen, järjestäminen, säilyttäminen, muokkaaminen tai muuttaminen, valikointi, haku, tutkiminen, käyttö, luovuttaminen toimittamalla, levittämällä tai asettamalla ne muutoin saataville, yhteensovittaminen tai yhdistäminen sekä suojaaminen, poistaminen tai hävittäminen. Tässä päätöksessä käsittelyksi katsotaan myös osuman saamisesta tai saamatta jäämisestä tehty ilmoitus; |
| --- | --- |

a)

'henkilötietojen käsittelyllä' kaikkea henkilötietojen käsittelyä tai käsittelysarjaa riippumatta siitä, suoritetaanko se automaattisin menetelmin, kuten henkilötietojen kerääminen, tallentaminen, järjestäminen, säilyttäminen, muokkaaminen tai muuttaminen, valikointi, haku, tutkiminen, käyttö, luovuttaminen toimittamalla, levittämällä tai asettamalla ne muutoin saataville, yhteensovittaminen tai yhdistäminen sekä suojaaminen, poistaminen tai hävittäminen. Tässä päätöksessä käsittelyksi katsotaan myös osuman saamisesta tai saamatta jäämisestä tehty ilmoitus;

| b) | 'automaattisella hakumenettelyllä' välitöntä pääsyä toisen viranomaisen automaattiseen tietokantaan tavalla, jossa hakumenettelyyn vastataan täysin automaattisesti; |
| --- | --- |

b)

'automaattisella hakumenettelyllä' välitöntä pääsyä toisen viranomaisen automaattiseen tietokantaan tavalla, jossa hakumenettelyyn vastataan täysin automaattisesti;

| c) | 'tunnuksella varustamisella' tallennettujen henkilötietojen merkitsemistä ilman, että tavoitteena on niiden myöhemmän käsittelyn rajoittaminen; |
| --- | --- |

c)

'tunnuksella varustamisella' tallennettujen henkilötietojen merkitsemistä ilman, että tavoitteena on niiden myöhemmän käsittelyn rajoittaminen;

| d) | 'lukituksella' tallennettujen henkilötietojen merkitsemistä siten, että tavoitteena on niiden myöhemmän käsittelyn rajoittaminen. |
| --- | --- |

d)

'lukituksella' tallennettujen henkilötietojen merkitsemistä siten, että tavoitteena on niiden myöhemmän käsittelyn rajoittaminen.

2.   Tämän päätöksen mukaisesti lähetettäviä tai lähetettyjä tietoja koskevat seuraavat säännökset, mikäli edellä olevissa luvuissa ei ole toisin säädetty.

25 artikla

Tietosuojan taso

1.   Kukin jäsenvaltio takaa tämän päätöksen mukaisesti toimitettavien tai toimitettujen henkilötietojen käsittelyn suhteen kansallisessa lainsäädännössään tietosuojan tason, joka vastaa vähintään sitä tasoa, josta määrätään Euroopan neuvoston 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyssä yksilöiden suojelua henkilötietojen automaattisessa käsittelyssä koskevassa sopimuksessa ja sen 8 päivänä marraskuuta 2001 tehdyssä lisäpöytäkirjassa, ja ottaa tällöin huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean 17 päivänä syyskuuta 1987 jäsenvaltioille antaman suosituksen no R (87) 15 henkilötietojen käytöstä poliisin toiminnassa, myös tilanteissa, joissa tietoja ei käsitellä automaattisesti.

2.   Tässä päätöksessä tarkoitettu henkilötietojen toimittaminen voidaan aloittaa vasta, kun tämän luvun säännökset on pantu täytäntöön tietojen toimittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden lainsäädännössä. Neuvosto päättää yksimielisesti, täyttyvätkö edellytykset.

3.   Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta jäsenvaltioihin, joissa on jo aloitettu tässä päätöksessä tarkoitettu henkilötietojen toimittaminen Belgian kuningaskunnan, Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan ja Itävallan tasavallan välillä rajat ylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin, rajatylittävän rikollisuuden ja laittoman muuttoliikkeen torjumiseksi 27 päivänä toukokuuta 2005 tehdyn Prümin sopimuksen nojalla.

26 artikla

Tarkoitus

1.   Tiedot vastaanottava jäsenvaltio saa käsitellä henkilötietoja ainoastaan niitä tarkoituksia varten, joita varten ne on tämän sopimuksen mukaisesti toimitettu. Käsittely muita tarkoituksia varten on sallittu vain tietokantaa hallinnoivan jäsenvaltion ennakolta antamalla suostumuksella ja tiedot vastaanottavan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Suostumus voidaan antaa, mikäli tietokantaa hallinnoivan jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö sallii tämän käsittelyn tällaisia muita tarkoituksia varten.

2.   Tiedot vastaanottava jäsenvaltio saa käsitellä 3, 4 ja 9 artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ainoastaan:

| a) | vertailtujen DNA-tunnisteiden tai sormenjälkitietojen vastaavuuden toteamiseen; |
| --- | --- |

a)

vertailtujen DNA-tunnisteiden tai sormenjälkitietojen vastaavuuden toteamiseen;

| b) | virka- tai oikeusapupyynnön valmisteluun ja esittämiseen kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jos nämä tiedot ovat toisiaan vastaavat; |
| --- | --- |

b)

virka- tai oikeusapupyynnön valmisteluun ja esittämiseen kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jos nämä tiedot ovat toisiaan vastaavat;

| c) | jäljempänä 30 artiklassa tarkoitettuun kirjaamiseen. |
| --- | --- |

c)

jäljempänä 30 artiklassa tarkoitettuun kirjaamiseen.

Tietokantaa hallinnoiva jäsenvaltio saa käsitellä sille 3, 4 ja 9 artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ainoastaan silloin, kun se on tarpeen vertailun suorittamista, automaattista hakuun vastaamista tai 30 artiklan mukaista kirjaamista varten. Tietojen vertailun päätyttyä tai automaattisen hakuun vastaamisen jälkeen on toimitetut tiedot poistettava välittömästi, jollei niiden jatkokäsittely ole tarpeen ensimmäisen alakohdan 2 ja 3 alakohdassa mainittuja tarkoituksia varten.

3.   Tietokantaa hallinnoiva jäsenvaltio saa käyttää 12 artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ainoastaan silloin, kun se on tarpeen automaattista hakuun vastaamista tai 30 artiklan mukaista kirjaamista varten. Sen jälkeen kun on saatu automaattinen vastaus hakuun, toimitetut tiedot on poistettava välittömästi, jollei niiden jatkokäsittely ole tarpeen 30 artiklan mukaista kirjaamista varten. Tiedot vastaanottava jäsenvaltio saa käyttää vastauksena saamiaan tietoja ainoastaan sitä menettelyä varten, jota varten haku tehtiin.

27 artikla

Toimivaltaiset viranomaiset

Lähetettyjä henkilötietoja saavat käsitellä ainoastaan toimivaltaiset viranomaiset, elimet ja tuomioistuimet, jotka vastaavat jostakin 26 artiklassa mainitun tarkoituksen toteuttamiseksi suoritettavasta tehtävästä. Lähetettyjä tietoja saa toimittaa muille viranomaisille ainoastaan tiedot toimittavan jäsenvaltion ennakolta antamalla suostumuksella ja tiedot vastaanottavan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

28 artikla

Tietojen oikeellisuus, ajantasaisuus ja säilytysaika

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava henkilötietojen oikeellisuus ja ajantasaisuus. Mikäli rekisteröidyn ilmoituksen perusteella tai muuten käy ilmi, että on toimitettu virheellisiä tietoja tai tietoja, joita ei olisi saanut toimittaa, tästä on ilmoitettava välittömästi tiedot vastaanottaneille jäsenvaltioille. Kyseisten jäsenvaltioiden on tällöin oikaistava tai poistettava tiedot. Lähetetyt henkilötiedot on lisäksi oikaistava, jos ne osoittautuvat virheellisiksi. Mikäli tiedot vastaanottavalla elimellä on syytä olettaa, että toimitetut tiedot ovat virheellisiä tai että ne tulisi poistaa, tästä on viipymättä ilmoitettava tiedot toimittaneelle elimelle.

2.   Tiedot, joiden oikeellisuuden rekisteröity kiistää ja joiden oikeellisuutta tai virheellisyyttä ei voida todentaa, on jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti varustettava tunnuksella rekisteröidyn sitä pyytäessä. Jos tunnusta on käytetty, se voidaan poistaa jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja vain rekisteröidyn suostumuksella taikka toimivaltaisen tuomioistuimen tai riippumattoman tietosuojaviranomaisen päätöksellä.

3.   Toimitetut henkilötiedot, joita ei olisi saanut toimittaa tai vastaanottaa, on poistettava. Luvallisesti toimitetut ja vastaanotetut tiedot on poistettava:

| a) | jos ne eivät ole tarpeellisia tai eivät ole enää tarpeellisia siihen tarkoitukseen, jota varten ne toimitettiin; mikäli henkilötiedot on toimitettu pyytämättä, on tiedot vastaanottavan elimen tarkistettava välittömästi, ovatko ne tarpeellisia siihen tarkoitukseen, jota varten ne on toimitettu; |
| --- | --- |

a)

jos ne eivät ole tarpeellisia tai eivät ole enää tarpeellisia siihen tarkoitukseen, jota varten ne toimitettiin; mikäli henkilötiedot on toimitettu pyytämättä, on tiedot vastaanottavan elimen tarkistettava välittömästi, ovatko ne tarpeellisia siihen tarkoitukseen, jota varten ne on toimitettu;

| b) | tiedot toimittavan jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn tietojen säilytyksen enimmäisajan päätyttyä, jos tiedot toimittanut elin on ilmoittanut tiedot vastaanottavalle viranomaiselle näistä enimmäisajoista tietojen toimittamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

tiedot toimittavan jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetyn tietojen säilytyksen enimmäisajan päätyttyä, jos tiedot toimittanut elin on ilmoittanut tiedot vastaanottavalle viranomaiselle näistä enimmäisajoista tietojen toimittamisen yhteydessä.

Poistamisen sijasta on suoritettava tietojen lukitseminen kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jos on syytä olettaa, että poistaminen vahingoittaisi rekisteröidyn etuja. Lukittuja tietoja saa toimittaa tai käyttää ainoastaan siihen tarkoitukseen, joka on estänyt niiden poistamisen.

29 artikla

Tekniset ja organisatoriset toimenpiteet tietosuojan ja tietoturvallisuuden takaamiseksi

1.   Tiedot toimittavien ja vastaanottavien elinten on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että henkilötiedot suojataan tehokkaasti tahatonta tai luvatonta hävittämistä, tahatonta häviämistä, luvatonta pääsyä, luvatonta tai tahatonta muuttamista ja luvatonta julkistamista vastaan.

2.   Automaattisen hakumenettelyn tekniset yksityiskohdat vahvistetaan 34 artiklassa tarkoitetuissa täytäntöönpanotoimenpiteissä, jotka takaavat, että:

| a) | tietosuojan ja tietoturvallisuuden varmistamiseksi toteutetaan kulloistakin tekniikan tasoa vastaavia toimenpiteitä, jotka takaavat erityisesti tietojen luottamuksellisuuden ja koskemattomuuden; |
| --- | --- |

a)

tietosuojan ja tietoturvallisuuden varmistamiseksi toteutetaan kulloistakin tekniikan tasoa vastaavia toimenpiteitä, jotka takaavat erityisesti tietojen luottamuksellisuuden ja koskemattomuuden;

| b) | käytettäessä verkkoja, joihin on yleinen pääsy, käytetään toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä salaus- ja autentisointimenetelmiä; ja |
| --- | --- |

b)

käytettäessä verkkoja, joihin on yleinen pääsy, käytetään toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä salaus- ja autentisointimenetelmiä; ja

| c) | hakujen luvallisuutta voidaan valvoa 30 artiklan 2, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

hakujen luvallisuutta voidaan valvoa 30 artiklan 2, 4 ja 5 kohdan mukaisesti.

30 artikla

Kirjaaminen ja dokumentointi, automaattista ja ei-automaattista toimittamista koskevat erityissäännöt

1.   Kukin jäsenvaltio varmistaa, että haun tekevä ja tietokantaa hallinnoiva elin ja tiedot vastaanottava elin kirjaa jokaisen henkilötietoja koskevan ei-automaattisen ja ei-automaattisen toimittamisen ja vastaanottamisen toimittamisen ja niiden sallittavuuden toteamiseksi. Kirjaaminen käsittää seuraavat tiedot:

| a) | toimittamisen aihe, |
| --- | --- |

a)

toimittamisen aihe,

| b) | toimitettavat tiedot, |
| --- | --- |

b)

toimitettavat tiedot,

| c) | toimituspäivä, ja |
| --- | --- |

c)

toimituspäivä, ja

| d) | tiedot vastaanottavan elimen ja tietokantaa hallinnoivan elimen nimi ja viitenumero. |
| --- | --- |

d)

tiedot vastaanottavan elimen ja tietokantaa hallinnoivan elimen nimi ja viitenumero.

2.   Edellä 3, 9 ja 12 artiklaan perustuvaan tietojen automaattiseen hakuun ja 4 artiklan mukaiseen automaattiseen vertailuun sovelletaan seuraavaa:

| a) | Automaattisen haun tai vertailun saavat suorittaa vain ne kansallisten yhteyspisteiden virkamiehet, jotka ovat erityiset valtuutetut tähän. Luettelo automaattiseen hakuun tai vertailuun valtuutetuista virkamiehistä on toimitettava pyynnöstä 5 kohdassa tarkoitettujen valvontaviranomaisten sekä muiden jäsenvaltioiden käyttöön. |
| --- | --- |

a)

Automaattisen haun tai vertailun saavat suorittaa vain ne kansallisten yhteyspisteiden virkamiehet, jotka ovat erityiset valtuutetut tähän. Luettelo automaattiseen hakuun tai vertailuun valtuutetuista virkamiehistä on toimitettava pyynnöstä 5 kohdassa tarkoitettujen valvontaviranomaisten sekä muiden jäsenvaltioiden käyttöön.

| b) | Kukin jäsenvaltio varmistaa, että tietokantaa hallinnoiva elin ja tiedot vastaanottava elin kirjaavat jokaisen tietojen toimittamisen ja vastaanottamisen, mihin sisältyy myös ilmoitus siitä, onko saatu osuma vai ei. Tämä kirjaaminen käsittää seuraavat tiedot:






  i) | toimitetut tiedot, |
| --- | --- | --- |

b)

Kukin jäsenvaltio varmistaa, että tietokantaa hallinnoiva elin ja tiedot vastaanottava elin kirjaavat jokaisen tietojen toimittamisen ja vastaanottamisen, mihin sisältyy myös ilmoitus siitä, onko saatu osuma vai ei. Tämä kirjaaminen käsittää seuraavat tiedot:

i)

toimitetut tiedot,

| ii) | toimituspäivä ja tarkka ajankohta, ja |
| --- | --- |

ii)

toimituspäivä ja tarkka ajankohta, ja

| iii) | tiedot vastaanottavan elimen ja tietokantaa hallinnoivan elimen nimi ja viitenumero. |
| --- | --- |

iii)

tiedot vastaanottavan elimen ja tietokantaa hallinnoivan elimen nimi ja viitenumero.

Tiedot vastaanottava elin kirjaa lisäksi haun tai toimittamisen aiheen sekä haun suorittaneen virkamiehen ja haun tai lähetyksen määränneen virkamiehen tunnuksen.

3.   Kirjaavan elimen on ilmoitettava kirjatut tiedot asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisille tietosuojaelimille pyynnöstä välittömästi, kuitenkin viimeistään neljän viikon kuluessa pyynnön saapumisesta. Kirjattuja tietoja saa käyttää ainoastaan seuraaviin tarkoituksiin:

| a) | tietosuojan valvonta, |
| --- | --- |

a)

tietosuojan valvonta,

| b) | tietoturvallisuuden varmistaminen. |
| --- | --- |

b)

tietoturvallisuuden varmistaminen.

4.   Kirjattuja tietoja on suojattava sopivilla toimenpiteillä epäsialliselta käytöltä ja muulta väärinkäytöltä ja ne on säilytettävä kahden vuoden ajan. Säilytysajan päätyttyä kirjatut tiedot on poistettava viipymättä.

5.   Henkilötietojen toimittamisen tai vastaanottamisen oikeudellisesta valvonnasta vastaavat asianomaisen jäsenvaltion riippumattomat tietosuojaviranomaiset. Kansallisen lainsäädännön mukaisesti jokainen voi pyytää näiltä elimiltä omien henkilötietojensa käsittelyn laillisuuden tarkastamista. Näiden elinten sekä kirjaamisesta vastaavien elinten on tällaisista pyynnöistä riippumatta tehtävä myös kyseisten tietokantojen perusteella pistokokeita tietojen toimittamisen laillisuuden valvomiseksi.

Tietosuojavalvonnasta vastaavien riippumattomien viranomaisten on säilytettävä näiden tarkastusten tulokset valvontaa varten 18 kuukauden ajan. Tämän määräajan jälkeen ne on poistettava välittömästi. Toisen jäsenvaltion riippumaton tietosuojaviranomainen voi pyytää kutakin tietosuojaelintä käyttämään toimivaltuuksiaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden riippumattomien tietosuojaviranomaisten on huolehdittava keskinäisen yhteistyön kannalta välttämättömistä tarkastustehtävistä erityisesti tarkoituksenmukaisia tietoja vaihtamalla.

31 artikla

Rekisteröidyn oikeudet tiedonsaantiin ja vahingonkorvaukseen

1.   Henkilöllisyytensä todistavalle rekisteröidylle on kansallisen lainsäädännön mukaisesti annettava tämän kansallisen lainsäädännön mukaisesti esittämästä pyynnöstä ilman kohtuuttomia kuluja yleisesti ymmärrettävässä muodossa ja ilman perusteetonta viivytystä tietoja hänen käsiteltävinä olevista henkilötiedoistaan, sekä niiden alkuperästä, vastaanottajasta tai vastaanottajaryhmästä, aiotusta käsittelytarkoituksesta ja käsittelyn oikeusperustasta. Lisäksi rekisteröidyllä on oikeus virheellisten tietojen oikaisemiseen ja luvatta käsiteltyjen tietojen poistamiseen. Jäsenvaltiot varmistavat lisäksi, että rekisteröity voi tietosuojaoikeuksiensa tullessa loukatuiksi kääntyä tehokkaalla valituksella Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun riippumattoman ja puolueettoman tuomioistuimen sekä yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun direktiivin 95/46/EY (4) 28 artiklassa tarkoitetun riippumattoman valvontaviranomaisen puoleen ja että hänelle annetaan mahdollisuus vaatia vahingonkorvausta tai muuta korvausta. Näiden oikeuksien vaatimista koskevan menettelyn yksityiskohdat ja tiedonsaannin rajoittamisen syyt määräytyvät Sen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jossa hän vaatii oikeuksiensa toteuttamista.

2.   Mikäli jonkun jäsenvaltion elin on toimittanut henkilötietoja tämän päätöksen mukaisesti, ei toisen jäsenvaltion tiedot vastaanottava elin voi käyttää toimitettujen tietojen virheellisyyttä perusteena välttää kansallisen lainsäädännön mukainen vastuunsa vahingon kärsineeseen nähden. Mikäli tiedot vastaanottanut elin on velvoitettu suorittamaan vahingonkorvausta sillä perusteella, että se on käyttänyt virheellisesti toimitettuja tietoja, tiedot toimittaneen elimen on korvattava tiedot vastaanottaneen viranomaisen suorittama vahingonkorvaus täysimääräisenä.

32 artikla

Jäsenvaltioiden pyytämät tiedot

Tiedot vastaanottava jäsenvaltio antaa tiedot toimittaneelle jäsenvaltiolle pyynnöstä tietoja toimitettujen tietojen käsittelystä ja siitä saaduista tuloksista.

7 LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

33 artikla

Ilmoitukset

1.   Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi kunkin jäsenvaltion on toimitettava neuvoston pääsihteeristölle ilmoituksia, kun se toimittaa kirjallisina ne säännökset, joilla tästä päätöksestä aiheutuvat ja 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden velvoitteet saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti annettuja ilmoituksia voidaan muuttaa koska tahansa neuvoston pääsihteeristölle annettavalla ilmoituksella. Neuvoston pääsihteeristö toimittaa saamansa ilmoitukset jäsenvaltioille ja komissiolle.

34 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

Neuvosto hyväksyy tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavia toimenpiteitä unionin tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan toisessa virkkeessä määrättyä menettelyä noudattaen.

35 artikla

Kulut

Kukin jäsenvaltio vastaa toimintamenoista, joita sen viranomaisille aiheutuu tämän päätöksen täytäntöönpanosta. Erityistapauksissa kyseiset jäsenvaltiot voivat sopia poikkeavista järjestelyistä.

36 artikla

Suhde muihin välineisiin

1.   Jäsenvaltiot voivat jatkaa sellaisten kahden- tai monenvälisten sopimusten tai järjestelyjen soveltamista, jotka koskevat tämän päätöksen soveltamisalaa ja ovat voimassa sen tekemispäivänä, mikäli tällaisten sopimusten tai järjestelyjen avulla voidaan syventää tai laajentaa tämän päätöksen tavoitteita. Kyseisten jäsenvaltioiden osalta sovelletaan tämän päätöksen asiaankuuluvia säännöksiä niiden määräysten sijasta, jotka koskevat tämän päätöksen soveltamisalaa ja jotka sisältyvät Prümin sopimukseen. Prümin sopimuksen niitä artikloja tai artiklan osia, joiden osalta ei sovelleta mitään tämän päätöksen säännöksiä Prümin sopimuksen sijasta, sovelletaan edelleen Prümin sopimusta sen sopimuspuolten välillä.

2.   Jäsenvaltiot voivat tämän päätöksen voimaantulon jälkeen tehdä tai saattaa voimaan tämän päätöksen soveltamisalaa koskevia kahden- tai monenvälisiä sopimuksia tai järjestelyjä, mikäli tällaisten sopimusten tai järjestelyjen avulla voidaan syventää tai laajentaa tämän päätöksen tavoitteita.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut sopimukset tai järjestelyt eivät saa vaikuttaa suhteisiin niihin jäsenvaltioihin, jotka eivät ole niiden osapuolia.

4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle [...vuoden] kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta 1 kohdassa tarkoitetuista olemassa olevista sopimuksista tai järjestelyistä, joita ne haluavat soveltaa edelleen.

5.   Jäsenvaltioiden on myös ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle kaikista 2 kohdassa tarkoitetuista uusista sopimuksista tai järjestelyistä kolmen kuukauden kuluessa niiden allekirjoittamisesta tai, jos on kyse ennen tämän päätöksen tekemistä allekirjoitetuista välineistä, kolmen kuukauden kuluessa niiden voimaantulosta.

6.   Mikään tässä päätöksessä ei vaikuta jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin.

37 artikla

Täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen säännösten noudattamiseksi [... vuoden] kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava neuvoston pääsihteeristölle ja komissiolle kirjallisina ne säännökset, joilla tästä päätöksestä aiheutuvat jäsenvaltioiden velvoitteet saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näin tehdessään jäsenvaltio voi ilmoittaa, että se soveltaa välittömästi tätä päätöstä suhteissaan saman ilmoituksen tehneisiin jäsenvaltioihin.

3.   Komissio toimittaa näiden ja muiden jäsenvaltioiden pyynnöstä toimittamien tietojen pohjalta neuvostolle [viimeistään kolmen vuoden kuluttua voimaantulosta] mennessä kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta sekä ehdotuksia uusiksi toimenpiteiksi.

38 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan [... päivää] sen jälkeen, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä ...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Lausunto annettu ...(ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EUVL L 386, 29.12.2006, s. 89.

2

(3)  EYVL L 164, 22.6.2002, s. 3.

3

(4)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

4

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/46

---

Euron kurssi (1)

27. maaliskuuta 2007

(2007/C 71/14)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3347 |
| JPY | Japanin jeniä | 157,91 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4504 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,67900 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3182 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6211 |
| ISK | Islannin kruunua | 88,28 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,1270 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5805 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,986 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 247,56 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7097 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8705 |
| RON | Romanian leuta | 3,3618 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,591 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,8538 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6490 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5429 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,4288 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8579 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0242 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 255,62 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,6829 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,3218 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3765 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 173,13 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6054 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 64,079 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,6960 |
| THB | Thaimaan bahtia | 43,200 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3347

JPY

Japanin jeniä

157,91

DKK

Tanskan kruunua

7,4504

GBP

Englannin puntaa

0,67900

SEK

Ruotsin kruunua

9,3182

CHF

Sveitsin frangia

1,6211

ISK

Islannin kruunua

88,28

NOK

Norjan kruunua

8,1270

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5805

CZK

Tšekin korunaa

27,986

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

247,56

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7097

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8705

RON

Romanian leuta

3,3618

SKK

Slovakian korunaa

33,591

TRY

Turkin liiraa

1,8538

AUD

Australian dollaria

1,6490

CAD

Kanadan dollaria

1,5429

HKD

Hongkongin dollaria

10,4288

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8579

SGD

Singaporin dollaria

2,0242

KRW

Etelä-Korean wonia

1 255,62

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,6829

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,3218

HRK

Kroatian kunaa

7,3765

IDR

Indonesian rupiaa

12 173,13

MYR

Malesian ringgitiä

4,6054

PHP

Filippiinien pesoa

64,079

RUB

Venäjän ruplaa

34,6960

THB

Thaimaan bahtia

43,200

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/47

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/15)

| Tuen numero | XT 8/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Itävalta |
| Alue | Kärnten |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI) |
| Oikeusperusta | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 8,3 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–7 kohdan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 18.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2008 |
| Tarkoitus | Yleiskoulutus |
| Erityiskoulutus |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Tuen numero

XT 8/07

Jäsenvaltio

Itävalta

Alue

Kärnten

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Richtlinie Forschung, Technologieentwicklung und Innovation (FTI)

Oikeusperusta

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 8,3 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–7 kohdan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

18.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Yleiskoulutus

Erityiskoulutus

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Tuen numero | XT 9/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Itävalta |
| Alue | Kärnten |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung |
| Oikeusperusta | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 3,17 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–7 kohdan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 18.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2008 |
| Tarkoitus | Yleiskoulutus |
| Erityiskoulutus |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Heuplatz 2 |
| A-9020 Klagenfurt |

Tuen numero

XT 9/07

Jäsenvaltio

Itävalta

Alue

Kärnten

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Richtlinie Unternehmens- und Projektentwicklung

Oikeusperusta

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz in der Fassung LGBl 59/2006 Allgemeine Geschäftsbedingungen des KWF (AGB)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 3,17 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–7 kohdan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

18.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Yleiskoulutus

Erityiskoulutus

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää koulutustukea

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Heuplatz 2

A-9020 Klagenfurt

| Tuen numero | XT 17/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Itävalta |
| Alue | Steiermark |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):






  — | Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) |

Tuen numero

XT 17/07

Jäsenvaltio

Itävalta

Alue

Steiermark

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Basierend auf dem Punkt 5.2 der Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06):

—

Aktionsprogramm Qualifizierung von Fach-, Schlüssel- und Führungskräften in kleinsten, kleinen und mittleren Unternehmen (KMU)

| — | Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Qualifizierung in Netzwerken

| — | Aktionsprogramm Triality |
| --- | --- |

—

Aktionsprogramm Triality

Oikeusperusta

Steiermärkisches Wirtschaftsförderungsgesetz LGBL. Nr. 14/2002 in der geltenden Fassung:

Allgemeine Rahmenrichtlinie für die Gewährung von Förderungen nach dem Steiermärkischen Wirtschaftsförderungsgesetz (Beschluss der Steiermärkischen Landesregierung vom 15.5.2000, GZ LBDWIP 13 Fo 7-00/46

Richtlinie für die Steirische Wirtschaftsförderung (eingereicht zur Notifizierung bei der EK am 29.8.2006; N 572/06)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 8 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–7 kohdan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

31.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Yleiskoulutus, Erityiskoulutus

Toimiala

Maatalous, Muut teollisuusalat, Kaikki palvelut, Muut liikennepalvelut, Rahoituspalvelut, Muut palvelut

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H. |
| --- |
| Nikolaiplatz 2 |
| A-8020 Graz |
| annemarie.goetschl@sfg.at |
| erich.steiner@sfg.at |
| (34-316) 70 93-114 bzw. DW 115 |

Steirische Wirtschaftsförderungsges.m.b.H.

Nikolaiplatz 2

A-8020 Graz

annemarie.goetschl@sfg.at

erich.steiner@sfg.at

(34-316) 70 93-114 bzw. DW 115

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/49

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/16)

| Tuen numero | XS 4/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Puola |
| Alue | Terytorium całego kraju |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1) |
| Oikeusperusta | Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)
  Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 174,8 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 15.11.2006 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2008 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości |
| ul. Pańska 81/83 |
| PL-00-834 Warszawa |

Tuen numero

XS 4/07

Jäsenvaltio

Puola

Alue

Terytorium całego kraju

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Wsparcie dla przedsiębiorstw dokonujących nowych inwestycji (SPO WKP 2.2.1)

Oikeusperusta

Rozdział 3a rozporządzenia Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz. 2010 z 7 września 2004 r. z późn. zm.)

Ustawa z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. nr 109, poz. 1158 z późn. zm.)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 174,8 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

15.11.2006

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości

ul. Pańska 81/83

PL-00-834 Warszawa

| Tuen numero | XS 7/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Toscana |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali» |
| Oikeusperusta | Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004
  Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005
  Decreto n. 5273 del 27.10.2006 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 25 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 1.12.2006 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2007 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki teollisuusalat, Muut palvelut |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Regione Toscana |
| Via di Novoli, 26 |
| I-50127 Firenze |

Tuen numero

XS 7/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Toscana

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Piano regionale dello sviluppo economico — Azione C «Sostegno dello sviluppo precompetitivo delle pmi industriali»

Oikeusperusta

Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004

Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005

Decreto n. 5273 del 27.10.2006

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 25 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

1.12.2006

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2007

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki teollisuusalat, Muut palvelut

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Regione Toscana

Via di Novoli, 26

I-50127 Firenze

| Tuen numero | XS 10/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Regione Liguria |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale |
| Oikeusperusta | Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,6 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 2.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2008 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Regione Liguria |
| Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato |
| Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione |
| Via Fieschi 15 |
| I-16121 Genova |

Tuen numero

XS 10/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Regione Liguria

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica e per la tutela ambientale

Oikeusperusta

Deliberazione della Giunta regionale n. 1632 del 2.12.2006, concernente la modifica del Regolamento per la concessione delle agevolazioni previste dall'art. 11 della legge 27.10.1994, n. 598

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,6 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

2.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Regione Liguria

Assessorato allo Sviluppo economico, Industria, Commercio, Commercio equo e solidale, Artigianato

Dipartimento Sviluppo Economico e Politiche dell'Occupazione

Via Fieschi 15

I-16121 Genova

| Tuen numero | XS 16/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Itävalta |
| Alue | NUTS II Region Steiermark |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 |
| Oikeusperusta | Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 1,8 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 1.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2008 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung |
| Radetzkystraße 3 |
| A-8010 Graz |

Tuen numero

XS 16/07

Jäsenvaltio

Itävalta

Alue

NUTS II Region Steiermark

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013

Oikeusperusta

Steiermärkisches Tourismusgesetz 1992 i.d.F. vom 19.11.2002 sowie Richtlinie „Innovationsprogramm des Landes Steiermark für die Tourismuswirtschaft 2007-2013 “(RSB vom 6.11.2006, GZ: FA12A-48.1.1.2006-2)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 1,8 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

1.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Amt der Steiermärkischen Landesregierung, Fachabteilung 12A gewerbliche Tourismus- und Innovationsförderung

Radetzkystraße 3

A-8010 Graz

| Tuen numero | XS 18/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Castilla y León |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal |
| Oikeusperusta | Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.
  Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012). |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,5 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 22.11.2006 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2007 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Muut teollisuusalat (Metsätalous) |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Consejería de Medio Ambiente |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

Tuen numero

XS 18/07

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Castilla y León

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal

Oikeusperusta

Orden MAM/1861/2006, de 20 de noviembre, por la que se establecen las bases reguladoras de la concesión de subvenciones para la adquisición de maquinaria para la valorización energética de biomasa forestal.

Orden MAM/1886/2006, de 22 de noviembre, por la que se convocan subvenciones para la adquisición de maquinaria para valorización energética de biomasa forestal (código reay med 012).

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,5 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

22.11.2006

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2007

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Muut teollisuusalat (Metsätalous)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Consejería de Medio Ambiente

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| Tuen numero | XS 20/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Regione Veneto |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329 |
| Oikeusperusta | Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 4 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan, 5 ja 6 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 1.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2008 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Regione Veneto |
| Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria |
| Corso del Popolo, 14 |
| I–30172 Venezia-Mestre |
| Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08 |
| e-mail: dir.industria@regione.veneto.it |

Tuen numero

XS 20/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Regione Veneto

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Agevolazioni per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione — Legge 28.11.1965, n. 1329

Oikeusperusta

Deliberazione della Giunta Regionale n. 4347 del 28.12.2006

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 4 milj. EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan, 5 ja 6 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

1.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Regione Veneto

Assessorato alle Politiche dell'economia, dello sviluppo, della ricerca e dell'innovazione, delle politiche istituzionali — Direzione Industria

Corso del Popolo, 14

I–30172 Venezia-Mestre

Tel. (39-041) 279 58 10 — Fax (39-041) 279 58 08

e-mail: dir.industria@regione.veneto.it

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/53

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/17)

| Tuen numero | XS 189/06 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Tanska |
| Alue | NUTSIII-Kode: 007, Bornholm |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Bornholms Erhvervsfond |
| Oikeusperusta | Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972
  Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,0398 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 1.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | — |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Bornholms Erhvervsfond |
| Ullasvej 15 |
| DK-3700 Rønne |
| (45) 56 95 73 00 |
| info@bect.dk |
| http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html |

Tuen numero

XS 189/06

Jäsenvaltio

Tanska

Alue

NUTSIII-Kode: 007, Bornholm

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Bornholms Erhvervsfond

Oikeusperusta

Aktstykke 155 fra Handelsministeriet af 17/12 1971, godkendt 12/1 1972

Aktstykke 365 fra Industriministeriet af 15/6 1993, godkendt 23/6 1993

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,0398 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

1.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

—

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Bornholms Erhvervsfond

Ullasvej 15

DK-3700 Rønne

(45) 56 95 73 00

info@bect.dk

http://www.bornholm.biz/raadgivning/bornholms_erhvervsfond.html

| Tuen numero | XS 67/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Tšekki |
| Alue | Česká republika |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE |
| Oikeusperusta | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 7,64 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 1.3.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2007 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s. |
| Jeruzalémská 4 |
| CZ-110 00 Praha 1 |

Tuen numero

XS 67/07

Jäsenvaltio

Tšekki

Alue

Česká republika

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Příspěvek na poradenské služby poskytnuté v souvislosti se získáním certifikátu podle norem EN ISO 9001:2000 nebo EN ISO 14001:2004 nebo zavedení systému environmentálního managementu v souladu s požadavky Programu EMAS – program CERTIFIKACE

Oikeusperusta

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 7,64 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

1.3.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2007

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Českomoravská záruční a rozvojová banka, a.s.

Jeruzalémská 4

CZ-110 00 Praha 1

| Tuen numero | XS 68/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Tšekki |
| Alue | Česká republika |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN |
| Oikeusperusta | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,36 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 2.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2007 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Tuen numero

XS 68/07

Jäsenvaltio

Tšekki

Alue

Česká republika

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Dotace na designérské poradenské služby a na poradenské služby na vytvoření autorského díla externích konzultantů v programu DESIGN

Oikeusperusta

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,36 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

2.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2007

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Tuen numero | XS 69/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Tšekki |
| Alue | Česká republika |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE |
| Oikeusperusta | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: EUR 0,36 miljoonaa; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: – |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 2.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 31.12.2007 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Tuen numero

XS 69/07

Jäsenvaltio

Tšekki

Alue

Česká republika

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Dotace na marketingové informace, marketingové propagační materiály a na účast na výstavách a veletrzích v zahraničí v programu ALIANCE

Oikeusperusta

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: EUR 0,36 miljoonaa; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: –

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

2.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

31.12.2007

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Tuen numero | XS 70/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Tšekki |
| Alue | Česká republika |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací |
| Oikeusperusta | Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,182 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 2.1.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 15.12.2007 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Tuen numero

XS 70/07

Jäsenvaltio

Tšekki

Alue

Česká republika

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů do 7. rámcového programu EU výzkumu, technického rozvoje a demonstrací

Oikeusperusta

Zákon č. 47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,182 miljoonaa EUR; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

2.1.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

15.12.2007

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

| Tuen numero | XS 80/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Unkari |
| Alue | Nyugat-Dunántúl |
| Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi | Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja |
| Oikeusperusta | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,8 miljoonaa HUF; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: — |
| Tuen enimmäisintensiteetti | Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen |
| Täytäntöönpanopäivä | 9.2.2007 |
| Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto | 30.6.2008 |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Toimiala | Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata |
| Kossuth u. 17-19. |
| H-8900 Zalaegerszeg |

Tuen numero

XS 80/07

Jäsenvaltio

Unkari

Alue

Nyugat-Dunántúl

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi

Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programja

Oikeusperusta

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése 4/2007. (II.09.) sz. önkormányzati rendelete Zalaegerszeg vállalkozásfejlesztési és befektetés-támogató programjáról

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,8 miljoonaa HUF; Suunnitellun tuen kokonaismäärä: —

Tuen enimmäisintensiteetti

Asetuksen 4 artiklan 2–6 kohdan ja 5 artiklan mukainen

Täytäntöönpanopäivä

9.2.2007

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto

30.6.2008

Tarkoitus

Pk-yritykset

Toimiala

Kaikki alat, joilla voidaan myöntää tukea pk-yrityksille

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata

Kossuth u. 17-19.

H-8900 Zalaegerszeg

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/57

---

Tiivistelmä valtiontuista, joita jäsenvaltio on ilmoittanut myöntävänsä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 mukaisesti

(2007/C 71/18)

Tuen numero: XA 101/06

Jäsenvaltio: Alankomaat

Alue: Provincie Limburg

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Stichting Administratiekantoor Aandelen KnowHouse.

Oikeusperusta: Algemene subsidieverordening 2004

Nadere subsidieregels ontwikkeling landelijk gebied

Tukijärjestelmän vuosittaiset menot tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Kertaluonteinen läänin myöntämä tuki, jonka määrä on 191 000 EUR. Ennakkona voidaan maksaa enintään 80 prosenttia. Lopputilitys tapahtuu viimeistään vuonna 2007.

Tuen enimmäisintensiteetti: Kokonaiskustannukset on rajoitettu 382 000 EUR, ja myönnettävän tuen määrä on 191 000 EUR. Kyseinen määrä on vähemmän kuin sallittu tuen määrä eli 100 000 EUR tuensaajaa kohti kolmen vuoden aikana tai 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista sen mukaan, kumpi kyseisistä määristä on suurempi. Asetuksen (EY) N:o 1/ 2004 14 artiklan 1 kohdan sekä 2 kohdan c alakohdan ja 3 kohdan mukaisesti tukikelpoisia ovat sellaisten neuvontapalvelujen kustannukset, jotka eivät koske säännöllistä toimintaa eivätkä liity yrityksen tavanomaisiin toimintakuluihin, kuten rutiininomaisiin veroneuvontapalveluihin, säännöllisiin lainopillisiin palveluihin tai mainontaan.

Uuden maatalousalaa koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla voidaan myöntää 100-prosenttista tukea kattamaan ulkopuolisten antamien neuvontapalvelujen kustannukset, jotka eivät koske jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa eivätkä liity yrityksen tavanomaisiin toimintakuluihin. Tuki myönnetään KnowHouse B.V.:n välityksellä tuottajalle tarjottujen tuettujen palvelujen muodossa, jolloin vältetään tuottajalle rahana maksettava suora tuki.

Täytäntöönpanoajankohta: Tuen myöntämispäätös tehdään neljän viikon kuluessa siitä, kun tätä ilmoitusta koskeva EU:n vastaanottotodistus on saatu.

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: Marraskuusta 2006 1. päivään joulukuuta 2009 (maksut tapahtuvat aikaisemmin, mutta hankkeet voivat jatkua 1. päivään joulukuuta 2009 asti).

Tuen tarkoitus: Tuen tarkoituksena on teknisiin kysymyksiin vastaaminen ja innovaation kannalta välttämättömien hankkeiden edistäminen sekä yritysneuvontapalvelujen tarjoaminen.

Tuen edunsaajina ovat kaikki maatalousyritykset ja organisaatiot, jotka toteuttavat ennen muuta Limburgin läänin elinkeinoelämän kannalta hyödyllisiä innovaatiohankkeita. Tuotannon lisäämiseen tarkoitettuja osahankkeita ei hyväksytä. Ryhmäpoikkeusasetuksen 14 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti on kyse sellaisista maatalousalan neuvontapalveluista, jotka eivät koske jatkuvaa tai säännöllistä toimintaa eivätkä liity yrityksen tavanomaisiin toimintakuluihin.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Tukea myönnetään pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka toimivat maataloustuotteiden alkutuotannossa.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Internet-osoite: www.limburg.nl

Tuen numero: XA 114/06

Jäsenvaltio: Puola

Alue: Województwo śląskie

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Rolnicza Spółdzielnia Produkcyjna w Raciborzu

Oikeusperusta: Ustawa dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz. 627, z późniejszymi zmianami) — art. 405, art. 406 pkt 7 i 9, art. 409

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Tuki myönnetään korkotukilainana, jonka nimellismäärä on 53 016 PLN. Laina nostetaan 15. joulukuuta .2006 mennessä. Lainan takaisinmaksu alkaa tammikuussa 2008 ja päättyy lokakuussa 2013. Tuen enimmäismäärä on 4 812,6 PLN (BAE).

Tuen enimmäisintensiteetti: Tuen enimmäisintensiteetti on 6,35 %.

Täytäntöönpanopäivä: Sen jälkeen kun Euroopan komissiolta on saatu vahvistus siitä, että se on vastaanottanut nämä yksittäistä tukea koskevat tiedot, ja tuen rekisteröintinumero.

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: Arviolta marraskuusta 2006 lokakuuhun 2013.

Tuen tarkoitus: Tuen avulla on tarkoitus uudistaa Racibórzin maatalousalan tuotanto-osuuskunnan rakennusten (sikalan, verstaiden ja toimistojen) lämpöhuolto toteuttamalla seuraavat toimenpiteet:

Tuki myönnetään asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan nojalla Racibórzin maatalousalan tuotanto-osuuskunnan lämmönlähteiden modernisointia ja keskuslämmitysjärjestelmän asentamista varten. Tukikelpoiset kustannukset käsittävät lämmönlähteiden modernisointiin ja keskuslämmitysjärjestelmän asentamiseen liittyvät investointikustannukset.

Alat, joita tuki koskee: Tuki on tarkoitettu yritykselle, jonka toimialana on viljan viljely ja sikojen kasvatus.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite: Tuki myönnetään Sleesian voivodikunnan ympäristönsuojelun ja vesitalouden rahastosta (Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej w Katowicach), osoite ul. Plebiscytowa 19, 40-035 Katowice.

Internet-osoite: www.wfosigw.katowice.pl

Muita tietoja: Tuen enimmäismäärä (enimmäisintensiteetti) on laskettu EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä tammikuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 2 artiklan 5 kohdassa esitetyn määritelmän mukaisesti. Kyseessä on bruttoavustusekvivalentin suhde tukikelpoisiin kustannuksiin.

Myönnettävän korkotukilainan bruttoavustusekvivalentti on laskettu eri muodoissa myönnettävän valtiontuen arvon laskentatavoista 11 päivänä elokuuta 2004 annetun Puolan ministerineuvoston asetuksen mukaisesti (Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 11 sierpnia 2004 r. w sprawie szczegółowego sposobu obliczania wartości pomocy publicznej udzielanej w różnych formach, Puolan virallinen lehti Dziennik Ustaw nro 194, kohta 1983). Tuen bruttoavustusekvivalentti on 4 812,6 PLN.

Tukikelpoiset menot ovat 75 738 PLN.

Tuen enimmäismäärä = 4 812,6/75 738 = 6,35 %.

Tuen numero: XA 5/07

Jäsenvaltio: Ranska

Alue: Département de la Vendée

Tukijärjestelmän nimike: Tuet maatilojen ympäristöinvestointeihin (öljynpuristimet).

Oikeusperusta:

| — | Komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 3 kohdan d alakohta |
| --- | --- |

—

Komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 4 artiklan 3 kohdan d alakohta

| — | Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Articles L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006 |
| --- | --- |

—

Convention-cadre entre le Département de la Vendée et l'État du 24 octobre 2006

Tukijärjestelmän vuosittaiset menot: 45 000 EUR.

Tuen enimmäisintensiteetti: 30 prosenttia enintään 15 000 EUR suuruisesta määrästä öljynpuristinta kohden.

Täytäntöönpanoajankohta: Välittömästi komissiolta saadun vastaanottoilmoituksen jälkeen.

Tukijärjestelmän kesto: Viisi vuotta komissiolta saadun vastaanottoilmoituksen jälkeen.

Tuen tarkoitus: Kasviöljyjen puristinten hankintaan vuosina 2006 ja 2007 myönnettävillä tuilla pyritään edistämään polttoöljyn korvaamista puristamalla tuotetulla kasviöljyllä.

Tuet on tarkoitettu seuraaville edunsaajille:

viljelijöiden yhteenliittymät,

maatalouskoneiden yhteiskäyttäjien osuuskunnat.

Edunsaajien on oltava taloudellisesti elinkelpoisia.

Tuen määrässä otetaan ensiksi huomioon hakemuksen ajankohtana ilmoitettu kustannusarvio.

Tosiasiallinen tuki määritetään suoritettujen laskujen perusteella. Departementin yksiköt voivat toteuttaa sekä asiakirja- että tilatarkastuksia.

Jos todellinen ostoarvo on pysyvälle toimikunnalle esitetyn hakemuksen esittämisajankohtana ilmoitettua kustannusarviota alempi, tukea alennetaan suhteessa suoritettuihin menoihin. Päinvastaisessa tapauksessa tukea ei koroteta.

Tuensaajan on sitouduttava käyttämään departementin tukea määräyksen tiedoksiantamisesta alkaen ja tuelle nimenomaisesti asetetun tavoitteen mukaisesti sekä toimittamaan vuosittain kolmen vuoden ajan öljynpuristimen toimintaa koskeva tekninen selvitys.

Tuen myöntämispäätöksen on oltava tehty ennen toimen aloittamista. Päinvastaisessa tapauksessa tukihakemus hylätään.

Pysyvä toimikunta peruu tuen ilman eri toimenpiteitä, jos edunsaaja ei virallisesta huomautuksesta huolimatta ole toimittanut vaadittavia tositteita. Tällöin tuki voidaan vaatia välittömästi palautettavaksi. Jos menojen laji tai käyttötarkoitus ei vastaa tuen myöntämispäätöksen perusteita, departementti voi vaatia tuen palauttamista.

Myöntämispäätös mitätöityy, jos laitteiden hankinta ei tapahdu kahden vuoden kuluessa määräyksen tiedoksiannosta. Tuki perutaan tällöin ilman eri toimenpiteitä.

Laitteiden hankinnalle voidaan yleisneuvoston pysyvän toimikunnan suostumuksella kuitenkin myöntää enintään vuoden lisäaika, jos viivästys ei johdu tuensaajasta ja lisäaikaa koskeva hakemus todisteineen esitetään kahta kuukautta ennen tuen alun perin vahvistetun voimassaoloajan päättymistä.

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Kaikki usean tuotantosuunnan maatilat seuraavien rakenteiden kautta:

viljelijöiden yhteenliittymä,

maatalouskoneiden yhteiskäyttäjien osuuskunnat.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite: Postiosoite:

Conseil Général de la Vendée

Direction de l'Environnement et de l'Aménagement

Service Agriculture et Pêche

40, rue Maréchal Foch

F-85923 LA ROCHE SUR YON CEDEX 9

Internet-osoite: www.vendee.fr (departementin pääsivusto) tai www.agricuture@vendee.fr

Hankkeen kuvaus tulee Internet-sivuille, kunhan Euroopan komissio on rekisteröinyt tämän poikkeusta koskevan lomakkeen

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/60

---

Ilmoitus jäsenvaltioiden päätöksistä myöntää tai peruuttaa toimilupia lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti (1)
   (2)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/19)

KREIKKA

Myönnetyt toimiluvat

Luokka A:   Toimiluvat, joihin ei sovelleta asetuksen (ETY) N:o 2407/92 5 artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädettyjä rajoituksia

| Lentoliikenteen harjoittajan nimi | Lentoliikenteen harjoittajan osoite | Sallittu lasti | Päätöksen voimaantulopäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA | Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou |
| GR-16777 Hellinikon |

Lentoliikenteen harjoittajan nimi

Lentoliikenteen harjoittajan osoite

Sallittu lasti

Päätöksen voimaantulopäivä

HELLENIC IMPERIAL AIRWAYS SA

Vouliagmenis Avenue 102 & Ermou

GR-16777 Hellinikon

matkustajat, posti, tavara

22.1.2007

Luokka B:   Toimiluvat, joihin sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 2407/92 5 artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädettyjä rajoituksia

| Lentoliikenteen harjoittajan nimi | Lentoliikenteen harjoittajan osoite | Sallittu lasti | Päätöksen voimaantulopäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| SWIFTAIR HELLAS AE | 5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17 |
| GR-19019 Spata |

Lentoliikenteen harjoittajan nimi

Lentoliikenteen harjoittajan osoite

Sallittu lasti

Päätöksen voimaantulopäivä

SWIFTAIR HELLAS AE

5th km Spata — Loutsa Avenue — Athens International Airport — Building 17

GR-19019 Spata

matkustajat, posti, tavara

29.1.2007

ITÄVALTA

Myönnetyt toimiluvat

Luokka B:   Toimiluvat, joihin sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 2407/92 5 artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädettyjä rajoituksia

| Lentoliikenteen harjoittajan nimi | Lentoliikenteen harjoittajan osoite | Sallittu lasti | Päätöksen voimaantulopäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Naglergasse 11 |
| A-1010 Wien |

Lentoliikenteen harjoittajan nimi

Lentoliikenteen harjoittajan osoite

Sallittu lasti

Päätöksen voimaantulopäivä

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Naglergasse 11

A-1010 Wien

matkustajat, posti, tavara

28.2.2007

Peruutetut toimiluvat

Luokka B:   Toimiluvat, joihin sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 2407/92 5 artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädettyjä rajoituksia

| Lentoliikenteen harjoittajan nimi | Lentoliikenteen harjoittajan osoite | Sallittu lasti | Päätöksen voimaantulopäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH | Obere Donaustr. 37 |
| A-1020 Wien |

Lentoliikenteen harjoittajan nimi

Lentoliikenteen harjoittajan osoite

Sallittu lasti

Päätöksen voimaantulopäivä

BRAUNEGG LUFTTAXI GmbH

Obere Donaustr. 37

A-1020 Wien

matkustajat, posti, tavara

28.2.2007

---

(1)  EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1.

(2)  Lähetetty Euroopan komissiolle ennen 31.8.2005.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/61

---

Ehdotuspyyntö: Liikennemuotosiirtymätoimet, katalyyttiset toimet, merten moottoritiet –toimet, liikenteen välttämistoimet ja yhteiset oppimistoimet toisessa Marco Polo -ohjelmassa (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) 1692/2006 (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 1)).

(2007/C 71/20)

Euroopan komissio käynnistää vuoden 2007 valintamenettelyyn liittyvän ehdotuspyynnön toisessa Marco Polo -ohjelmassa. Ehdotusten viimeinen jättöpäivä on 4.6.2007.

Tietoja ehdotuspyynnön yksityiskohtaisista säännöistä ja neuvoja hakijoille siitä, miten hankkeita ehdotetaan, on saatavissa Internet-osoitteesta:

http://ec.europa.eu/transport/marcopolo/guide_proposers/index_en.htm

Marco Polo -ohjelman Help Deskiin voi ottaa yhteyttä sähköpostitse (tren-marco-polo@ec.europa.eu) ja faksitse ((32–2) 296 37 65).

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/62

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/21)

| 1. | Komissio vastaanotti 20. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys ED&F Man Group (ED&F Man) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä NV Bromacom (Bromacom) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 20. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brittiläinen yritys ED&F Man Group (ED&F Man) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä NV Bromacom (Bromacom) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | ED&F Man: hyödykekauppa (mm. kaakao, sokeri, kahvi, bioenergiatuotteet), |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

ED&F Man: hyödykekauppa (mm. kaakao, sokeri, kahvi, bioenergiatuotteet),

| — | Bromacom: kaakaokauppa. |
| --- | --- |

—

Bromacom: kaakaokauppa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4614 — ED&F Man/Bromacom seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/63

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/22)

| 1. | Komissio vastaanotti 19. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Owens Corning (OC) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan Compagnie de Saint Gobainin lasikuituvahvisteita ja komposiittikankaita koskevassa liiketoiminnassa ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen Owens Corning-Vetrotex Reinforcements (OCVR) osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 19. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Owens Corning (OC) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan Compagnie de Saint Gobainin lasikuituvahvisteita ja komposiittikankaita koskevassa liiketoiminnassa ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen Owens Corning-Vetrotex Reinforcements (OCVR) osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Owens Corning: rakennusmateriaalien ja lasikuituvahvisteiden valmistus ja myynti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Owens Corning: rakennusmateriaalien ja lasikuituvahvisteiden valmistus ja myynti,

| — | OCVR: lasikuituvahvisteiden ja komposiittikankaiden valmistus ja myynti. |
| --- | --- |

—

OCVR: lasikuituvahvisteiden ja komposiittikankaiden valmistus ja myynti.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4334 — Owens Corning/Saint Gobain Vetrotex/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 28.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 71/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 71/64

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 71/23)

| 1. | Komissio vastaanotti 16. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Fiat-konserniin kuuluva italialainen yritys Magneti Marelli Holding S.p.A. (Magneti Marelli) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan luxemburgilaisessa yrityksessä Concordia Finance S.A. (Concordia) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 16. maaliskuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Fiat-konserniin kuuluva italialainen yritys Magneti Marelli Holding S.p.A. (Magneti Marelli) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan luxemburgilaisessa yrityksessä Concordia Finance S.A. (Concordia) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Magneti Marelli: autoteollisuudessa käytettävien high tech -komponenttien ja -järjestelmien tuotanto, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Magneti Marelli: autoteollisuudessa käytettävien high tech -komponenttien ja -järjestelmien tuotanto,

| — | Concordia: varaosien jakelu autoteollisuuden riippumattomilla jälkimarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

Concordia: varaosien jakelu autoteollisuuden riippumattomilla jälkimarkkinoilla.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brüssel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4536 — Magneti Marelli/Concordia seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brüssel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---