# Den Europæiske Unions C 156/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 156 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang7. juli 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 156

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang7. juli 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | Regionsudvalget |
| | 69. plenarforsamling den 23. marts 2007 |
| 2007/C 156/01 | Regionsudvalgets udtalelse Strukturfondenes løftestangseffekt | 1 |
| 2007/C 156/02 | Regionsudvalgets udtalelse Inddragelse og orientering af unge mennesker: Opfølgning af Hvidbogen om et nyt afsæt for europæisk ungdom | 8 |
| 2007/C 156/03 | Regionsudvalgets udtalelse Det Indre Markeds fremtid og status over Det Europæiske Samfund | 14 |

Informationsnummer

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

69. plenarforsamling den 23. marts 2007

2007/C 156/01

Regionsudvalgets udtalelse Strukturfondenes løftestangseffekt

1

2007/C 156/02

Regionsudvalgets udtalelse Inddragelse og orientering af unge mennesker: Opfølgning af Hvidbogen om et nyt afsæt for europæisk ungdom

8

2007/C 156/03

Regionsudvalgets udtalelse Det Indre Markeds fremtid og status over Det Europæiske Samfund

14

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

Regionsudvalget

69. plenarforsamling den 23. marts 2007

| 7.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/1

---

Regionsudvalgets udtalelse »Strukturfondenes løftestangseffekt«

(2007/C 156/01)

REGIONSUDVALGET

| — | EU gennemgår for tiden en kraftig socioøkonomisk forandring og står over for en teknologisk udfordring, som er kernen i de store udfordringer, Lissabon-agendaen tog op i år 2000, nemlig bevarelsen og forbedringen af en europæisk model, som kan forlige velstand og solidaritet. Dette kan kun gøres ved at fastholde en stærk politisk struktur, som kan udstyre aktørerne med de nødvendige redskaber til at udnytte mulighederne, men som også gør det muligt at reagere på følgevirkningerne. Regionerne og kommunerne i EU er blandt de mest udsatte for disse udfordringer, men råder også over en stor kapacitet til at omsætte strategiske retningslinjer i konkret handling ved at mobilisere de sociale og økonomiske aktører i de forskellige områder. |
| --- | --- |

—

EU gennemgår for tiden en kraftig socioøkonomisk forandring og står over for en teknologisk udfordring, som er kernen i de store udfordringer, Lissabon-agendaen tog op i år 2000, nemlig bevarelsen og forbedringen af en europæisk model, som kan forlige velstand og solidaritet. Dette kan kun gøres ved at fastholde en stærk politisk struktur, som kan udstyre aktørerne med de nødvendige redskaber til at udnytte mulighederne, men som også gør det muligt at reagere på følgevirkningerne. Regionerne og kommunerne i EU er blandt de mest udsatte for disse udfordringer, men råder også over en stor kapacitet til at omsætte strategiske retningslinjer i konkret handling ved at mobilisere de sociale og økonomiske aktører i de forskellige områder.

| — | EU's fornyede strategi for vækst og beskæftigelse kan kun lykkes, hvis den kan mobilisere ressourcer overalt i EU. Men såvel medlemsstaternes som EU's budgetter er under pres, og EU bør derfor forsøge at anvende de disponible finansielle ressourcer på den mest effektive måde. Regionsudvalget mener, at samhørighedspolitikken både takket være sin strategiske orientering og sine gennemførelsesmekanismer er et multiplikatorinstrument, der står til rådighed for EU's mål. |
| --- | --- |

—

EU's fornyede strategi for vækst og beskæftigelse kan kun lykkes, hvis den kan mobilisere ressourcer overalt i EU. Men såvel medlemsstaternes som EU's budgetter er under pres, og EU bør derfor forsøge at anvende de disponible finansielle ressourcer på den mest effektive måde. Regionsudvalget mener, at samhørighedspolitikken både takket være sin strategiske orientering og sine gennemførelsesmekanismer er et multiplikatorinstrument, der står til rådighed for EU's mål.

| — | Regionsudvalget mener, at samhørighedspolitikkens løftestangseffekt kan styrkes i planlægningsperioden 2007-2013. Samhørighedspolitikkens principper, som nu har stået deres prøve, er blevet suppleret med en række tiltag: en mere strategisk udformning af samhørighedspolitikken, øremærkning og større koncentration af midlerne inden for prioriterede sektorer, bedre retlige rammer for vedtagelsen af sofistikerede, innovative finansieringsformer, passende fokusering på byudviklingsprogrammer og tættere samarbejde mellem de lokale myndigheder. |
| --- | --- |

—

Regionsudvalget mener, at samhørighedspolitikkens løftestangseffekt kan styrkes i planlægningsperioden 2007-2013. Samhørighedspolitikkens principper, som nu har stået deres prøve, er blevet suppleret med en række tiltag: en mere strategisk udformning af samhørighedspolitikken, øremærkning og større koncentration af midlerne inden for prioriterede sektorer, bedre retlige rammer for vedtagelsen af sofistikerede, innovative finansieringsformer, passende fokusering på byudviklingsprogrammer og tættere samarbejde mellem de lokale myndigheder.

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens beslutning af 24. marts 2006 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til Europa-Parlamentets brev af 20. juli 2006, hvori det anmoder Regionsudvalget om at udarbejde en udtalelse om indvirkningen og følgerne af regionalpolitikken for samhørigheden i Den Europæiske Union,

under henvisning til præsidiets beslutning af 1. juni 2006 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Territorial Samhørighed,

under henvisning til sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013, (KOM(2004) 101 endelig) (CdR 162/2004 fin) (1),

under henvisning til sin udtalelse om Tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (CdR 120/2004 fin) (2),

under henvisning til sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen om: Samhørighedspolitikkens bidrag til vækst og beskæftigelse: Fællesskabets strategiske retningslinjer for 2007-2013, (KOM(2005) 299 endelig) (CdR 140/2005 fin),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 118/2006 rev. 2), som blev vedtaget den 11. december 2006 af Underudvalget for Territorial Samhørighed med Manuel Chaves González (PSE/ES), præsident for regionen Andalusien, som ordfører —

på sin 69. plenarforsamling den 23. marts 2007 vedtaget følgende udtalelse:

1.   Socioøkonomisk og politisk baggrund for udtalelsen

| 1.1 | Den 24. marts 2006 meddelte Kommissionen i et brev underskrevet af kommissær Margot Wallström, at den ville være interesseret i, at Regionsudvalget udarbejder en sonderende udtalelse om strukturfondenes løftestangseffekt som led i den europæiske samhørighedspolitik. Kommissionen betragter Regionsudvalgets udtalelse som et vigtigt bidrag til den fjerde samhørighedsrapport, der skal fremlægges i foråret 2007. |
| --- | --- |

1.1

Den 24. marts 2006 meddelte Kommissionen i et brev underskrevet af kommissær Margot Wallström, at den ville være interesseret i, at Regionsudvalget udarbejder en sonderende udtalelse om strukturfondenes løftestangseffekt som led i den europæiske samhørighedspolitik. Kommissionen betragter Regionsudvalgets udtalelse som et vigtigt bidrag til den fjerde samhørighedsrapport, der skal fremlægges i foråret 2007.

| 1.2 | Regionsudvalget modtog ligeledes et brev af 20. juli 2006 fra Europa-Parlamentets formand, Josep Borrell, hvori det anmodes om at afgive udtalelse om en betænkning udarbejdet af Francisca Pleguezuelos Aguilar (ES/PSE), medlem af Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik, Transport og Turisme (REGI), om strukturpolitikkens indvirkning på samhørigheden i EU. COTER-underudvalget har besluttet, at nærværende sonderende udtalelse også skal være et svar på Parlamentets anmodning. |
| --- | --- |

1.2

Regionsudvalget modtog ligeledes et brev af 20. juli 2006 fra Europa-Parlamentets formand, Josep Borrell, hvori det anmodes om at afgive udtalelse om en betænkning udarbejdet af Francisca Pleguezuelos Aguilar (ES/PSE), medlem af Europa-Parlamentets Udvalg om Regionalpolitik, Transport og Turisme (REGI), om strukturpolitikkens indvirkning på samhørigheden i EU. COTER-underudvalget har besluttet, at nærværende sonderende udtalelse også skal være et svar på Parlamentets anmodning.

| 1.3 | Nærværende udtalelse er tænkt som et bidrag til debatten om samhørighedspolitikkens fremtid i det udvidede Europa og dens stilling på EU's budget. Efter Regionsudvalgets mening er der fremkommet forskellige forslag, som har stillet spørgsmålstegn ved samhørighedspolitikkens effektivitet i et EU, som trænger til reformer på grund af udvidelsen og den igangværende globalisering. Det, som Regionsudvalget har hæftet sig ved i denne forbindelse, er den fejlagtige evaluering af samhørighedspolitikkens effekt, som ligger til grund for disse forslag. |
| --- | --- |

1.3

Nærværende udtalelse er tænkt som et bidrag til debatten om samhørighedspolitikkens fremtid i det udvidede Europa og dens stilling på EU's budget. Efter Regionsudvalgets mening er der fremkommet forskellige forslag, som har stillet spørgsmålstegn ved samhørighedspolitikkens effektivitet i et EU, som trænger til reformer på grund af udvidelsen og den igangværende globalisering. Det, som Regionsudvalget har hæftet sig ved i denne forbindelse, er den fejlagtige evaluering af samhørighedspolitikkens effekt, som ligger til grund for disse forslag.

| 1.4 | EU gennemgår for tiden en kraftig socioøkonomisk forandring og står over for en teknologisk udfordring, som er kernen i de store udfordringer, Lissabon-agendaen tog op i år 2000, nemlig bevarelsen og forbedringen af en europæisk model, som kan forlige velstand og solidaritet. Dette kan kun gøres ved at fastholde en stærk politisk struktur, som kan udstyre aktørerne med de nødvendige redskaber til at udnytte mulighederne, men som også gør det muligt at reagere på følgevirkningerne. |
| --- | --- |

1.4

EU gennemgår for tiden en kraftig socioøkonomisk forandring og står over for en teknologisk udfordring, som er kernen i de store udfordringer, Lissabon-agendaen tog op i år 2000, nemlig bevarelsen og forbedringen af en europæisk model, som kan forlige velstand og solidaritet. Dette kan kun gøres ved at fastholde en stærk politisk struktur, som kan udstyre aktørerne med de nødvendige redskaber til at udnytte mulighederne, men som også gør det muligt at reagere på følgevirkningerne.

| 1.5 | Regionerne og kommunerne i EU er blandt de mest udsatte for disse udfordringer, men råder også over en stor kapacitet til at omsætte strategiske retningslinjer i konkret handling ved at mobilisere de sociale og økonomiske aktører i de forskellige områder. |
| --- | --- |

1.5

Regionerne og kommunerne i EU er blandt de mest udsatte for disse udfordringer, men råder også over en stor kapacitet til at omsætte strategiske retningslinjer i konkret handling ved at mobilisere de sociale og økonomiske aktører i de forskellige områder.

| 1.6 | EU's fornyede strategi for vækst og beskæftigelse kan kun lykkes, hvis den kan mobilisere ressourcer overalt i EU. Men såvel medlemsstaternes som EU's budgetter er under pres, og EU bør derfor forsøge at anvende de disponible finansielle ressourcer på den mest effektive måde. Regionsudvalget mener, at samhørighedspolitikken både takket være sin strategiske orientering og sine gennemførelsesmekanismer er et multiplikatorinstrument, der står til rådighed for EU's mål. |
| --- | --- |

1.6

EU's fornyede strategi for vækst og beskæftigelse kan kun lykkes, hvis den kan mobilisere ressourcer overalt i EU. Men såvel medlemsstaternes som EU's budgetter er under pres, og EU bør derfor forsøge at anvende de disponible finansielle ressourcer på den mest effektive måde. Regionsudvalget mener, at samhørighedspolitikken både takket være sin strategiske orientering og sine gennemførelsesmekanismer er et multiplikatorinstrument, der står til rådighed for EU's mål.

| 1.7 | Denne udtalelse vil søge at bidrage med nogle elementer til debatten via en bred anskuelse af løftestangseffekten, som tager hensyn til en række af de indvirkninger, som samhørighedspolitikken har i de forskellige egne i EU. Bilaget indeholder de nødvendige oplysninger om den videnskabelige metode og den arbejdsgang, som Regionsudvalget har anvendt ved udarbejdelsen af denne udtalelse (3). |
| --- | --- |

1.7

Denne udtalelse vil søge at bidrage med nogle elementer til debatten via en bred anskuelse af løftestangseffekten, som tager hensyn til en række af de indvirkninger, som samhørighedspolitikken har i de forskellige egne i EU. Bilaget indeholder de nødvendige oplysninger om den videnskabelige metode og den arbejdsgang, som Regionsudvalget har anvendt ved udarbejdelsen af denne udtalelse (3).

2.   Indkredsning af løftestangseffektens forskellige dimensioner

Regionsudvalget foreslår at anlægge en bred tilgang til løftestangseffekten, som tager en række vigtige faktorer med i betragtning ved vurderingen af strukturfondenes indvirkning. Udtalelsen vil således på integreret vis behandle EU-fondenes løftestangseffekt på følgende områder:

| — | finansielle aspekter |
| --- | --- |

—

finansielle aspekter

| — | politiske og strategiske aspekter af den tematiske koncentration |
| --- | --- |

—

politiske og strategiske aspekter af den tematiske koncentration

| — | forbedring af den institutionelle kapacitet |
| --- | --- |

—

forbedring af den institutionelle kapacitet

| — | styrkelse af samhørigheden i Europa. |
| --- | --- |

—

styrkelse af samhørigheden i Europa.

2.1   Finansielle aspekter af løftestangseffekten

| 2.1.1 | Samhørighedspolitikken skaber en stor merværdi på europæisk plan, da EU-midlerne giver mulighed for at opnå flere resultater og en større effekt i form af mobilisering af aktørerne, end det er muligt på nationalt eller regionalt plan. Ifølge Kommissionens egne skøn (4), resulterer hver euro, der gives ud under samhørighedspolitikken på EU-niveau i mål 1-regioner, i yderligere midler svarende til gennemsnitligt 0,9 EUR. I mål 2-regionerne mobiliseres yderligere 3 EUR for hver euro, der investeres. |
| --- | --- |

2.1.1

Samhørighedspolitikken skaber en stor merværdi på europæisk plan, da EU-midlerne giver mulighed for at opnå flere resultater og en større effekt i form af mobilisering af aktørerne, end det er muligt på nationalt eller regionalt plan. Ifølge Kommissionens egne skøn (4), resulterer hver euro, der gives ud under samhørighedspolitikken på EU-niveau i mål 1-regioner, i yderligere midler svarende til gennemsnitligt 0,9 EUR. I mål 2-regionerne mobiliseres yderligere 3 EUR for hver euro, der investeres.

| 2.1.2 | Multiplikatoreffekten opnås først og fremmest gennem strukturfondenes tematiske og geografiske koncentration. Koncentrationen af midlerne ledsaget af en passende vifte af instrumenter øger mulighederne for at opnå den nødvendige kritiske masse, så der skabes forudsætninger for efterfølgende udvikling af investeringerne. Man kan således øge kapaciteten til at tiltrække investeringer gennem geografisk og tematisk koncentration, som gør det muligt at foretage investeringer med færre omkostninger. |
| --- | --- |

2.1.2

Multiplikatoreffekten opnås først og fremmest gennem strukturfondenes tematiske og geografiske koncentration. Koncentrationen af midlerne ledsaget af en passende vifte af instrumenter øger mulighederne for at opnå den nødvendige kritiske masse, så der skabes forudsætninger for efterfølgende udvikling af investeringerne. Man kan således øge kapaciteten til at tiltrække investeringer gennem geografisk og tematisk koncentration, som gør det muligt at foretage investeringer med færre omkostninger.

| 2.1.3 | Desuden følger løftestangseffekten også af det varierede udvalg af finansieringsinstrumenter, der er til rådighed, skønt medlemsstaterne og regionerne i mange tilfælde ikke er i stand til på passende vis at udnytte alle samhørighedspolitikkens muligheder. For eksempel er globaltilskuddet i nærværende studie blevet indkredset som et fleksibelt instrument, der kan skabe eller forstærke den finansielle løftestangseffekt af mange projekter og programmer. |
| --- | --- |

2.1.3

Desuden følger løftestangseffekten også af det varierede udvalg af finansieringsinstrumenter, der er til rådighed, skønt medlemsstaterne og regionerne i mange tilfælde ikke er i stand til på passende vis at udnytte alle samhørighedspolitikkens muligheder. For eksempel er globaltilskuddet i nærværende studie blevet indkredset som et fleksibelt instrument, der kan skabe eller forstærke den finansielle løftestangseffekt af mange projekter og programmer.

| 2.1.4 | Derudover deltager strukturfondene i andre meget interessante instrumenter, der kan tjene til at forstærke løftestangseffekten, herunder instrumenter for finansieringsteknik for virksomheder, især SMV, som f.eks. risikokapitalfonde, garantifonde, lånefonde og fonde for byudvikling. I mange støtteberettigede regioner er der allerede indsamlet adskillige erfaringer med anvendelse af disse støtteinstrumenter under strukturfondene, navnlig hvad angår finansiering med risikovillig kapital. Det gælder også oprettelse af revolverende fonde, som i støtteperioden kan bidrage til den regionale udvikling. JEREMIE, JASPERS og JESSICA, som Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) har været med til at tage initiativ til, og som kan blive meget vigtige aktører i gennemførelsen af denne form for foranstaltninger, bør i den forbindelse hilses velkommen. |
| --- | --- |

2.1.4

Derudover deltager strukturfondene i andre meget interessante instrumenter, der kan tjene til at forstærke løftestangseffekten, herunder instrumenter for finansieringsteknik for virksomheder, især SMV, som f.eks. risikokapitalfonde, garantifonde, lånefonde og fonde for byudvikling. I mange støtteberettigede regioner er der allerede indsamlet adskillige erfaringer med anvendelse af disse støtteinstrumenter under strukturfondene, navnlig hvad angår finansiering med risikovillig kapital. Det gælder også oprettelse af revolverende fonde, som i støtteperioden kan bidrage til den regionale udvikling. JEREMIE, JASPERS og JESSICA, som Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF) har været med til at tage initiativ til, og som kan blive meget vigtige aktører i gennemførelsen af denne form for foranstaltninger, bør i den forbindelse hilses velkommen.

| 2.1.5 | Denne type instrumenter kan samtidig give de offentlige myndigheder flere muligheder for samarbejde med internationale finansieringsinstitutioner og private banker, som kan blive finansieringskilder for andre udviklingsprojekter. Hertil kommer andre fordele ved anvendelsen af disse instrumenter såsom den fleksibilitetsforbedring, som de tilfører forvaltningen af strukturfondene, samt den større solvens over for eksterne aktører, som EIB og EIF giver mulighed for. |
| --- | --- |

2.1.5

Denne type instrumenter kan samtidig give de offentlige myndigheder flere muligheder for samarbejde med internationale finansieringsinstitutioner og private banker, som kan blive finansieringskilder for andre udviklingsprojekter. Hertil kommer andre fordele ved anvendelsen af disse instrumenter såsom den fleksibilitetsforbedring, som de tilfører forvaltningen af strukturfondene, samt den større solvens over for eksterne aktører, som EIB og EIF giver mulighed for.

| 2.1.6 | Endelig kan løftestangseffekten øges gennem forbedring af en række faktorer, som følger af styrkelsen af de offentligt-private partnerskaber. Evnen til at indkredse de hindringer, som holder private investorer borte, og etablering af og støtte fra projektgrupper og forskellige former for partnerskab med den private sektor, er vigtige faktorer, som kan bidrage til at tiltrække private investeringer inden for en ret kort tidshorisont. |
| --- | --- |

2.1.6

Endelig kan løftestangseffekten øges gennem forbedring af en række faktorer, som følger af styrkelsen af de offentligt-private partnerskaber. Evnen til at indkredse de hindringer, som holder private investorer borte, og etablering af og støtte fra projektgrupper og forskellige former for partnerskab med den private sektor, er vigtige faktorer, som kan bidrage til at tiltrække private investeringer inden for en ret kort tidshorisont.

| 2.1.7 | Samhørighedspolitikken giver takket være stabiliteten i sin finansiering og den flerårige planlægning desuden et solidt grundlag for forbindelsen med den private sektor, som kan tiltrække større investeringer over et længere tidsrum. Dette særtræk ved samhørighedspolitikken set i forhold til de nationale politikker af samme art medfører helt klart en ny og supplerende merværdi og er en ekstra fordel, som man ikke bør overse. |
| --- | --- |

2.1.7

Samhørighedspolitikken giver takket være stabiliteten i sin finansiering og den flerårige planlægning desuden et solidt grundlag for forbindelsen med den private sektor, som kan tiltrække større investeringer over et længere tidsrum. Dette særtræk ved samhørighedspolitikken set i forhold til de nationale politikker af samme art medfører helt klart en ny og supplerende merværdi og er en ekstra fordel, som man ikke bør overse.

| 2.1.8 | Det skal også tages med i betragtning, at en kraftig stigning i de offentlige investeringer i nogle medlemsstater, især de 10 nye, ville kunne bringe overholdelsen af budgetunderskudskriteriet og stabilitets- og vækstpagtens regler i fare på kort og mellemlang sigt. Hyppigere anvendelse af offentligt-private partnerskaber (OPP) kan eventuelt være et godt alternativ til en direkte forøgelse af de offentlige investeringer. |
| --- | --- |

2.1.8

Det skal også tages med i betragtning, at en kraftig stigning i de offentlige investeringer i nogle medlemsstater, især de 10 nye, ville kunne bringe overholdelsen af budgetunderskudskriteriet og stabilitets- og vækstpagtens regler i fare på kort og mellemlang sigt. Hyppigere anvendelse af offentligt-private partnerskaber (OPP) kan eventuelt være et godt alternativ til en direkte forøgelse af de offentlige investeringer.

2.2   Strategiske retningslinier for politikken

| 2.2.1 | De offentlige investeringer bør nøje defineres og planlægges ordentligt på alle niveauer. Det er vigtigt at bemærke, at samhørighedspolitikken spiller en nøglerolle for organiseringen af regionale og nationale prioriteringer med henblik på skabelse af en synergi på europæisk plan. Denne europæiske investeringsstrategi skal følges op af relevante nationale og regionale politikker, som bør resultere i offentlige investeringer af høj kvalitet frem for alt på de områder, som er omfattet af Lissabon-strategien, og som har betydning for dennes tilknytning til Göteborg-strategien. |
| --- | --- |

2.2.1

De offentlige investeringer bør nøje defineres og planlægges ordentligt på alle niveauer. Det er vigtigt at bemærke, at samhørighedspolitikken spiller en nøglerolle for organiseringen af regionale og nationale prioriteringer med henblik på skabelse af en synergi på europæisk plan. Denne europæiske investeringsstrategi skal følges op af relevante nationale og regionale politikker, som bør resultere i offentlige investeringer af høj kvalitet frem for alt på de områder, som er omfattet af Lissabon-strategien, og som har betydning for dennes tilknytning til Göteborg-strategien.

| 2.2.2 | Det drejer sig om investeringer i uddannelse, viden, innovation og forskning, miljøbeskyttelse, sociale tjenester, livslang uddannelse og etablering af europæiske infrastrukturer. Sådanne investeringer indvirker ikke kun på efterspørgslen, men har også en strukturel effekt på økonomien på lang sigt ved at øge den økonomiske vækst såvel som regionernes konkurrenceevne. Samhørighedspolitikkens løftestangseffekt afhænger således af en række faktorer. |
| --- | --- |

2.2.2

Det drejer sig om investeringer i uddannelse, viden, innovation og forskning, miljøbeskyttelse, sociale tjenester, livslang uddannelse og etablering af europæiske infrastrukturer. Sådanne investeringer indvirker ikke kun på efterspørgslen, men har også en strukturel effekt på økonomien på lang sigt ved at øge den økonomiske vækst såvel som regionernes konkurrenceevne. Samhørighedspolitikkens løftestangseffekt afhænger således af en række faktorer.

| 2.2.3 | For det første gennem realiseringen af nye ideer og tilgange i den politik, som medlemsstaterne og regionerne fører for at få innovation til at spille en større rolle i den økonomiske udvikling. Ud fra de tilfælde, der er undersøgt, kan det konkluderes, at samhørighedspolitikken har styrket de nationale politiske prioriteringers fokusering på områder af stor betydning for den økonomiske vækst såsom innovation, forskning og aktive politikker til fremme af beskæftigelse og social integration. |
| --- | --- |

2.2.3

For det første gennem realiseringen af nye ideer og tilgange i den politik, som medlemsstaterne og regionerne fører for at få innovation til at spille en større rolle i den økonomiske udvikling. Ud fra de tilfælde, der er undersøgt, kan det konkluderes, at samhørighedspolitikken har styrket de nationale politiske prioriteringers fokusering på områder af stor betydning for den økonomiske vækst såsom innovation, forskning og aktive politikker til fremme af beskæftigelse og social integration.

| 2.2.4 | Denne fokusering skyldes især muligheden for at iværksætte pilotprojekter via strukturfondene med nye mål og instrumenter såsom klyngepolitikken til fremme af innovation og mere deltagerbaserede tilgange. Dette har bidraget til at øge bevidstheden og udvide innovationsbegrebet ved i højere grad at inddrage organisatoriske, finansielle, ledelses- og uddannelsesmæssige aspekter samt innovationsfremme i regionaludviklingsstrategierne. |
| --- | --- |

2.2.4

Denne fokusering skyldes især muligheden for at iværksætte pilotprojekter via strukturfondene med nye mål og instrumenter såsom klyngepolitikken til fremme af innovation og mere deltagerbaserede tilgange. Dette har bidraget til at øge bevidstheden og udvide innovationsbegrebet ved i højere grad at inddrage organisatoriske, finansielle, ledelses- og uddannelsesmæssige aspekter samt innovationsfremme i regionaludviklingsstrategierne.

| 2.2.5 | For det andet har samhørighedspolitikken fremkaldt en bevidstgørelse på politikområder, som tidligere ikke kom i betragtning i de nationale eller regionale politikker. En lang række pilotinitiativer såsom RIS (Regional Innovation Strategies) og de innovative foranstaltninger under EFRU har med tiden konsolideret sig som vigtige politikker på nationalt og regionalt plan. Generelt kan det siges, at mere fleksible og mere markedsorienterede tilgange har været det gennemgående træk i de nye strategier, som samhørighedspolitikken har introduceret. |
| --- | --- |

2.2.5

For det andet har samhørighedspolitikken fremkaldt en bevidstgørelse på politikområder, som tidligere ikke kom i betragtning i de nationale eller regionale politikker. En lang række pilotinitiativer såsom RIS (Regional Innovation Strategies) og de innovative foranstaltninger under EFRU har med tiden konsolideret sig som vigtige politikker på nationalt og regionalt plan. Generelt kan det siges, at mere fleksible og mere markedsorienterede tilgange har været det gennemgående træk i de nye strategier, som samhørighedspolitikken har introduceret.

| 2.2.6 | Endelig har samhørighedspolitikkens integrerede udviklingsstrategier, som er blevet fastlagt i fællesskab på nationalt og regionalt plan, banet vejen for anlæggelsen af mere strategiske tilgange vedrørende økonomisk udvikling og beskæftigelse, som har gjort det muligt at realisere store projekter. Mange områder såsom teknologi, innovation, uddannelse af menneskelig kapital, lige muligheder eller miljø er blevet identificeret som vigtige vækstfaktorer og inddraget i de respektive politikker ud fra en mere integreret tilgang. |
| --- | --- |

2.2.6

Endelig har samhørighedspolitikkens integrerede udviklingsstrategier, som er blevet fastlagt i fællesskab på nationalt og regionalt plan, banet vejen for anlæggelsen af mere strategiske tilgange vedrørende økonomisk udvikling og beskæftigelse, som har gjort det muligt at realisere store projekter. Mange områder såsom teknologi, innovation, uddannelse af menneskelig kapital, lige muligheder eller miljø er blevet identificeret som vigtige vækstfaktorer og inddraget i de respektive politikker ud fra en mere integreret tilgang.

2.3   Opbyging af institutionel kapacitet

| 2.3.1 | Et andet bemærkelsesværdigt aspekt af anvendelsen af strukturfondene er den effekt, som disse har på den offentlige administrations funktionsmåde, gennem modernisering, forbedring af styringen og harmonisering af procedurerne på europæisk plan. Samhørighedspolitikken har understøttet gennemførelsen af EU-politikkerne, især hvad angår miljøbeskyttelse og lige muligheder samt økonomisk og social omstrukturering i overensstemmelse med de prioriterede mål i Lissabon- og Göteborg-strategierne. |
| --- | --- |

2.3.1

Et andet bemærkelsesværdigt aspekt af anvendelsen af strukturfondene er den effekt, som disse har på den offentlige administrations funktionsmåde, gennem modernisering, forbedring af styringen og harmonisering af procedurerne på europæisk plan. Samhørighedspolitikken har understøttet gennemførelsen af EU-politikkerne, især hvad angår miljøbeskyttelse og lige muligheder samt økonomisk og social omstrukturering i overensstemmelse med de prioriterede mål i Lissabon- og Göteborg-strategierne.

| 2.3.2 | Her skal fremhæves, at iværksættelsen af de nationale reformplaner er nøgleelementer i opfyldelsen af målene i den fornyede Lissabon-strategi, og at der bør finde en koordinering sted mellem disse og de nationale strategiske referencerammer for 2007-2013. |
| --- | --- |

2.3.2

Her skal fremhæves, at iværksættelsen af de nationale reformplaner er nøgleelementer i opfyldelsen af målene i den fornyede Lissabon-strategi, og at der bør finde en koordinering sted mellem disse og de nationale strategiske referencerammer for 2007-2013.

| 2.3.3 | Nævnes skal også fremme af partnerskab, forbedring af den institutionelle kapacitet mht. udformning og gennemførelse af offentlige politikker, udbredelse af evalueringskulturen, gennemsigtighed og udveksling af god praksis; alle disse faktorer indgår i det etablerede regionalpolitiske system inden for samhørighedspolitikken, der er udviklet i Den Europæiske Union, hvilket har medvirket til at forbedre styringen på alle niveauer, da mange af disse fremgangsmåder senere bliver anvendt i andre sektorer. Oprettelsen af nye strukturer såsom regionaludviklingsagenturerne har spillet en nøglerolle for udviklingen i mange regioner i EU. |
| --- | --- |

2.3.3

Nævnes skal også fremme af partnerskab, forbedring af den institutionelle kapacitet mht. udformning og gennemførelse af offentlige politikker, udbredelse af evalueringskulturen, gennemsigtighed og udveksling af god praksis; alle disse faktorer indgår i det etablerede regionalpolitiske system inden for samhørighedspolitikken, der er udviklet i Den Europæiske Union, hvilket har medvirket til at forbedre styringen på alle niveauer, da mange af disse fremgangsmåder senere bliver anvendt i andre sektorer. Oprettelsen af nye strukturer såsom regionaludviklingsagenturerne har spillet en nøglerolle for udviklingen i mange regioner i EU.

| 2.3.4 | Ligeledes har samhørighedspolitikken bidraget til betydelige fremskridt i udformningen af planer og programmer på dens område. Diagnostikken og analysen dækker stadig større områder og foretages metodisk, målene formuleres med større præcision, og der sker en bedre overvågning og evaluering af planer og programmer på grundlag af referencepunkter. Udformningen af langsigtede strategier for de offentlige investeringer er blevet et almindeligt islæt i den eksisterende planlægningskultur. |
| --- | --- |

2.3.4

Ligeledes har samhørighedspolitikken bidraget til betydelige fremskridt i udformningen af planer og programmer på dens område. Diagnostikken og analysen dækker stadig større områder og foretages metodisk, målene formuleres med større præcision, og der sker en bedre overvågning og evaluering af planer og programmer på grundlag af referencepunkter. Udformningen af langsigtede strategier for de offentlige investeringer er blevet et almindeligt islæt i den eksisterende planlægningskultur.

| 2.3.5 | Dette har også øget medlemsstaternes kapacitet til at omsætte og effektivt håndhæve EU-lovgivningen på mange områder såsom miljø. Især har samhørighedspolitikken ført til store ændringer i medlemsstaternes lovgivning om offentlige indkøb, hvilket har åbnet adgang for alle virksomheder i EU til markederne for offentlige indkøb og således styrket det indre marked. Dette er et meget vigtigt aspekt, som skal tages med i betragtning i forbindelse med de nylige udvidelser af EU. |
| --- | --- |

2.3.5

Dette har også øget medlemsstaternes kapacitet til at omsætte og effektivt håndhæve EU-lovgivningen på mange områder såsom miljø. Især har samhørighedspolitikken ført til store ændringer i medlemsstaternes lovgivning om offentlige indkøb, hvilket har åbnet adgang for alle virksomheder i EU til markederne for offentlige indkøb og således styrket det indre marked. Dette er et meget vigtigt aspekt, som skal tages med i betragtning i forbindelse med de nylige udvidelser af EU.

| 2.3.6 | Det kan endelig slås fast, at EU's samhørighedspolitik har fremmet og styrket regionernes rolle i beslutningsprocessen i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af EU's regionalpolitik. Skabelsen af en tilstrækkelig kritisk masse mht. menneskelige ressourcer til passende forvaltning af fondene har givet de lokale og regionale myndigheder større autonomi og reelt styrket regionaliseringen og det lokale selvstyre i EU. |
| --- | --- |

2.3.6

Det kan endelig slås fast, at EU's samhørighedspolitik har fremmet og styrket regionernes rolle i beslutningsprocessen i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af EU's regionalpolitik. Skabelsen af en tilstrækkelig kritisk masse mht. menneskelige ressourcer til passende forvaltning af fondene har givet de lokale og regionale myndigheder større autonomi og reelt styrket regionaliseringen og det lokale selvstyre i EU.

2.4   Større sammenhængskraft i Europa

| 2.4.1 | Samhørighedspolitikken har i flere henseender også udøvet en løftestangseffekt til gavn for et Europa med en større sammenhængskraft. |
| --- | --- |

2.4.1

Samhørighedspolitikken har i flere henseender også udøvet en løftestangseffekt til gavn for et Europa med en større sammenhængskraft.

| 2.4.2 | For det første har partnerskabsprincippet og de ansvarliges fremtrædende rolle fremmet samarbejdet mellem de offentlige institutioner og forskellige sociale grupper, hvilket har spillet en nøglerolle for indkredsningen af løsninger på problemerne. |
| --- | --- |

2.4.2

For det første har partnerskabsprincippet og de ansvarliges fremtrædende rolle fremmet samarbejdet mellem de offentlige institutioner og forskellige sociale grupper, hvilket har spillet en nøglerolle for indkredsningen af løsninger på problemerne.

| 2.4.3 | For det andet kan det fastslås, at samhørighedspolitikken har gjort det muligt at udforme løsninger på meget komplekse og forskelligartede problemer. I virkeligheden varierer problemerne fra egn til egn i EU og konteksten og konjunkturerne er meget forskellige. Til trods herfor har samhørighedspolitikken gjort det muligt at tage hensyn til disse forskelligartede forhold især i de perifere, ultraperifere og mest tilbagestående regioner i EU. Denne fokusering på samhørighed har også haft en bemærkelsesværdig indflydelse på andre nationale politikker. |
| --- | --- |

2.4.3

For det andet kan det fastslås, at samhørighedspolitikken har gjort det muligt at udforme løsninger på meget komplekse og forskelligartede problemer. I virkeligheden varierer problemerne fra egn til egn i EU og konteksten og konjunkturerne er meget forskellige. Til trods herfor har samhørighedspolitikken gjort det muligt at tage hensyn til disse forskelligartede forhold især i de perifere, ultraperifere og mest tilbagestående regioner i EU. Denne fokusering på samhørighed har også haft en bemærkelsesværdig indflydelse på andre nationale politikker.

| 2.4.4 | Samhørighedspolitikken har også gjort det muligt at skabe et passende grundlag for samarbejdet mellem regionerne og de lokale myndigheder i EU, især via INTERREG-initiativet, hvilket har banet vejen for løsning af langvarige konflikter eller traditionelt vanskeligt passerbare landegrænser. Samarbejdet mellem lokale myndigheder og regioner uden fælles grænser er ligeledes blevet kraftigt videreudviklet gennem fremme af det tværregionale samarbejde og bidrager i dag i høj grad til udviklingen af nye regionale strategier. |
| --- | --- |

2.4.4

Samhørighedspolitikken har også gjort det muligt at skabe et passende grundlag for samarbejdet mellem regionerne og de lokale myndigheder i EU, især via INTERREG-initiativet, hvilket har banet vejen for løsning af langvarige konflikter eller traditionelt vanskeligt passerbare landegrænser. Samarbejdet mellem lokale myndigheder og regioner uden fælles grænser er ligeledes blevet kraftigt videreudviklet gennem fremme af det tværregionale samarbejde og bidrager i dag i høj grad til udviklingen af nye regionale strategier.

| 2.4.5 | I de hidtidige strukturfondsperioder har den tætte forbindelse mellem EFRU og EUGFL resulteret i en betydelig løftestangseffekt i forbindelse med en integreret udvikling af landdistrikterne. På baggrund af ønsket om territorial samhørighed må tilknytningen mellem EFRU og EUGFL bevares, i det mindste hvad angår koordinering og samarbejde. |
| --- | --- |

2.4.5

I de hidtidige strukturfondsperioder har den tætte forbindelse mellem EFRU og EUGFL resulteret i en betydelig løftestangseffekt i forbindelse med en integreret udvikling af landdistrikterne. På baggrund af ønsket om territorial samhørighed må tilknytningen mellem EFRU og EUGFL bevares, i det mindste hvad angår koordinering og samarbejde.

| 2.4.6 | I denne henseende har Urban-programmerne haft særlig stor effekt, idet de indvirker på såvel byfornyelsen som den sociale inddragelse; de er således med til over for borgerne at anskueliggøre den europæiske merværdi, samtidig med at der opnås større effektivitet gennem koncentration af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

2.4.6

I denne henseende har Urban-programmerne haft særlig stor effekt, idet de indvirker på såvel byfornyelsen som den sociale inddragelse; de er således med til over for borgerne at anskueliggøre den europæiske merværdi, samtidig med at der opnås større effektivitet gennem koncentration af foranstaltningerne.

| 2.4.7 | Endelig har samhørighedspolitikken haft en forstærkende virkning på synligheden af det europæiske integrationsprojekt. Denne effekt har været endnu kraftigere i de tilfælde, hvor samhørighedspolitikken har muliggjort en forbedring af de offentlige tjenester og en højnelse af borgernes livskvalitet. |
| --- | --- |

2.4.7

Endelig har samhørighedspolitikken haft en forstærkende virkning på synligheden af det europæiske integrationsprojekt. Denne effekt har været endnu kraftigere i de tilfælde, hvor samhørighedspolitikken har muliggjort en forbedring af de offentlige tjenester og en højnelse af borgernes livskvalitet.

3.   Konklusioner

I lyset af ovenstående understreger Regionsudvalget følgende:

| 3.1 | Den europæiske samhørighedspolitik har takket være sine særlige karakteristika (partnerskab, additionalitet, strategisk planlægning og flerårig finansiering) haft store indvirkninger på forskellige områder og betydelige løftestangseffekter. |
| --- | --- |

3.1

Den europæiske samhørighedspolitik har takket være sine særlige karakteristika (partnerskab, additionalitet, strategisk planlægning og flerårig finansiering) haft store indvirkninger på forskellige områder og betydelige løftestangseffekter.

| 3.2 | Den europæiske samhørighedspolitik udøver en løftestangseffekt på mobiliseringen af ressourcer og offentligt-private partnerskaber. Den er en katalysator for såvel offentlig som privat finansiering inden for mange sektorer takket være stabiliteten i dens flerårige finansieringsmekanisme og dens evne til at mobilisere den nødvendige kritiske masse af investeringer. |
| --- | --- |

3.2

Den europæiske samhørighedspolitik udøver en løftestangseffekt på mobiliseringen af ressourcer og offentligt-private partnerskaber. Den er en katalysator for såvel offentlig som privat finansiering inden for mange sektorer takket være stabiliteten i dens flerårige finansieringsmekanisme og dens evne til at mobilisere den nødvendige kritiske masse af investeringer.

| 3.3 | Det har vist sig, at såvel løftestangseffekten som andre følger af samhørighedspolitikken kan registreres i alle typer regioner og i forbindelse med en bred vifte af programmer og projekter, uafhængigt af de anvendte midler. |
| --- | --- |

3.3

Det har vist sig, at såvel løftestangseffekten som andre følger af samhørighedspolitikken kan registreres i alle typer regioner og i forbindelse med en bred vifte af programmer og projekter, uafhængigt af de anvendte midler.

| 3.4 | Det er også vigtigt at bemærke, at det er nødvendigt at gøre forvaltningen af fondene mindre kompliceret for at opnå en så stor løftestangseffekt af partnerskaberne som muligt. Desuden kan for små og spredte støtteberettigede områder gøre det vanskeligt at få partnerskaber op at stå i nogle regioner, hvilket har en mærkbar indvirkning på valget af aktører i et partnerskab og deres engagement. Dette problem vil dog være overvundet i 2007-2013, hvor der i henhold til de nye forordninger ikke længere vil blive udpeget mål 2-områder. |
| --- | --- |

3.4

Det er også vigtigt at bemærke, at det er nødvendigt at gøre forvaltningen af fondene mindre kompliceret for at opnå en så stor løftestangseffekt af partnerskaberne som muligt. Desuden kan for små og spredte støtteberettigede områder gøre det vanskeligt at få partnerskaber op at stå i nogle regioner, hvilket har en mærkbar indvirkning på valget af aktører i et partnerskab og deres engagement. Dette problem vil dog være overvundet i 2007-2013, hvor der i henhold til de nye forordninger ikke længere vil blive udpeget mål 2-områder.

| 3.5 | Den europæiske samhørighedspolitik er en nøglefaktor i de offentlige politikkers strategiske orientering. Den har kapacitet og potentiale til at fremme innovative tilgange i forskellige sektorer og er retningsgivende for mange offentlige foranstaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan. Samhørighedspolitikken fungerer som effektiv drivrem mellem EU's mål, såsom Lissabon-strategien, og nøgleaktørernes erkendelse og gennemførelse af disse mål i de forskellige dele af EU. |
| --- | --- |

3.5

Den europæiske samhørighedspolitik er en nøglefaktor i de offentlige politikkers strategiske orientering. Den har kapacitet og potentiale til at fremme innovative tilgange i forskellige sektorer og er retningsgivende for mange offentlige foranstaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan. Samhørighedspolitikken fungerer som effektiv drivrem mellem EU's mål, såsom Lissabon-strategien, og nøgleaktørernes erkendelse og gennemførelse af disse mål i de forskellige dele af EU.

| 3.6 | Den europæiske samhørighedspolitik fremmer også mobiliseringen af ressourcer, som i væsentligt omfang understøtter de foranstaltninger, der udspringer af Lissabon-strategiens fokusering på F+U og innovation som afgørende vækstfaktorer på mellemlang og lang sigt. |
| --- | --- |

3.6

Den europæiske samhørighedspolitik fremmer også mobiliseringen af ressourcer, som i væsentligt omfang understøtter de foranstaltninger, der udspringer af Lissabon-strategiens fokusering på F+U og innovation som afgørende vækstfaktorer på mellemlang og lang sigt.

| 3.7 | Man har kunnet konstatere, at det har haft stor betydning for de gode resultater, der er opnået med mange innovative programmer og projekter under samhørighedspolitikken, at de »nye koncepter og tilgange« støttes på højt politisk-administrativt plan. Lige så vigtig er overensstemmelsen mellem strategierne og samarbejdet mellem forvaltningerne. Disse faktorer har understøttet strukturfondenes løftestangseffekt. |
| --- | --- |

3.7

Man har kunnet konstatere, at det har haft stor betydning for de gode resultater, der er opnået med mange innovative programmer og projekter under samhørighedspolitikken, at de »nye koncepter og tilgange« støttes på højt politisk-administrativt plan. Lige så vigtig er overensstemmelsen mellem strategierne og samarbejdet mellem forvaltningerne. Disse faktorer har understøttet strukturfondenes løftestangseffekt.

| 3.8 | Samhørighedspolitikken har stor betydning for opbygningen af institutionel kapacitet. Via partnerskabsprincippet har den på hele EU's område fremmet en ny samarbejdsbaseret forvaltningsmodel, som på strategisk vis inddrager de forskellige forvaltningsniveauer og civilsamfundet, hvilket har gjort det muligt at øge regionernes og de lokale myndigheders sociale og økonomiske kapital. For de nye medlemsstaters fremtidige udvikling vil denne faktor være af afgørende betydning. |
| --- | --- |

3.8

Samhørighedspolitikken har stor betydning for opbygningen af institutionel kapacitet. Via partnerskabsprincippet har den på hele EU's område fremmet en ny samarbejdsbaseret forvaltningsmodel, som på strategisk vis inddrager de forskellige forvaltningsniveauer og civilsamfundet, hvilket har gjort det muligt at øge regionernes og de lokale myndigheders sociale og økonomiske kapital. For de nye medlemsstaters fremtidige udvikling vil denne faktor være af afgørende betydning.

| 3.9 | For at forstærke strukturfondenes løftestangseffekt mest muligt på lang sigt er det vigtigt at tage hensyn til den generelle kontekst og de respektive regioners kulturelle identitet. Der bør derfor også altid sikres et afbalanceret forhold mellem EU's retningslinjer og regionalt prioriterede mål. Hvis de forandringer, som strukturfondene udløser, skal være holdbare, må man forsøge at skabe ændringer i samfundets kultur og mentalitet i retning af mere innovation, uddannelse, iværksætterevne og kreativitet. |
| --- | --- |

3.9

For at forstærke strukturfondenes løftestangseffekt mest muligt på lang sigt er det vigtigt at tage hensyn til den generelle kontekst og de respektive regioners kulturelle identitet. Der bør derfor også altid sikres et afbalanceret forhold mellem EU's retningslinjer og regionalt prioriterede mål. Hvis de forandringer, som strukturfondene udløser, skal være holdbare, må man forsøge at skabe ændringer i samfundets kultur og mentalitet i retning af mere innovation, uddannelse, iværksætterevne og kreativitet.

| 3.10 | Den europæiske samhørighedspolitik er en nøglefaktor for opnåelsen af en EU-integration med større sammenhængskraft. Den har potentialet til at integrere forskellige typer regioner over hele Europa, muliggør aktiv medvirken af alle sociale og økonomiske aktører, er synlig og bliver af de europæiske borgere opfattet som et socialt integrationsfremmende element takket være dens konkrete bidrag til forbedringen af livskvaliteten. |
| --- | --- |

3.10

Den europæiske samhørighedspolitik er en nøglefaktor for opnåelsen af en EU-integration med større sammenhængskraft. Den har potentialet til at integrere forskellige typer regioner over hele Europa, muliggør aktiv medvirken af alle sociale og økonomiske aktører, er synlig og bliver af de europæiske borgere opfattet som et socialt integrationsfremmende element takket være dens konkrete bidrag til forbedringen af livskvaliteten.

| 3.11 | Samhørighedspolitikken bidrager til at udløse en løftestangseffekt, som fremmer en bæredygtig, miljøvenlig vækst, så man undgår, at en tilsidesættelse af miljøbeskyttelsen går ud over væksten, livskvaliteten og bevarelsen af naturressourcerne. |
| --- | --- |

3.11

Samhørighedspolitikken bidrager til at udløse en løftestangseffekt, som fremmer en bæredygtig, miljøvenlig vækst, så man undgår, at en tilsidesættelse af miljøbeskyttelsen går ud over væksten, livskvaliteten og bevarelsen af naturressourcerne.

| 3.12 | Gennem sin dækning af alle områder i EU udgør samhørighedspolitikken en passende ramme på europæisk plan for en afbalanceret økonomisk og social udvikling. Ved at tage højde for faktorer vedrørende såvel konvergens som konkurrenceevne skaber den grundlæggende forudsætninger for opbygning af erfaring og udveksling af god praksis. Derudover frembyder den en integreret ramme for gensidig læring, idet den giver mulighed ikke kun for finansiering, men også efterligning af succesfulde initiativer gennem konkrete former for gennemførelse. |
| --- | --- |

3.12

Gennem sin dækning af alle områder i EU udgør samhørighedspolitikken en passende ramme på europæisk plan for en afbalanceret økonomisk og social udvikling. Ved at tage højde for faktorer vedrørende såvel konvergens som konkurrenceevne skaber den grundlæggende forudsætninger for opbygning af erfaring og udveksling af god praksis. Derudover frembyder den en integreret ramme for gensidig læring, idet den giver mulighed ikke kun for finansiering, men også efterligning af succesfulde initiativer gennem konkrete former for gennemførelse.

| 3.13 | Regionsudvalget mener, at samhørighedspolitikkens løftestangseffekt kan styrkes i planlægningsperioden 2007-2013. Samhørighedspolitikkens principper, som nu har stået deres prøve, er blevet suppleret med en række tiltag: en mere strategisk udformning af samhørighedspolitikken, øremærkning og større koncentration af midlerne inden for prioriterede sektorer, bedre retlige rammer for vedtagelsen af sofistikerede, innovative finansieringsformer, passende fokusering på byudviklingsprogrammer og tættere samarbejde mellem de lokale myndigheder. Disse fornyelser har vist, at samhørighedspolitikken ved afgørende ændringer i EU's målsætning kan spille en central rolle i den konkrete udformning og understøttelse af den økonomiske og sociale udvikling på hele EU's område. |
| --- | --- |

3.13

Regionsudvalget mener, at samhørighedspolitikkens løftestangseffekt kan styrkes i planlægningsperioden 2007-2013. Samhørighedspolitikkens principper, som nu har stået deres prøve, er blevet suppleret med en række tiltag: en mere strategisk udformning af samhørighedspolitikken, øremærkning og større koncentration af midlerne inden for prioriterede sektorer, bedre retlige rammer for vedtagelsen af sofistikerede, innovative finansieringsformer, passende fokusering på byudviklingsprogrammer og tættere samarbejde mellem de lokale myndigheder. Disse fornyelser har vist, at samhørighedspolitikken ved afgørende ændringer i EU's målsætning kan spille en central rolle i den konkrete udformning og understøttelse af den økonomiske og sociale udvikling på hele EU's område.

| 3.14 | Det har vist sig, at udviklingen og udvælgelsen af projekter er en nøglefaktor for succes: Den type instrumenter, der anvendes, bør udvælges omhyggeligt og afstemmes bedst muligt med den regionale virkelighed og de mål, der forfølges. |
| --- | --- |

3.14

Det har vist sig, at udviklingen og udvælgelsen af projekter er en nøglefaktor for succes: Den type instrumenter, der anvendes, bør udvælges omhyggeligt og afstemmes bedst muligt med den regionale virkelighed og de mål, der forfølges.

4.   Henstillinger

Regionsudvalget

| 4.1 | opfordrer Kommissionen til at indbygge en bred definition af løftestangseffekten i sin kommende evaluering af de hidtidige resultater og fremskridt mht. samhørighed i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

4.1

opfordrer Kommissionen til at indbygge en bred definition af løftestangseffekten i sin kommende evaluering af de hidtidige resultater og fremskridt mht. samhørighed i Den Europæiske Union;

| 4.2 | foreslår Kommissionen, Parlamentet og Rådet at tage hensyn til løftestangseffekten som en passende ramme for evalueringen af EU-politikkerne, især med henblik på midtvejsrevisionen af EU's budget; |
| --- | --- |

4.2

foreslår Kommissionen, Parlamentet og Rådet at tage hensyn til løftestangseffekten som en passende ramme for evalueringen af EU-politikkerne, især med henblik på midtvejsrevisionen af EU's budget;

| 4.3 | opfordrer Kommissionen til at sætte mere ind på at udbrede kendskabet til samhørighedspolitikkens fordele, profil og image i alle medlemsstater og især hos de regionale og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

4.3

opfordrer Kommissionen til at sætte mere ind på at udbrede kendskabet til samhørighedspolitikkens fordele, profil og image i alle medlemsstater og især hos de regionale og lokale myndigheder;

| 4.4 | opfordrer Kommissionen til at intensivere den allerede påbegyndte indsats for at fremme de forskellige finansieringsinstrumenter (JEREMIE, JESSICA osv.) via strukturfondene og navnlig til at sikre, at de nødvendige konkurrenceretlige muligheder er til stede for at udvikle risikokapitalfonde og garantiordninger i regionerne; |
| --- | --- |

4.4

opfordrer Kommissionen til at intensivere den allerede påbegyndte indsats for at fremme de forskellige finansieringsinstrumenter (JEREMIE, JESSICA osv.) via strukturfondene og navnlig til at sikre, at de nødvendige konkurrenceretlige muligheder er til stede for at udvikle risikokapitalfonde og garantiordninger i regionerne;

| 4.5 | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forenkle de administrative procedurer, skabe en retlig, administrativ og finansiel ramme, som kan fremme innovation og udvikling af finansieringsformer, som passer til innovative virksomheder (risikokapital, business angels, mikrokredit osv.); |
| --- | --- |

4.5

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forenkle de administrative procedurer, skabe en retlig, administrativ og finansiel ramme, som kan fremme innovation og udvikling af finansieringsformer, som passer til innovative virksomheder (risikokapital, business angels, mikrokredit osv.);

| 4.6 | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at evaluere de fremskridt, der er gjort mht. forenkling og decentralisering af strukturfondene i perioden 2007-2013. Især bør man være opmærksom på at sikre, at de administrative byrder, herunder de lokale og regionale myndigheders administrative udgifter, står i et rimeligt forhold til foranstaltningens art og omfang; |
| --- | --- |

4.6

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at evaluere de fremskridt, der er gjort mht. forenkling og decentralisering af strukturfondene i perioden 2007-2013. Især bør man være opmærksom på at sikre, at de administrative byrder, herunder de lokale og regionale myndigheders administrative udgifter, står i et rimeligt forhold til foranstaltningens art og omfang;

| 4.7 | opfordrer medlemsstaterne til at styrke partnerskabet i alle faser af beslutningstagningen og forvaltningen af strukturfondene ved at tage effektive skridt til inddragelse af de regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet under hele processen og anbefaler desuden et mere udbygget partnerskab med byerne, da de kan virke som lokomotiv for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

4.7

opfordrer medlemsstaterne til at styrke partnerskabet i alle faser af beslutningstagningen og forvaltningen af strukturfondene ved at tage effektive skridt til inddragelse af de regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet under hele processen og anbefaler desuden et mere udbygget partnerskab med byerne, da de kan virke som lokomotiv for vækst og beskæftigelse;

| 4.8 | opfordrer Kommissionen, Parlamentet, medlemsstaterne og EIB til klart at identificere de hindringer, som de offentligt-private partnerskaber støder på i forvaltningen af strukturfondsfinansierede projekter. I denne henseende ville en entydig fortolkning fra EU's side af de grundlæggende principper for OPP-aftalerne såvel som forenkling af ordningen for statsstøtte være meget nyttig. Det er også nødvendigt at oplyse de lokale og regionale myndigheder i EU mere om de muligheder og vanskeligheder, som OPP-aftalerne frembyder; |
| --- | --- |

4.8

opfordrer Kommissionen, Parlamentet, medlemsstaterne og EIB til klart at identificere de hindringer, som de offentligt-private partnerskaber støder på i forvaltningen af strukturfondsfinansierede projekter. I denne henseende ville en entydig fortolkning fra EU's side af de grundlæggende principper for OPP-aftalerne såvel som forenkling af ordningen for statsstøtte være meget nyttig. Det er også nødvendigt at oplyse de lokale og regionale myndigheder i EU mere om de muligheder og vanskeligheder, som OPP-aftalerne frembyder;

| 4.9 | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastholde den eksperimentelle og pioneragtige karakter, som i mange tilfælde er strukturfondenes styrke. Det anbefales således, at medlemsstaterne bruger de afsatte midler og andre instrumenter til at præmiere og udbrede kendskabet til de mest vellykkede strategier og til at konsolidere resultaterne af det lokale samarbejde; |
| --- | --- |

4.9

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastholde den eksperimentelle og pioneragtige karakter, som i mange tilfælde er strukturfondenes styrke. Det anbefales således, at medlemsstaterne bruger de afsatte midler og andre instrumenter til at præmiere og udbrede kendskabet til de mest vellykkede strategier og til at konsolidere resultaterne af det lokale samarbejde;

| 4.10 | opfordrer Kommissionen til at tage højde for den tætte forbindelse mellem strukturfondsinterventionerne og programmerne for udvikling af landdistrikterne og på alle niveauer — uanset nødvendigheden af klare regnskabsmæssige skillelinjer — muliggøre og fremme en optimal indholdsmæssig tilpasning og koordinering; |
| --- | --- |

4.10

opfordrer Kommissionen til at tage højde for den tætte forbindelse mellem strukturfondsinterventionerne og programmerne for udvikling af landdistrikterne og på alle niveauer — uanset nødvendigheden af klare regnskabsmæssige skillelinjer — muliggøre og fremme en optimal indholdsmæssig tilpasning og koordinering;

| 4.11 | anbefaler, at man ved anvendelsen af strukturfondene er særligt opmærksom på målene i Kyoto-protokollen og holder fast i en kurs i retning af bæredygtig, miljøvenlig vækst; |
| --- | --- |

4.11

anbefaler, at man ved anvendelsen af strukturfondene er særligt opmærksom på målene i Kyoto-protokollen og holder fast i en kurs i retning af bæredygtig, miljøvenlig vækst;

| 4.12 | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at accentuere løftestangseffekten i strukturfondenes programplanlægning for at fremme skabelsen, stimuleringen og finansieringen af projekter med en stor løftestangseffekt og at tage hensyn hertil ved udarbejdelsen af rapporter og evalueringsrunder; |
| --- | --- |

4.12

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at accentuere løftestangseffekten i strukturfondenes programplanlægning for at fremme skabelsen, stimuleringen og finansieringen af projekter med en stor løftestangseffekt og at tage hensyn hertil ved udarbejdelsen af rapporter og evalueringsrunder;

| 4.13 | understreger nødvendigheden af at tage hensyn til regionale særpræg på alle niveauer, også i den fremtidige samhørighedspolitik, idet »styrke i mangfoldighed« er en væsentlig succesfaktor for samhørighedspolitikkens løftestangseffekt; |
| --- | --- |

4.13

understreger nødvendigheden af at tage hensyn til regionale særpræg på alle niveauer, også i den fremtidige samhørighedspolitik, idet »styrke i mangfoldighed« er en væsentlig succesfaktor for samhørighedspolitikkens løftestangseffekt;

| 4.14 | for at udnytte strukturfondenes løftestangseffekt fuldt ud, opfordres regionerne og medlemsstaterne til at være meget omhyggelige med at sikre passende overensstemmelse mellem de regionale strategier, de nationale reformplaner, de nationale strategiske referencerammer og de operative programmer til gennemførelse af den europæiske samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

4.14

for at udnytte strukturfondenes løftestangseffekt fuldt ud, opfordres regionerne og medlemsstaterne til at være meget omhyggelige med at sikre passende overensstemmelse mellem de regionale strategier, de nationale reformplaner, de nationale strategiske referencerammer og de operative programmer til gennemførelse af den europæiske samhørighedspolitik;

| 4.15 | anbefaler at tage spørgsmålet om de fordele, som løftestangseffekten frembyder, op og arbejde på at øge offentlighedens bevidsthed om de potentielle fordele gennem målrettet oplysningsvirksomhed i såvel fagpressen som massemedierne og på at udbrede god praksis, således som Regionsudvalget gør det gennem Åbent hus-arrangementet; |
| --- | --- |

4.15

anbefaler at tage spørgsmålet om de fordele, som løftestangseffekten frembyder, op og arbejde på at øge offentlighedens bevidsthed om de potentielle fordele gennem målrettet oplysningsvirksomhed i såvel fagpressen som massemedierne og på at udbrede god praksis, således som Regionsudvalget gør det gennem Åbent hus-arrangementet;

| 4.16 | opfordrer Kommissionen til at analysere og evaluere regionernes udvikling på lang sigt og til i den forbindelse at understrege, at der kræves ændringer i kulturen og mentaliteten samt en informationsindsats, som i enhver henseende er gennemsigtig og forståelig for alle involverede, hvis det skal sikres, at disse regioner kan tage et virkeligt stort spring fremad i deres sociale og økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

4.16

opfordrer Kommissionen til at analysere og evaluere regionernes udvikling på lang sigt og til i den forbindelse at understrege, at der kræves ændringer i kulturen og mentaliteten samt en informationsindsats, som i enhver henseende er gennemsigtig og forståelig for alle involverede, hvis det skal sikres, at disse regioner kan tage et virkeligt stort spring fremad i deres sociale og økonomiske udvikling;

| 4.17 | bifalder Kommissionens initiativ til at skabe et netværk af »regioner for økonomisk forandring«, og anbefaler en bred vifte af emner, der afspejler såvel de forskellige lokale drivkræfter i forandringerne som de fornyelser, der er sket i indeværende periode. Det opfordrer Kommissionen til aktivt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i processen med at udvælge indsatsområder for dette initiativ og forventer at blive inddraget fuldt i dette arbejde; |
| --- | --- |

4.17

bifalder Kommissionens initiativ til at skabe et netværk af »regioner for økonomisk forandring«, og anbefaler en bred vifte af emner, der afspejler såvel de forskellige lokale drivkræfter i forandringerne som de fornyelser, der er sket i indeværende periode. Det opfordrer Kommissionen til aktivt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i processen med at udvælge indsatsområder for dette initiativ og forventer at blive inddraget fuldt i dette arbejde;

| 4.18 | opfordrer EU-institutionerne til at knæsætte princippet om solidaritet mellem EU's områder som en grundlæggende dimension i EU's samhørighed. Samhørighedspolitikken bør også fremover være et vigtigt element i EU's integrationspolitik. |
| --- | --- |

4.18

opfordrer EU-institutionerne til at knæsætte princippet om solidaritet mellem EU's områder som en grundlæggende dimension i EU's samhørighed. Samhørighedspolitikken bør også fremover være et vigtigt element i EU's integrationspolitik.

Rom, den 23. marts 2007

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 4.

1

(2)  EUT C 318 af 22.12.2004, s. 1.

2

(3)  http://coropinions.cor.europa.eu/CORopinionDocument.aspx?identifier=cdr\coter-iv\dossiers\cotter-iv-003\cdr118-2006_fin_ac.doc&language=DA

3

(4)  Kommissionen: »Samhørighedspolitikkens bidrag til vækst og beskæftigelse: Fællesskabets strategiske retningslinjer for 2007-2013« (KOM(2005) 299 endelig), Bruxelles, 5.7.2005.

4

---

| 7.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/8

---

Regionsudvalgets udtalelse »Inddragelse og orientering af unge mennesker: Opfølgning af Hvidbogen om et nyt afsæt for europæisk ungdom«

(2007/C 156/02)

REGIONSUDVALGET

| — | finder det vigtigt, især i den igangværende debat om Europas fremtid, at styrke »inddragelse« og »information« af unge med udgangspunkt i, hvor de bor og lever; |
| --- | --- |

—

finder det vigtigt, især i den igangværende debat om Europas fremtid, at styrke »inddragelse« og »information« af unge med udgangspunkt i, hvor de bor og lever;

| — | understreger, at ungdomsanliggender bør behandles horisontalt af alle rådsformationer, da ungdommen bør indgå i alle temaer af relevans for EU; |
| --- | --- |

—

understreger, at ungdomsanliggender bør behandles horisontalt af alle rådsformationer, da ungdommen bør indgå i alle temaer af relevans for EU;

| — | minder om, at unge spiller en afgørende rolle med hensyn til opfyldelsen af den nye Lissabon-strategis målsætninger og derfor bør tilbydes bedre uddannelse, erhvervsuddannelse, mobilitet og adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

—

minder om, at unge spiller en afgørende rolle med hensyn til opfyldelsen af den nye Lissabon-strategis målsætninger og derfor bør tilbydes bedre uddannelse, erhvervsuddannelse, mobilitet og adgang til arbejdsmarkedet;

| — | undervurderer imidlertid ikke de store udfordringer, som unge i dag står overfor, herunder blandt andet arbejdsløshed, sen indtræden på arbejdsmarkedet, usikker situation, vanskeligheder med at finde en bolig og de dermed forbundne vanskeligheder med at skabe sig et selvstændigt liv; |
| --- | --- |

—

undervurderer imidlertid ikke de store udfordringer, som unge i dag står overfor, herunder blandt andet arbejdsløshed, sen indtræden på arbejdsmarkedet, usikker situation, vanskeligheder med at finde en bolig og de dermed forbundne vanskeligheder med at skabe sig et selvstændigt liv;

| — | anser det for nyttigt, at medlemsstaterne kan iværksætte projekter, som sigter mod at tilskynde til inddragelse af de unge i lokalstyret og i forvaltningen af lokalområdet, og til kontakt mellem de lokale myndigheder og skolerne for at fremme samfundsbevidsthed og en ansvarsbevidst udøvelse af stemmeretten; |
| --- | --- |

—

anser det for nyttigt, at medlemsstaterne kan iværksætte projekter, som sigter mod at tilskynde til inddragelse af de unge i lokalstyret og i forvaltningen af lokalområdet, og til kontakt mellem de lokale myndigheder og skolerne for at fremme samfundsbevidsthed og en ansvarsbevidst udøvelse af stemmeretten;

| — | opfordrer Kommissionen til at støtte initiativer, der via de lokale myndigheders netværk og gennem en aktiv inddragelse af de unge kommunalt ansatte kan udbrede kendskabet på lokalt plan til EU's ungdomspolitikker og til indholdet af Den Europæiske Ungdomspagt. |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til at støtte initiativer, der via de lokale myndigheders netværk og gennem en aktiv inddragelse af de unge kommunalt ansatte kan udbrede kendskabet på lokalt plan til EU's ungdomspolitikker og til indholdet af Den Europæiske Ungdomspagt.

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet om europæiske politikker for inddragelse og orientering af unge mennesker — Opfølgning af hvidbogen om et nyt afsæt for europæisk ungdom: gennemførelse af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge mennesker for at fremme aktivt borgerskab (KOM(2006) 417 endelig — SEK(2006) 1006),

under henvisning til præsidiets beslutning af 13. juni 2006 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Kultur, Uddannelse og Forskning,

under henvisning til Kommissionens hvidbog om et nyt afsæt for europæisk ungdom, (KOM(2001) 681 endelig),

under henvisning til resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 27. juni 2002, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet,

under henvisning til Rådets resolution af 25. november 2003 om fælles målsætninger for deltagelse og information af unge,

under henvisning til Den Europæiske Ungdomspagt,

under henvisning til resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om gennemførelsen af fælles målsætninger for orientering af unge mennesker,

under henvisning til Rådets konklusioner af 24. maj 2005 om nye indikatorer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse,

under henvisning til resolutionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om status over aktionerne inden for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet og om iværksættelse af den fælles målsætning »øget inddragelse af de unge i det repræsentative demokratiske system«;

under henvisning til Kommissionens meddelelse om tænkepausen og Plan D (KOM(2005) 494 endelig og KOM(2006) 212 endelig) og Kommissionens hvidbog om en europæisk kommunikationspolitik — Aktiv debat med borgerne om Europa (KOM(2006) 35 endelig),

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Kommissionens bidrag til tænkepausen og tiden derefter: Plan D for demokrati, dialog og debat og Hvidbog om en europæisk kommunikationspolitik«,

under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet om europæiske ungdomspolitikker: Varetagelse af unges interesser i Europa — gennemførelse af Den Europæiske Ungdomspagt og fremme af aktivt medborgerskab,

under henvisning til Kommissionens meddelelse om »Opfølgning af hvidbogen om et nyt afsæt for europæisk ungdom: gennemførelse af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge mennesker for at fremme aktivt medborgerskab« (KOM(2006) 417 endelig),

under henvisning til resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om »Gennemførelse af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge mennesker for at fremme aktivt medborgerskab«,

under henvisning til dette forslag til udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Opfølgning af hvidbogen om et nyt afsæt for europæisk ungdom: gennemførelse af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge mennesker for at fremme aktivt medborgerskab«,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 334/2006 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur, Uddannelse og Forskning den 30. november 2006 med Roberto Pella, medlem af provinsrådet i Biella, viceborgmester i Valdengo (IT/PPE), som ordfører —

på sin 69. plenarforsamling den 23. marts 2007 vedtaget følgende udtalelse:

1.   Indledning

Regionsudvalget

| 1.1 | glæder sig over Kommissionens nye meddelelse, som vurderer den opfølgning medlemsstaterne har foretaget af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge mennesker; |
| --- | --- |

1.1

glæder sig over Kommissionens nye meddelelse, som vurderer den opfølgning medlemsstaterne har foretaget af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge mennesker;

| 1.2 | mener, at medlemsstaterne siden offentliggørelsen af hvidbogen i 2001 har gjort meget store fremskridt med hensyn til at fokusere mere på unge, men at der stadig kan gøres meget mere gennem såvel den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet som yderligere tiltag inden for de relevante politikker; |
| --- | --- |

1.2

mener, at medlemsstaterne siden offentliggørelsen af hvidbogen i 2001 har gjort meget store fremskridt med hensyn til at fokusere mere på unge, men at der stadig kan gøres meget mere gennem såvel den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet som yderligere tiltag inden for de relevante politikker;

| 1.3 | noterer sig den nylige resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, der har fastlagt nye foranstaltninger til at styrke anvendelse og gennemførelse af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge; |
| --- | --- |

1.3

noterer sig den nylige resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, der har fastlagt nye foranstaltninger til at styrke anvendelse og gennemførelse af de fælles målsætninger for inddragelse og orientering af unge;

| 1.4 | er enigt med Rådet i, at hvidbogens fire foreslåede tematiske prioriteter (inddragelse, orientering, frivilligt arbejde og større forståelse af og viden om unge) og de tilknyttede fælles målsætninger vedbliver at være meget aktuelle og mener, at de bør centrale elementer for styringen af medlemsstaternes og EU-institutionernes indsats på dette specifikke område og i alle øvrige politikker vedrørende unge; |
| --- | --- |

1.4

er enigt med Rådet i, at hvidbogens fire foreslåede tematiske prioriteter (inddragelse, orientering, frivilligt arbejde og større forståelse af og viden om unge) og de tilknyttede fælles målsætninger vedbliver at være meget aktuelle og mener, at de bør centrale elementer for styringen af medlemsstaternes og EU-institutionernes indsats på dette specifikke område og i alle øvrige politikker vedrørende unge;

| 1.5 | understreger, at ungdomsanliggender bør behandles horisontalt af alle rådsformationer, da ungdommen bør indgå i alle temaer af relevans for EU; |
| --- | --- |

1.5

understreger, at ungdomsanliggender bør behandles horisontalt af alle rådsformationer, da ungdommen bør indgå i alle temaer af relevans for EU;

| 1.6 | bemærker imidlertid, at Rådet kunne have tillagt de lokale og regionale myndigheders betydning større vægt, især i den del, hvor foranstaltningerne til styrkelse af de fælles målsætninger udpeges, eftersom de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i uddannelsen og i udviklingen af unges samfundsbevidsthed; |
| --- | --- |

1.6

bemærker imidlertid, at Rådet kunne have tillagt de lokale og regionale myndigheders betydning større vægt, især i den del, hvor foranstaltningerne til styrkelse af de fælles målsætninger udpeges, eftersom de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i uddannelsen og i udviklingen af unges samfundsbevidsthed;

| 1.7 | finder det vigtigt, især i den igangværende debat om Europas fremtid, at styrke »inddragelse« og »information« af unge med udgangspunkt i, hvor de bor og lever, for at skabe et større tilhørsforhold til EU, sikre en reel overholdelse af de grundlæggende rettigheder i EU's charter for grundrettigheder, bidrage til genoplivningen af det europæiske projekt og give begrebet aktivt medborgerskab konkret indhold; understreger, at der er behov for særlig opmærksomhed om »inddragelse« og »information« af unge, der bor i øregioner; |
| --- | --- |

1.7

finder det vigtigt, især i den igangværende debat om Europas fremtid, at styrke »inddragelse« og »information« af unge med udgangspunkt i, hvor de bor og lever, for at skabe et større tilhørsforhold til EU, sikre en reel overholdelse af de grundlæggende rettigheder i EU's charter for grundrettigheder, bidrage til genoplivningen af det europæiske projekt og give begrebet aktivt medborgerskab konkret indhold; understreger, at der er behov for særlig opmærksomhed om »inddragelse« og »information« af unge, der bor i øregioner;

| 1.8 | undervurderer imidlertid ikke de store udfordringer, som unge i dag står overfor, herunder blandt andet arbejdsløshed, sen indtræden på arbejdsmarkedet, usikker situation, vanskeligheder med at finde en bolig og de dermed forbundne vanskeligheder med at skabe sig et selvstændigt liv, mangel på hensigtsmæssige værktøjer til at erhverve sig de rette kompetencer, fattigdom, for tidligt afsluttet skolegang og social udstødelse; |
| --- | --- |

1.8

undervurderer imidlertid ikke de store udfordringer, som unge i dag står overfor, herunder blandt andet arbejdsløshed, sen indtræden på arbejdsmarkedet, usikker situation, vanskeligheder med at finde en bolig og de dermed forbundne vanskeligheder med at skabe sig et selvstændigt liv, mangel på hensigtsmæssige værktøjer til at erhverve sig de rette kompetencer, fattigdom, for tidligt afsluttet skolegang og social udstødelse;

| 1.9 | mener derfor, at målene om inddragelse og orientering af de unge endnu bedre kan nås, hvis medlemsstaterne og EU-institutionerne gør, hvad de kan for at tilbyde de unge bedre fremtidsperspektiver, og sikrer dem reel udøvelse af de grundlæggende rettigheder i EU's planlagte charter om grundrettigheder (herunder retten til at arbejde, retten til at indgå ægteskab og stifte familie, retten til at kunne forene familie- og arbejdsliv); |
| --- | --- |

1.9

mener derfor, at målene om inddragelse og orientering af de unge endnu bedre kan nås, hvis medlemsstaterne og EU-institutionerne gør, hvad de kan for at tilbyde de unge bedre fremtidsperspektiver, og sikrer dem reel udøvelse af de grundlæggende rettigheder i EU's planlagte charter om grundrettigheder (herunder retten til at arbejde, retten til at indgå ægteskab og stifte familie, retten til at kunne forene familie- og arbejdsliv);

| 1.10 | minder i den sammenhæng om, at unge spiller en afgørende rolle med hensyn til opfyldelsen af den nye Lissabon-strategis målsætninger og derfor bør tilbydes bedre uddannelse, erhvervsuddannelse, mobilitet, adgang til arbejdsmarkedet, social integration og tjenesteydelser for unge familier:






  a) | Bedre uddannelse og erhvervsuddannelse, som styrker Europas vigtigste kapital: dets unge. Der skal i uddannelsen lægges særlig vægt på teknologistudier for at fremme europæisk forskning, udvikling og innovation, men erhvervelse af en passende humanistisk dannelse og værdier skal også vies opmærksomhed. Det er især vigtigt, at uddannelsessystemet giver undervisningen i europæisk kultur og historie den fornødne plads. |
| --- | --- | --- |

1.10

minder i den sammenhæng om, at unge spiller en afgørende rolle med hensyn til opfyldelsen af den nye Lissabon-strategis målsætninger og derfor bør tilbydes bedre uddannelse, erhvervsuddannelse, mobilitet, adgang til arbejdsmarkedet, social integration og tjenesteydelser for unge familier:

a)

Bedre uddannelse og erhvervsuddannelse, som styrker Europas vigtigste kapital: dets unge. Der skal i uddannelsen lægges særlig vægt på teknologistudier for at fremme europæisk forskning, udvikling og innovation, men erhvervelse af en passende humanistisk dannelse og værdier skal også vies opmærksomhed. Det er især vigtigt, at uddannelsessystemet giver undervisningen i europæisk kultur og historie den fornødne plads.

| b) | Mobilitet: De unge i Europa skal have reelle muligheder for at rejse rundt, hvad enten det er for at arbejde eller studere, i hele EU's område, da det generelt medfører en stor kulturel berigelse og bringer dem nærmere på at føle sig europæiske. |
| --- | --- |

b)

Mobilitet: De unge i Europa skal have reelle muligheder for at rejse rundt, hvad enten det er for at arbejde eller studere, i hele EU's område, da det generelt medfører en stor kulturel berigelse og bringer dem nærmere på at føle sig europæiske.

| c) | Adgang til arbejdsmarkedet: De unge er en af de befolkningsgrupper, der har de højeste arbejdsløshedstal. Det er både for deres egen integration og for samfundet nødvendigt at iværksætte nye foranstaltninger, som letter deres adgang til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

c)

Adgang til arbejdsmarkedet: De unge er en af de befolkningsgrupper, der har de højeste arbejdsløshedstal. Det er både for deres egen integration og for samfundet nødvendigt at iværksætte nye foranstaltninger, som letter deres adgang til arbejdsmarkedet.

| d) | Social integration: Der skal gives særlig opmærksomhed til de grupper af unge, som har særlige behov eller er udstødte fra samfundet — her skal især nævnes indvandrere. |
| --- | --- |

d)

Social integration: Der skal gives særlig opmærksomhed til de grupper af unge, som har særlige behov eller er udstødte fra samfundet — her skal især nævnes indvandrere.

| e) | Tjenesteydelser for unge familier: Unge familier har særlige problemer, som EU-organer også skal tage sig af. Foranstaltninger, der gør det lettere at forene arbejdsliv og familieliv, og som letter kvindernes definitive integration på arbejdsmarkedet, er afgørende. |
| --- | --- |

e)

Tjenesteydelser for unge familier: Unge familier har særlige problemer, som EU-organer også skal tage sig af. Foranstaltninger, der gør det lettere at forene arbejdsliv og familieliv, og som letter kvindernes definitive integration på arbejdsmarkedet, er afgørende.

| 1.11 | mener derfor, at de regionale og lokale myndigheders ungdomspolitikker kan få en europæisk dimension via nationale politikker og passende midler såvel som specifikke EU-programmer, der øger informationen til unge europæiske borgere og giver dem større mulighed for at deltage i samfundslivet og det politiske liv på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan; |
| --- | --- |

1.11

mener derfor, at de regionale og lokale myndigheders ungdomspolitikker kan få en europæisk dimension via nationale politikker og passende midler såvel som specifikke EU-programmer, der øger informationen til unge europæiske borgere og giver dem større mulighed for at deltage i samfundslivet og det politiske liv på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan;

| 1.12 | minder om, at Den Europæiske Union bygger på principperne om frihed og demokrati, og at der derfor uden tøven og under overholdelse af subsidiaritetsprincippet skal tages mere konkrete skridt til at give alle — lige fra de alleryngste — europæiske borgere mulighed for at deltage heri. |
| --- | --- |

1.12

minder om, at Den Europæiske Union bygger på principperne om frihed og demokrati, og at der derfor uden tøven og under overholdelse af subsidiaritetsprincippet skal tages mere konkrete skridt til at give alle — lige fra de alleryngste — europæiske borgere mulighed for at deltage heri.

2.   Inddragelse af de unge

Inddragelse i samfundslivet

| 2.1 | noterer sig, at Rådet opfatter målet om »inddragelse af de unge i samfundslivet« først og fremmest som fremme af deres deltagelse i de deltagerbaserede strukturer; |
| --- | --- |

2.1

noterer sig, at Rådet opfatter målet om »inddragelse af de unge i samfundslivet« først og fremmest som fremme af deres deltagelse i de deltagerbaserede strukturer;

| 2.2 | minder om, at man kan deltage i samfundslivet i sit eget lokalområde også uden at være medlem af nogen organisation. Er derfor af den opfattelse, at dette mål skal forstås bredt ved at tilskynde til initiativer, som også sigter mod at inddrage unge, der vælger at gå ind i samfundslivet på egen hånd; |
| --- | --- |

2.2

minder om, at man kan deltage i samfundslivet i sit eget lokalområde også uden at være medlem af nogen organisation. Er derfor af den opfattelse, at dette mål skal forstås bredt ved at tilskynde til initiativer, som også sigter mod at inddrage unge, der vælger at gå ind i samfundslivet på egen hånd;

| 2.3 | er helt enigt i, at man især bør være opmærksom på vanskeligt stillede unge, og mener, at disse kategorier bør indkredses mere præcist i de enkelte regionale områder; bifalder de initiativer, som Polen og Litauen har iværksat for unge, som bor i landdistrikterne; |
| --- | --- |

2.3

er helt enigt i, at man især bør være opmærksom på vanskeligt stillede unge, og mener, at disse kategorier bør indkredses mere præcist i de enkelte regionale områder; bifalder de initiativer, som Polen og Litauen har iværksat for unge, som bor i landdistrikterne;

| 2.4 | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at definere og afsætte budgetmidler til foranstaltninger, der kan fremme deltagelse i samfundslivet i EU af unge fra EU's yderste periferi, da de på grund af den fjerne beliggenhed har særlig vanskeligt ved at blive integreret og deltage i dette; |
| --- | --- |

2.4

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at definere og afsætte budgetmidler til foranstaltninger, der kan fremme deltagelse i samfundslivet i EU af unge fra EU's yderste periferi, da de på grund af den fjerne beliggenhed har særlig vanskeligt ved at blive integreret og deltage i dette;

| 2.5 | værdsætter også alle de initiativer, som de offentlige myndigheder har taget til støtte for deltagerbaserede strukturer via et finansielt bidrag eller ved at stille materiale, teknisk bistand, menneskelige ressourcer, lokaler, bistand til oprettelse af websteder til rådighed. |
| --- | --- |

2.5

værdsætter også alle de initiativer, som de offentlige myndigheder har taget til støtte for deltagerbaserede strukturer via et finansielt bidrag eller ved at stille materiale, teknisk bistand, menneskelige ressourcer, lokaler, bistand til oprettelse af websteder til rådighed.

Inddragelse i det repræsentative demokratiske system

| 2.6 | betragter dette mål som værende af afgørende betydning for realiseringen af et aktivt medborgerskab: give plads for de unge i de lokale, regionale og nationale forvaltninger såvel som i ministerierne og de politiske partier med sikring af lige muligheder for begge køn; |
| --- | --- |

2.6

betragter dette mål som værende af afgørende betydning for realiseringen af et aktivt medborgerskab: give plads for de unge i de lokale, regionale og nationale forvaltninger såvel som i ministerierne og de politiske partier med sikring af lige muligheder for begge køn;

| 2.7 | understreger, at det er vigtigt at udnytte mulighederne i de nye teknologier fuldt ud til at bringe EU tættere på de unge; fremhæver, at det er af afgørende betydning, at EU-institutionerne giver en klar støtte til de forskellige innovative foranstaltninger, som de europæiske samfundsaktører, og især de lokale og regionale aktører, kunne foreslå; finder det i denne forbindelse særlig hensigtsmæssigt at benytte sig af udveksling af god praksis og foreslår helt konkret, at Kommissionen tager initiativ til afholdelse af et årligt ungdomsforum, hvor unge og offentlige institutioner kan udveksle synspunkter og sætte nye tiltag i gang; |
| --- | --- |

2.7

understreger, at det er vigtigt at udnytte mulighederne i de nye teknologier fuldt ud til at bringe EU tættere på de unge; fremhæver, at det er af afgørende betydning, at EU-institutionerne giver en klar støtte til de forskellige innovative foranstaltninger, som de europæiske samfundsaktører, og især de lokale og regionale aktører, kunne foreslå; finder det i denne forbindelse særlig hensigtsmæssigt at benytte sig af udveksling af god praksis og foreslår helt konkret, at Kommissionen tager initiativ til afholdelse af et årligt ungdomsforum, hvor unge og offentlige institutioner kan udveksle synspunkter og sætte nye tiltag i gang;

| 2.8 | glæder sig over alle de initiativer, som medlemsstaterne har taget for at støtte dialogen med de unge: lokale, nationale og regionale ungdomsråd, ungdomsparlamenter, særlige ungdomskommissioner, en ombudsmand, en kontaktperson og møder mellem ministerier; håber endvidere, at disse initiativer udbygges yderligere; |
| --- | --- |

2.8

glæder sig over alle de initiativer, som medlemsstaterne har taget for at støtte dialogen med de unge: lokale, nationale og regionale ungdomsråd, ungdomsparlamenter, særlige ungdomskommissioner, en ombudsmand, en kontaktperson og møder mellem ministerier; håber endvidere, at disse initiativer udbygges yderligere;

| 2.9 | gør opmærksom på, at der i Italien under den nationale sammenslutning af italienske kommuner er oprettet et rådgivende råd af unge sagsbehandlere, der som en sine mange opgaver skal overvåge, fremme og forbedre ansættelsen af unge i lokalforvaltningerne; |
| --- | --- |

2.9

gør opmærksom på, at der i Italien under den nationale sammenslutning af italienske kommuner er oprettet et rådgivende råd af unge sagsbehandlere, der som en sine mange opgaver skal overvåge, fremme og forbedre ansættelsen af unge i lokalforvaltningerne;

| 2.10 | håber, at medlemsstaterne ligesom de regionale og lokale myndigheder vil iværksætte passende programmer for oplæring i deltagelse i de demokratiske institutioner inden rammerne af de formelle uddannelsessystemer og tilstræbe et samspil mellem det formelle og uformelle uddannelsesområde; |
| --- | --- |

2.10

håber, at medlemsstaterne ligesom de regionale og lokale myndigheder vil iværksætte passende programmer for oplæring i deltagelse i de demokratiske institutioner inden rammerne af de formelle uddannelsessystemer og tilstræbe et samspil mellem det formelle og uformelle uddannelsesområde;

| 2.11 | bemærker, at forbindelserne mellem skolerne og de kommunale myndigheder kan være et godt middel til at fremme elevernes deltagelse i det lokale samfundsliv og opfordrer de kommunalt ansatte — især de unge — til at optræde som ambassadører herfor ved at organisere offentlige debatter om emner af lokal interesse, der også henvender sig til de unge, som har forladt skolen; |
| --- | --- |

2.11

bemærker, at forbindelserne mellem skolerne og de kommunale myndigheder kan være et godt middel til at fremme elevernes deltagelse i det lokale samfundsliv og opfordrer de kommunalt ansatte — især de unge — til at optræde som ambassadører herfor ved at organisere offentlige debatter om emner af lokal interesse, der også henvender sig til de unge, som har forladt skolen;

| 2.12 | mener, at man ved at åbne de lokale forvaltninger op for de unge kan opnå, at de får reel indsigt i ansvaret for forvaltningen af lokalområdet, og bidrage til at skabe en samfundsbevidsthed samt tilskynde til en velunderbygget udøvelse af stemmeretten, som alt for mange unge hidtil har forsømt; |
| --- | --- |

2.12

mener, at man ved at åbne de lokale forvaltninger op for de unge kan opnå, at de får reel indsigt i ansvaret for forvaltningen af lokalområdet, og bidrage til at skabe en samfundsbevidsthed samt tilskynde til en velunderbygget udøvelse af stemmeretten, som alt for mange unge hidtil har forsømt;

| 2.13 | værdsætter Finlands initiativ til at udvide stemmeretten ved kommunalvalg til unge, som er fyldt 16 år, og Tysklands initiativ vedrørende unges projekter om byfornyelse og bifalder Rådets opfordring til at overveje at sætte en debat i gang om minimumsalderen for opnåelse af stemmeret; |
| --- | --- |

2.13

værdsætter Finlands initiativ til at udvide stemmeretten ved kommunalvalg til unge, som er fyldt 16 år, og Tysklands initiativ vedrørende unges projekter om byfornyelse og bifalder Rådets opfordring til at overveje at sætte en debat i gang om minimumsalderen for opnåelse af stemmeret;

| 2.14 | ser positivt på, at der i Stockholm sidder en ung kvinde på viceborgmesterposten; |
| --- | --- |

2.14

ser positivt på, at der i Stockholm sidder en ung kvinde på viceborgmesterposten;

| 2.15 | anser Europarådets europæiske charter om unges medindflydelse i kommunalt og regionalt liv for et meget relevant instrument og håber, at det vil finde udbredelse blandt EU's regionale myndigheder, og at der vil blive indledt et større samarbejde på dette område mellem Regionsudvalget og CLRAE. |
| --- | --- |

2.15

anser Europarådets europæiske charter om unges medindflydelse i kommunalt og regionalt liv for et meget relevant instrument og håber, at det vil finde udbredelse blandt EU's regionale myndigheder, og at der vil blive indledt et større samarbejde på dette område mellem Regionsudvalget og CLRAE.

Deltagelse i udviklingen af EU

| 2.16 | er enigt i Kommissionens forslag, som er bekræftet af Rådet, om opfyldelsen af dette mål; |
| --- | --- |

2.16

er enigt i Kommissionens forslag, som er bekræftet af Rådet, om opfyldelsen af dette mål;

| 2.17 | glæder sig over at kunne notere, at Kommissionen har taget hensyn til Regionsudvalgets tidligere bemærkninger om en vedholdende politik for debat og dialog med unge mennesker og støtter (1) kraftigt ideen om en bedre dialog om den europæiske dagsorden. Det gentager dog, at en sådan først og fremmest bør omfatte de lokale and regionale myndigheder; |
| --- | --- |

2.17

glæder sig over at kunne notere, at Kommissionen har taget hensyn til Regionsudvalgets tidligere bemærkninger om en vedholdende politik for debat og dialog med unge mennesker og støtter (1) kraftigt ideen om en bedre dialog om den europæiske dagsorden. Det gentager dog, at en sådan først og fremmest bør omfatte de lokale and regionale myndigheder;

| 2.18 | værdsætter det nye program »Aktive Unge« og de andre programmer for unge inden for de almene og faglige uddannelser, som har givet mange unge mulighed for at opbygge konkrete erfaringer med Europa, og ønsker større adgang til disse programmer og en større udbredelse af dem under særlig hensyntagen til de dårligst stillede unge; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at decentralisere forvaltningen af dette program og sikre subsidiariteten i de regionale myndigheders forvaltning af programmet og beklager afskaffelsen af programmet for unge iværksættere, som har hjulpet mange unge med at etablere virksomhed og indhøste vigtige erfaringer; |
| --- | --- |

2.18

værdsætter det nye program »Aktive Unge« og de andre programmer for unge inden for de almene og faglige uddannelser, som har givet mange unge mulighed for at opbygge konkrete erfaringer med Europa, og ønsker større adgang til disse programmer og en større udbredelse af dem under særlig hensyntagen til de dårligst stillede unge; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at decentralisere forvaltningen af dette program og sikre subsidiariteten i de regionale myndigheders forvaltning af programmet og beklager afskaffelsen af programmet for unge iværksættere, som har hjulpet mange unge med at etablere virksomhed og indhøste vigtige erfaringer;

| 2.19 | foreslår de lokale og regionale myndigheder at give plads for de unge fra forskellige dele af EU, som arbejder i institutionerne eller EU-kontorerne eller som deltager i EU-programmerne og inddrage dem som ambassadører i debatterne om Europa og derigennem styrke målet om deltagelse på to fronter og desuden højne værdien af arbejde, uddannelses- og erhvervserfaringer i udlandet; |
| --- | --- |

2.19

foreslår de lokale og regionale myndigheder at give plads for de unge fra forskellige dele af EU, som arbejder i institutionerne eller EU-kontorerne eller som deltager i EU-programmerne og inddrage dem som ambassadører i debatterne om Europa og derigennem styrke målet om deltagelse på to fronter og desuden højne værdien af arbejde, uddannelses- og erhvervserfaringer i udlandet;

| 2.20 | opfordrer Kommissionen til at støtte initiativer, der via de lokale myndigheders netværk og gennem en aktiv inddragelse af de unge kommunalt ansatte kan udbrede kendskabet på lokalt plan til EU's ungdomspolitikker og til indholdet af Den Europæiske Ungdomspagt. |
| --- | --- |

2.20

opfordrer Kommissionen til at støtte initiativer, der via de lokale myndigheders netværk og gennem en aktiv inddragelse af de unge kommunalt ansatte kan udbrede kendskabet på lokalt plan til EU's ungdomspolitikker og til indholdet af Den Europæiske Ungdomspagt.

3.   Om orientering af unge mennesker

Unge menneskers adgang til informationstjeneste

| 3.1 | minder om, at retten til information er grundlaget for EU's informationsindsats over for unge; mener derfor, at medlemsstaterne og eventuelt de lokale og regionale myndigheder som led i uddannelsesforløbet har pligt til at iværksætte foranstaltninger, som kan sikre de unge reel adgang til udøvelsen af denne ret, og lægger særlig vægt på fremme af adgangen til information og klarheden af denne; |
| --- | --- |

3.1

minder om, at retten til information er grundlaget for EU's informationsindsats over for unge; mener derfor, at medlemsstaterne og eventuelt de lokale og regionale myndigheder som led i uddannelsesforløbet har pligt til at iværksætte foranstaltninger, som kan sikre de unge reel adgang til udøvelsen af denne ret, og lægger særlig vægt på fremme af adgangen til information og klarheden af denne;

| 3.2 | bifalder kraftigt, at Kommissionen har taget Regionsudvalgets bemærkninger om vigtigheden af en lokal og regional dimension i ungdomspolitikken til sig og således anerkender, at mobilisering af lokale myndigheder er af afgørende betydning for at øge unge menneskers deltagelse på lokalt plan. Understreger endnu en gang betydningen af den territoriale dimension, eftersom det er på det lokale niveau, at den første direkte kontakt til det politiske liv sker, og aktivt medborgerskab bliver en realitet; |
| --- | --- |

3.2

bifalder kraftigt, at Kommissionen har taget Regionsudvalgets bemærkninger om vigtigheden af en lokal og regional dimension i ungdomspolitikken til sig og således anerkender, at mobilisering af lokale myndigheder er af afgørende betydning for at øge unge menneskers deltagelse på lokalt plan. Understreger endnu en gang betydningen af den territoriale dimension, eftersom det er på det lokale niveau, at den første direkte kontakt til det politiske liv sker, og aktivt medborgerskab bliver en realitet;

| 3.3 | noterer med tilfredshed, at der i næsten alle medlemsstater er oprettet ungdomsportaler, men håber, at der fastlægges en effektiv informationsstrategi, som dækker emner og spørgsmål af interesse for de unge; |
| --- | --- |

3.3

noterer med tilfredshed, at der i næsten alle medlemsstater er oprettet ungdomsportaler, men håber, at der fastlægges en effektiv informationsstrategi, som dækker emner og spørgsmål af interesse for de unge;

| 3.4 | er enigt med Rådet i, at den europæiske ungdomsportal er et meget nyttigt instrument, som bør udbygges og udbredes, og de værktøjer, der er til rådighed lige fra det lokale plan til det nationale og europæiske, bør koordineres bedre, så informationerne kan cirkulere hurtigere og lettere; |
| --- | --- |

3.4

er enigt med Rådet i, at den europæiske ungdomsportal er et meget nyttigt instrument, som bør udbygges og udbredes, og de værktøjer, der er til rådighed lige fra det lokale plan til det nationale og europæiske, bør koordineres bedre, så informationerne kan cirkulere hurtigere og lettere;

| 3.5 | mener, at man i hørings- og inddragelsesprocessen af de unge bør involvere de lokale sammenslutninger af ungdomsorganisationer for at undgå, at kun de store, nationale sammenslutninger inddrages, og opfordrer til, at der tilvejebringes kanaler for høring og inddragelse af unge, som ikke er medlem af en organisation. For at sikre dette bør kommunerne inddrages direkte, så de kan udforme modeller for, hvordan de unge kan inddrages i hørings- og samrådsprocessen i deres område. |
| --- | --- |

3.5

mener, at man i hørings- og inddragelsesprocessen af de unge bør involvere de lokale sammenslutninger af ungdomsorganisationer for at undgå, at kun de store, nationale sammenslutninger inddrages, og opfordrer til, at der tilvejebringes kanaler for høring og inddragelse af unge, som ikke er medlem af en organisation. For at sikre dette bør kommunerne inddrages direkte, så de kan udforme modeller for, hvordan de unge kan inddrages i hørings- og samrådsprocessen i deres område.

Kvalitetsinformation

| 3.6 | erfarer via Kommissionen, at kun få medlemsstater viser interesse for uddannelsen og videreuddannelsen af medarbejdere i ungdomsinformationen; håber, at større opmærksomhed vil blive viet dette mål gennem indførelse af egnede læseplaner på dette område; |
| --- | --- |

3.6

erfarer via Kommissionen, at kun få medlemsstater viser interesse for uddannelsen og videreuddannelsen af medarbejdere i ungdomsinformationen; håber, at større opmærksomhed vil blive viet dette mål gennem indførelse af egnede læseplaner på dette område;

| 3.7 | mener, at Kommissionen bør lægge større vægt på sammenhængen mellem information og rådgivning for at udvikle de unges evne til at finde frem til, udvælge og vurdere informationerne, så de kan blive bevidste brugere. Medlemsstaterne opfordres til at udnytte alle eksisterende informationskanaler til at formidle informationer til de unge (internet, mobiltelefoner, video- og biograffilm). |
| --- | --- |

3.7

mener, at Kommissionen bør lægge større vægt på sammenhængen mellem information og rådgivning for at udvikle de unges evne til at finde frem til, udvælge og vurdere informationerne, så de kan blive bevidste brugere. Medlemsstaterne opfordres til at udnytte alle eksisterende informationskanaler til at formidle informationer til de unge (internet, mobiltelefoner, video- og biograffilm).

Unges deltagelse i oplysningsvirksomhed

| 3.8 | noterer med glæde den nye fokusering på lokale ungdomsråd med systematisk inddragelse af unge mennesker i lokale beslutningsorganer og med opbakning fra de regionale og lokale myndigheder. Opfordrer Kommissionen til at tilskynde til udarbejdelse af præcise kriterier for målet om de unges inddragelse for at styrke deltagelsen på lokalt plan og et aktivt medborgerskab; |
| --- | --- |

3.8

noterer med glæde den nye fokusering på lokale ungdomsråd med systematisk inddragelse af unge mennesker i lokale beslutningsorganer og med opbakning fra de regionale og lokale myndigheder. Opfordrer Kommissionen til at tilskynde til udarbejdelse af præcise kriterier for målet om de unges inddragelse for at styrke deltagelsen på lokalt plan og et aktivt medborgerskab;

| 3.9 | understreger vigtigheden af at inddrage de unge i udformningen af informationsstrategien, udarbejdelse af informationsprodukter, informationsformidling og rådgivningsvirksomhed; |
| --- | --- |

3.9

understreger vigtigheden af at inddrage de unge i udformningen af informationsstrategien, udarbejdelse af informationsprodukter, informationsformidling og rådgivningsvirksomhed;

| 3.10 | mener, at bidraget fra de unge — enkeltpersoner såvel som ungdomsorganisationer — på dette felt er en værdifuld ressource, som bør udnyttes bedst muligt, og opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at finde frem til nye former for inddragelse. |
| --- | --- |

3.10

mener, at bidraget fra de unge — enkeltpersoner såvel som ungdomsorganisationer — på dette felt er en værdifuld ressource, som bør udnyttes bedst muligt, og opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at finde frem til nye former for inddragelse.

4.   Om den åbne koordinationsmetode

| 4.1 | er klar over, at ungdomssektoren henhører under medlemsstaternes kompetence, og håber derfor på et fælles engagement fra Kommissionens og medlemsstaternes side i samvirke med de regionale og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

4.1

er klar over, at ungdomssektoren henhører under medlemsstaternes kompetence, og håber derfor på et fælles engagement fra Kommissionens og medlemsstaternes side i samvirke med de regionale og lokale myndigheder;

| 4.2 | mener endvidere, at Kommissionen bedre kan formidle medlemsstaternes succeser og frem for alt god praksis. |
| --- | --- |

4.2

mener endvidere, at Kommissionen bedre kan formidle medlemsstaternes succeser og frem for alt god praksis.

5.   Regionsudvalgets konklusioner

For så vidt angår inddragelse

| 5.1 | anbefaler, at medlemsstaterne sikrer lige muligheder for alle borgere, særligt unge samt drenge og piger; |
| --- | --- |

5.1

anbefaler, at medlemsstaterne sikrer lige muligheder for alle borgere, særligt unge samt drenge og piger;

| 5.2 | håber, at der ved tildelingen af midler ydes lige stor støtte til såvel projekter rettet mod ungdomsorganisationer som projekter, der henvender sig til individuelle unge, uden at forglemme vanskeligt stillede unge; |
| --- | --- |

5.2

håber, at der ved tildelingen af midler ydes lige stor støtte til såvel projekter rettet mod ungdomsorganisationer som projekter, der henvender sig til individuelle unge, uden at forglemme vanskeligt stillede unge;

| 5.3 | håber endvidere, at medlemsstaterne vil tilskynde de unge til at engagere sig i de lokale, regionale og nationale forvaltninger såvel som i ministerierne og de politiske partier, og at de hører de unge via ungdomsrådene og andre deltagerbaserede strukturer; |
| --- | --- |

5.3

håber endvidere, at medlemsstaterne vil tilskynde de unge til at engagere sig i de lokale, regionale og nationale forvaltninger såvel som i ministerierne og de politiske partier, og at de hører de unge via ungdomsrådene og andre deltagerbaserede strukturer;

| 5.4 | anser det for nyttigt, at medlemsstaterne kan iværksætte projekter, som sigter mod at tilskynde til inddragelse af de unge i lokalstyret og i forvaltningen af lokalområdet, og til kontakt mellem de lokale myndigheder og skolerne for at fremme samfundsbevidsthed og en ansvarsbevidst udøvelse af stemmeretten; |
| --- | --- |

5.4

anser det for nyttigt, at medlemsstaterne kan iværksætte projekter, som sigter mod at tilskynde til inddragelse af de unge i lokalstyret og i forvaltningen af lokalområdet, og til kontakt mellem de lokale myndigheder og skolerne for at fremme samfundsbevidsthed og en ansvarsbevidst udøvelse af stemmeretten;

| 5.5 | anmoder de lokale, regionale og nationale myndigheder om reel inddragelse af de unge i debatterne om Europas fremtid for at styrke deres deltagelse i udviklingen af EU og tildeling af en aktiv rolle til de ansatte i institutionerne og på EU-kontorerne samt til deltagerne i EU-programmerne. |
| --- | --- |

5.5

anmoder de lokale, regionale og nationale myndigheder om reel inddragelse af de unge i debatterne om Europas fremtid for at styrke deres deltagelse i udviklingen af EU og tildeling af en aktiv rolle til de ansatte i institutionerne og på EU-kontorerne samt til deltagerne i EU-programmerne.

For så vidt angår orientering

| 5.6 | anser det for afgørende, at medlemsstaterne sikrer retten til information gennem egnede strategier under hensyntagen til de unges behov og med særlig opmærksomhed på de svagest stillede grupper, og at der samtidigt udformes uddannelsesprogrammer for alle, som arbejder med uddannelse af unge; |
| --- | --- |

5.6

anser det for afgørende, at medlemsstaterne sikrer retten til information gennem egnede strategier under hensyntagen til de unges behov og med særlig opmærksomhed på de svagest stillede grupper, og at der samtidigt udformes uddannelsesprogrammer for alle, som arbejder med uddannelse af unge;

| 5.7 | bekræfter, at skabelsen af Borgernes Europa og de unges sociale integration indgår i Regionsudvalgets vigtigste prioriteter, og vil gerne bidrage ved at regelmæssigt at organisere strukturerede debatter, møder med repræsentanter for lokale og regionale ungdomsorganisationer og ungdomsråd; i den forbindelse kunne det overvejes at nedsætte en arbejdsgruppe for at overvåge og fremme de lokale myndigheders engagement, finde frem til god praksis på lokalt og regionalt plan også med støtte fra de nationale ungdomsråd; vil stræbe efter at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af anbefalingerne om inddragelse og information af unge; |
| --- | --- |

5.7

bekræfter, at skabelsen af Borgernes Europa og de unges sociale integration indgår i Regionsudvalgets vigtigste prioriteter, og vil gerne bidrage ved at regelmæssigt at organisere strukturerede debatter, møder med repræsentanter for lokale og regionale ungdomsorganisationer og ungdomsråd; i den forbindelse kunne det overvejes at nedsætte en arbejdsgruppe for at overvåge og fremme de lokale myndigheders engagement, finde frem til god praksis på lokalt og regionalt plan også med støtte fra de nationale ungdomsråd; vil stræbe efter at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af anbefalingerne om inddragelse og information af unge;

| 5.8 | forpligter sig til i endnu højere grad at formidle information om europæiske spørgsmål, som er interessante at debattere på lokalt og regionalt plan og om europæiske møder for unge for at sikre så bred deltagelse som muligt; |
| --- | --- |

5.8

forpligter sig til i endnu højere grad at formidle information om europæiske spørgsmål, som er interessante at debattere på lokalt og regionalt plan og om europæiske møder for unge for at sikre så bred deltagelse som muligt;

| 5.9 | anmoder Kommissionen om at udarbejde en ad hoc-informationskampagne til udbredelse af alle EU's ungdomsprogrammer for dermed at tilskynde til deltagelse i udviklingen af EU. |
| --- | --- |

5.9

anmoder Kommissionen om at udarbejde en ad hoc-informationskampagne til udbredelse af alle EU's ungdomsprogrammer for dermed at tilskynde til deltagelse i udviklingen af EU.

For så vidt angår den åbne koordinationsmetode

| 5.10 | værdsætter Rådets erklærede vilje til at tilpasse og forbedre foranstaltningerne og medtage de tiltag, som nævnes i den nylige resolution, og anmoder i den forbindelse om, at der tages hensyn til bemærkningerne og forslagene i nærværende udtalelse; |
| --- | --- |

5.10

værdsætter Rådets erklærede vilje til at tilpasse og forbedre foranstaltningerne og medtage de tiltag, som nævnes i den nylige resolution, og anmoder i den forbindelse om, at der tages hensyn til bemærkningerne og forslagene i nærværende udtalelse;

| 5.11 | ønsker, at medlemsstaterne fortsat inden for rammerne af den hidtidige rapportering leverer information til Kommissionen om deres egne ungdomspolitikker og dermed yder deres bidrag til den åbne koordinationsmetode og til en nøjere indkredsning og udbredelse af god praksis; |
| --- | --- |

5.11

ønsker, at medlemsstaterne fortsat inden for rammerne af den hidtidige rapportering leverer information til Kommissionen om deres egne ungdomspolitikker og dermed yder deres bidrag til den åbne koordinationsmetode og til en nøjere indkredsning og udbredelse af god praksis;

| 5.12 | bifalder, at medlemsstaterne senest marts 2007 fastlægger, hvilke foranstaltninger for inddragelse og orientering de vil koncentrere sig om med henblik på udformning af de respektive handlingsplaner, navnlig ved i højere grad at formidle god praksis; |
| --- | --- |

5.12

bifalder, at medlemsstaterne senest marts 2007 fastlægger, hvilke foranstaltninger for inddragelse og orientering de vil koncentrere sig om med henblik på udformning af de respektive handlingsplaner, navnlig ved i højere grad at formidle god praksis;

| 5.13 | anmoder Kommissionen om at definere den bedst egnede fremgangsmåde for en reel analyse af medlemsstaternes fremskridt på grundlag af effektive statistiske metoder og kvalitativ forskning; |
| --- | --- |

5.13

anmoder Kommissionen om at definere den bedst egnede fremgangsmåde for en reel analyse af medlemsstaternes fremskridt på grundlag af effektive statistiske metoder og kvalitativ forskning;

| 5.14 | anser det for nyttigt at nedsætte en arbejdsgruppe til at definere evalueringsinstrumenter for gennemførelsen af foranstaltninger, som kan bidrage til de fælles målsætninger, og ønsker, at de lokale og regionale myndigheder bliver inddraget via Regionsudvalget; |
| --- | --- |

5.14

anser det for nyttigt at nedsætte en arbejdsgruppe til at definere evalueringsinstrumenter for gennemførelsen af foranstaltninger, som kan bidrage til de fælles målsætninger, og ønsker, at de lokale og regionale myndigheder bliver inddraget via Regionsudvalget;

| 5.15 | understreger endnu en gang, at de fælles målsætninger på ungdomsområdet bedre kan opfyldes, hvis de unge får bedre livsbetingelser; opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af Den Europæiske Ungdomspagt at udforme en retningsgivende handlingsplan, som bedre understøtter de enkelte medlemsstaters initiativer, og at der afsættes midler til dette formål og helst til innovative tiltag og udveksling af god praksis; |
| --- | --- |

5.15

understreger endnu en gang, at de fælles målsætninger på ungdomsområdet bedre kan opfyldes, hvis de unge får bedre livsbetingelser; opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af Den Europæiske Ungdomspagt at udforme en retningsgivende handlingsplan, som bedre understøtter de enkelte medlemsstaters initiativer, og at der afsættes midler til dette formål og helst til innovative tiltag og udveksling af god praksis;

| 5.16 | opfordrer medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige midler til lokale og regionale myndigheder til gennemførelsen af de fælles målsætninger; |
| --- | --- |

5.16

opfordrer medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige midler til lokale og regionale myndigheder til gennemførelsen af de fælles målsætninger;

| 5.17 | håber endelig, at problemet med de unges sårbare arbejdssituation tages op af medlemsstaterne for bedre at opfylde målsætningerne for unge, og tillige i forbindelse med debatten om Kommissionens nye grønbog om arbejdsret. |
| --- | --- |

5.17

håber endelig, at problemet med de unges sårbare arbejdssituation tages op af medlemsstaterne for bedre at opfylde målsætningerne for unge, og tillige i forbindelse med debatten om Kommissionens nye grønbog om arbejdsret.

Rom, den 23. marts 2007

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  CdR 253/2005 fin.

1

---

| 7.7.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 156/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 156/14

---

Regionsudvalgets udtalelse »Det Indre Markeds fremtid og status over Det Europæiske Samfund«

(2007/C 156/03)

REGIONSUDVALGET

| — | mener, at det indre marked har behov for nye initiativer for at kunne tage disse udfordringer op i de kommende år. Det indre marked består nu af 27 medlemsstater. Det er altså meget mere komplekst, end da det blev oprettet. Endvidere opererer det indre marked nu i en global kontekst. Det må derfor omstilles fra at være et internt projekt i EU til at udgøre et effektivt instrument til at forbedre EU's konkurrenceevne over for resten af verden og styrke den territoriale, økonomiske og sociale samhørighed og til at opfylde målene i Lissabon-dagsordenen. Lokale og regionale myndigheder spiller i den forbindelse en central rolle; |
| --- | --- |

—

mener, at det indre marked har behov for nye initiativer for at kunne tage disse udfordringer op i de kommende år. Det indre marked består nu af 27 medlemsstater. Det er altså meget mere komplekst, end da det blev oprettet. Endvidere opererer det indre marked nu i en global kontekst. Det må derfor omstilles fra at være et internt projekt i EU til at udgøre et effektivt instrument til at forbedre EU's konkurrenceevne over for resten af verden og styrke den territoriale, økonomiske og sociale samhørighed og til at opfylde målene i Lissabon-dagsordenen. Lokale og regionale myndigheder spiller i den forbindelse en central rolle;

| — | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder at iværksætte undersøgelser med henblik på at identificere, hvilke hindringer regioner, byer og kommuner i dag møder i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, samt finde mulige løsninger til, hvordan der skabes et indre marked, som er gearet til det 21. århundrede; |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder at iværksætte undersøgelser med henblik på at identificere, hvilke hindringer regioner, byer og kommuner i dag møder i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, samt finde mulige løsninger til, hvordan der skabes et indre marked, som er gearet til det 21. århundrede;

| — | anbefaler Kommissionen at koncentrere sine aktiviteter om yderligere gennemførelse af det indre marked inden for tjenesteydelses-, arbejdsmarkeds- og finanssektorerne. Det er lykkedes relativt godt at sikre varernes frie bevægelighed, hvorimod det indre marked har været mindre effektivt inden for tjenesteydelses-, arbejdsmarkeds- og finanssektorerne. |
| --- | --- |

—

anbefaler Kommissionen at koncentrere sine aktiviteter om yderligere gennemførelse af det indre marked inden for tjenesteydelses-, arbejdsmarkeds- og finanssektorerne. Det er lykkedes relativt godt at sikre varernes frie bevægelighed, hvorimod det indre marked har været mindre effektivt inden for tjenesteydelses-, arbejdsmarkeds- og finanssektorerne.

I.   Politiske anbefalinger

Regionsudvalget

Indledning

| 1. | er enig med Kommissionen og Rådet i, at den europæiske økonomi står over for nye vigtige udfordringer og muligheder i det 21. århundrede. Regionsudvalget hilser derfor Kommissionens initiativ til at foretage en grundig evaluering af det indre marked og det europæiske samfund i løbet af 2007 velkommen. Regionsudvalget bifalder også Kommissionens anmodning om, at udvalget bidrager til evalueringen med denne perspektivudtalelse; |
| --- | --- |

1.

er enig med Kommissionen og Rådet i, at den europæiske økonomi står over for nye vigtige udfordringer og muligheder i det 21. århundrede. Regionsudvalget hilser derfor Kommissionens initiativ til at foretage en grundig evaluering af det indre marked og det europæiske samfund i løbet af 2007 velkommen. Regionsudvalget bifalder også Kommissionens anmodning om, at udvalget bidrager til evalueringen med denne perspektivudtalelse;

| 2. | mener, at det indre marked har behov for nye initiativer for at kunne tage disse udfordringer op i de kommende år. Det indre marked består nu af 27 medlemsstater. Det er altså meget mere komplekst, end da det blev oprettet. Endvidere opererer det indre marked nu i en global kontekst. Det indre marked må ifølge denne udtalelse derfor omstilles fra at være et internt projekt i EU til at udgøre et effektivt instrument til at forbedre EU's konkurrenceevne over for resten af verden og styrke den territoriale, økonomiske og sociale samhørighed og til at opfylde målene i Lissabon-dagsordenen. Lokale og regionale myndigheder spiller i den forbindelse en central rolle; |
| --- | --- |

2.

mener, at det indre marked har behov for nye initiativer for at kunne tage disse udfordringer op i de kommende år. Det indre marked består nu af 27 medlemsstater. Det er altså meget mere komplekst, end da det blev oprettet. Endvidere opererer det indre marked nu i en global kontekst. Det indre marked må ifølge denne udtalelse derfor omstilles fra at være et internt projekt i EU til at udgøre et effektivt instrument til at forbedre EU's konkurrenceevne over for resten af verden og styrke den territoriale, økonomiske og sociale samhørighed og til at opfylde målene i Lissabon-dagsordenen. Lokale og regionale myndigheder spiller i den forbindelse en central rolle;

Det indre marked i det 21. århundrede

| 3. | anerkender, at fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital er et grundlæggende EU-princip for enhedsmarkedet. Men man skal huske på, at det europæiske integrationsprojekt ikke blot har drejet sig om det indre marked, men tillige har været drevet af ønsket om at bevare fred gennem øget solidaritet og forståelse blandt Europas indbyggere — og dette gælder stadig; |
| --- | --- |

3.

anerkender, at fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital er et grundlæggende EU-princip for enhedsmarkedet. Men man skal huske på, at det europæiske integrationsprojekt ikke blot har drejet sig om det indre marked, men tillige har været drevet af ønsket om at bevare fred gennem øget solidaritet og forståelse blandt Europas indbyggere — og dette gælder stadig;

| 4. | understreger det vigtige i at inddrage samtlige aktører forud for selve beslutningsprocessen ved at udvikle procedurerne for offentlig høring samt ved i konsekvensundersøgelser at være særligt opmærksom på EU-lovgivningens territoriale, sociale og miljømæssige følger; |
| --- | --- |

4.

understreger det vigtige i at inddrage samtlige aktører forud for selve beslutningsprocessen ved at udvikle procedurerne for offentlig høring samt ved i konsekvensundersøgelser at være særligt opmærksom på EU-lovgivningens territoriale, sociale og miljømæssige følger;

| 5. | mener, at Kommissionen og medlemsstaterne i højere grad skal udnytte de lokale og regionale myndigheders kreative og innovative potentiale til at sætte skub i gennemførelsen. Det er især vigtigt at skabe større åbenhed og at undersøge protektionismen i visse medlemsstater, som hindrer små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i at investere i de nye markeder i EU og i resten af verden; |
| --- | --- |

5.

mener, at Kommissionen og medlemsstaterne i højere grad skal udnytte de lokale og regionale myndigheders kreative og innovative potentiale til at sætte skub i gennemførelsen. Det er især vigtigt at skabe større åbenhed og at undersøge protektionismen i visse medlemsstater, som hindrer små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i at investere i de nye markeder i EU og i resten af verden;

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder at iværksætte undersøgelser med henblik på at identificere, hvilke hindringer regioner, byer og kommuner i dag møder i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, samt finde mulige løsninger til, hvordan der skabes et indre marked, som er gearet til det 21. århundrede; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder at iværksætte undersøgelser med henblik på at identificere, hvilke hindringer regioner, byer og kommuner i dag møder i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, samt finde mulige løsninger til, hvordan der skabes et indre marked, som er gearet til det 21. århundrede;

| 7. | bemærker, at kommuner og regioner ikke kun skal tilpasse sig de økonomiske forandringer og støtte virksomhederne på det indre marked. Kommuner og regioner er som planlæggere og leverandører af offentlige tjenester også aktører på det indre marked; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at kommuner og regioner ikke kun skal tilpasse sig de økonomiske forandringer og støtte virksomhederne på det indre marked. Kommuner og regioner er som planlæggere og leverandører af offentlige tjenester også aktører på det indre marked;

| 8. | erkender, at en analyse af de sociale forhold er tæt knyttet til spørgsmålet om, hvorvidt det indre marked fungerer effektivt. En statusopgørelse over det europæiske samfund bør føre til erkendelsen af, at de traditionelle sociale problemer (for eksempel fattigdom og handicap) kan forværres af en aldrende befolkning og vedvarende arbejdsløshedsproblemer. Samtidig kan der opstå nye sociale problemer som følge af ændrede familiestrukturer og globaliseringen. Overblikket over de sociale forhold skal føre til en fælles tilgang til analyser og udveksling af bedste praksis på europæisk niveau og mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

erkender, at en analyse af de sociale forhold er tæt knyttet til spørgsmålet om, hvorvidt det indre marked fungerer effektivt. En statusopgørelse over det europæiske samfund bør føre til erkendelsen af, at de traditionelle sociale problemer (for eksempel fattigdom og handicap) kan forværres af en aldrende befolkning og vedvarende arbejdsløshedsproblemer. Samtidig kan der opstå nye sociale problemer som følge af ændrede familiestrukturer og globaliseringen. Overblikket over de sociale forhold skal føre til en fælles tilgang til analyser og udveksling af bedste praksis på europæisk niveau og mellem medlemsstaterne;

Globalisering og den eksterne udfordring

| 9. | anbefaler, at Kommissionen mere systematisk opstiller referencepunkter (benchmarks), måler de nationale og regionale økonomiers performans og politikudvikling og holder dem op mod EU's konkurrenter på den internationale scene, navnlig USA, Kina og Indien, samt sammenligner dem med de andre medlemsstater og regioner i EU; |
| --- | --- |

9.

anbefaler, at Kommissionen mere systematisk opstiller referencepunkter (benchmarks), måler de nationale og regionale økonomiers performans og politikudvikling og holder dem op mod EU's konkurrenter på den internationale scene, navnlig USA, Kina og Indien, samt sammenligner dem med de andre medlemsstater og regioner i EU;

| 10. | er enig med Kommissionen i det nødvendige i at tage større hensyn til det internationale klima for at kunne bevare et konkurrencedygtigt og attraktivt EU-marked. Et bedre integreret indre marked vil være en hjælp, når globaliseringens udfordringer skal overvindes og dens muligheder udnyttes, og derved modvirke negative opfattelser. Regionsudvalget understreger i den forbindelse, at de lokale og regionale myndigheder i hele EU også udgør en del af en stadig mere globaliseret økonomi, hvor verdens samlede varehandel fordobles for hvert årti. I en situation med konkurrence fra de vidensintensive økonomier vil europæiske virksomheder være tvunget til at blive markant mere innovative og kreative og besidde flere færdigheder for at kunne konkurrere; |
| --- | --- |

10.

er enig med Kommissionen i det nødvendige i at tage større hensyn til det internationale klima for at kunne bevare et konkurrencedygtigt og attraktivt EU-marked. Et bedre integreret indre marked vil være en hjælp, når globaliseringens udfordringer skal overvindes og dens muligheder udnyttes, og derved modvirke negative opfattelser. Regionsudvalget understreger i den forbindelse, at de lokale og regionale myndigheder i hele EU også udgør en del af en stadig mere globaliseret økonomi, hvor verdens samlede varehandel fordobles for hvert årti. I en situation med konkurrence fra de vidensintensive økonomier vil europæiske virksomheder være tvunget til at blive markant mere innovative og kreative og besidde flere færdigheder for at kunne konkurrere;

| 11. | anbefaler at betragte det indre marked som et dynamisk instrument til social og økonomisk vækst i Europa. Det indre marked skal støttes i at udvikle sig og reagere hensigtsmæssigt på ændrede mønstre og udfordringer i den globale økonomi, således at der kan satses på økonomisk vækst i EU ved at tilvejebringe de nødvendige politiske og økonomiske betingelser tilvejebragtes; |
| --- | --- |

11.

anbefaler at betragte det indre marked som et dynamisk instrument til social og økonomisk vækst i Europa. Det indre marked skal støttes i at udvikle sig og reagere hensigtsmæssigt på ændrede mønstre og udfordringer i den globale økonomi, således at der kan satses på økonomisk vækst i EU ved at tilvejebringe de nødvendige politiske og økonomiske betingelser tilvejebragtes;

| 12. | mener, at man på EU-niveau må enes om en fælles holdning til udarbejdelsen af en række sociale minimumsstandarder baseret på en fælles vision. Der bør defineres særlige principper vedrørende lige arbejdsvilkår dér, hvor arbejdspladserne befinder sig. Principperne bør baseres på en aftale mellem arbejdsmarkedets parter. Som følge af udviklingen på det globale marked er mange af de udfordringer, det indre marked står over for, af ekstern karakter; |
| --- | --- |

12.

mener, at man på EU-niveau må enes om en fælles holdning til udarbejdelsen af en række sociale minimumsstandarder baseret på en fælles vision. Der bør defineres særlige principper vedrørende lige arbejdsvilkår dér, hvor arbejdspladserne befinder sig. Principperne bør baseres på en aftale mellem arbejdsmarkedets parter. Som følge af udviklingen på det globale marked er mange af de udfordringer, det indre marked står over for, af ekstern karakter;

Læring, færdigheder og beskæftigelsesegnethed i vidensøkonomien

| 13. | foreslår Kommissionen, at støtte til kompetenceudvikling — gennem lige muligheder og med investering i livslang læring — skal sigte mod, at uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitik giver arbejdstageren de færdigheder, han har brug for for at finde et passende arbejde og opfylde arbejdsmarkedets behov; |
| --- | --- |

13.

foreslår Kommissionen, at støtte til kompetenceudvikling — gennem lige muligheder og med investering i livslang læring — skal sigte mod, at uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitik giver arbejdstageren de færdigheder, han har brug for for at finde et passende arbejde og opfylde arbejdsmarkedets behov;

| 14. | understreger, at kompetenceudvikling er en af de centrale udfordringer, som de europæiske regioner står over for. Sammen med innovation, iværksætterånd, konkurrence og investeringer er kompetenceudvikling en af hoveddrivkræfterne i produktiviteten. Regionsudvalget fremhæver betydningen af at forbedre medlemsstaternes samt de regionale og lokale myndigheders kapacitet til at investere i kompetenceudvikling for derved at sikre livslang læring i praksis og fremme aktive arbejdsmarkedspolitikker ved hjælp af en bæredygtig tilgang i overensstemmelse med Lissabon-dagsordenen; |
| --- | --- |

14.

understreger, at kompetenceudvikling er en af de centrale udfordringer, som de europæiske regioner står over for. Sammen med innovation, iværksætterånd, konkurrence og investeringer er kompetenceudvikling en af hoveddrivkræfterne i produktiviteten. Regionsudvalget fremhæver betydningen af at forbedre medlemsstaternes samt de regionale og lokale myndigheders kapacitet til at investere i kompetenceudvikling for derved at sikre livslang læring i praksis og fremme aktive arbejdsmarkedspolitikker ved hjælp af en bæredygtig tilgang i overensstemmelse med Lissabon-dagsordenen;

| 15. | anbefaler, at Kommissionen, efter at have hørt medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder, fastlægger en strategisk ramme og øremærker midler til støtte for udviklingen af målrettede regionale og lokalt baserede strategier for bedre færdigheder; |
| --- | --- |

15.

anbefaler, at Kommissionen, efter at have hørt medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder, fastlægger en strategisk ramme og øremærker midler til støtte for udviklingen af målrettede regionale og lokalt baserede strategier for bedre færdigheder;

| 16. | anbefaler Kommissionen og medlemsstaterne, at det fremtidige indre markeds fokus på bedre færdigheder og beskæftigelse, hvor det er relevant, udvikles med henblik på gennemførelse på lokalt og regionalt niveau. Med større regionalt selvstyre og ansvarlighed vil færdighedsprogrammer som dem i EU's socialfondsprogram sikre tilpasning til de regionale og lokale arbejdsmarkeder og opfylde specifikke regionale behov; |
| --- | --- |

16.

anbefaler Kommissionen og medlemsstaterne, at det fremtidige indre markeds fokus på bedre færdigheder og beskæftigelse, hvor det er relevant, udvikles med henblik på gennemførelse på lokalt og regionalt niveau. Med større regionalt selvstyre og ansvarlighed vil færdighedsprogrammer som dem i EU's socialfondsprogram sikre tilpasning til de regionale og lokale arbejdsmarkeder og opfylde specifikke regionale behov;

| 17. | foreslår Kommissionen og medlemsstaterne at bygge på EU's styrke som en vidensøkonomi og at støtte overførsel af færdigheder og borgernes beskæftigelsesegnethed frem for at forsøge at konkurrere mod de økonomier, der besidder en konkurrencemæssig fordel på grund af lavtuddannet arbejdskraft og lavere værditilvækst. Kompetenceudvikling og livslang læring er væsentlige elementer i ethvert program, der skal øge det indre markeds effektivitet; |
| --- | --- |

17.

foreslår Kommissionen og medlemsstaterne at bygge på EU's styrke som en vidensøkonomi og at støtte overførsel af færdigheder og borgernes beskæftigelsesegnethed frem for at forsøge at konkurrere mod de økonomier, der besidder en konkurrencemæssig fordel på grund af lavtuddannet arbejdskraft og lavere værditilvækst. Kompetenceudvikling og livslang læring er væsentlige elementer i ethvert program, der skal øge det indre markeds effektivitet;

| 18. | minder i den forbindelse om, at den globale konkurrence og udviklingen i retning af viden- og serviceøkonomier indebærer nye udfordringer for faglig udvikling og uddannelse. En ny gruppe af »fattige arbejdstagere« må ikke blive fanget i dårligt betalte job og job med et ringe kvalifikationsniveau. Det er derfor nødvendigt at koncentrere navnlig de sociale ydelser om at hjælpe de heraf berørte gennem uddannelse, anstændige lønninger og arbejdsvilkår for alle samt bestemmelser om øget social mobilitet; |
| --- | --- |

18.

minder i den forbindelse om, at den globale konkurrence og udviklingen i retning af viden- og serviceøkonomier indebærer nye udfordringer for faglig udvikling og uddannelse. En ny gruppe af »fattige arbejdstagere« må ikke blive fanget i dårligt betalte job og job med et ringe kvalifikationsniveau. Det er derfor nødvendigt at koncentrere navnlig de sociale ydelser om at hjælpe de heraf berørte gennem uddannelse, anstændige lønninger og arbejdsvilkår for alle samt bestemmelser om øget social mobilitet;

Status over det europæiske samfund

| 19. | er enig med Det Europæiske Råd, hvad angår vigtigheden af EU's (1) sociale dimension. Regionsudvalget hilser derfor Rådets anmodning til Kommissionen og Parlamentet om at være opmærksomme på de sociale virkninger af den europæiske lovgivning velkommen; |
| --- | --- |

19.

er enig med Det Europæiske Råd, hvad angår vigtigheden af EU's (1) sociale dimension. Regionsudvalget hilser derfor Rådets anmodning til Kommissionen og Parlamentet om at være opmærksomme på de sociale virkninger af den europæiske lovgivning velkommen;

| 20. | understreger, at det indre marked bør betragtes som en vigtig bestanddel af det europæiske samfund i bredere forstand. Derfor bør der være mere fokus på de sociale aspekter af lovgivningen for det indre marked, og EU bør tage afsæt i de regionale særtræk og regionernes forskellige tilgange til den socioøkonomiske udvikling i forsøget på at gennemføre fælles europæiske principper i stedet for at påtvinge en ensartet politik eller en politik, der udelukkende er økonomisk baseret; |
| --- | --- |

20.

understreger, at det indre marked bør betragtes som en vigtig bestanddel af det europæiske samfund i bredere forstand. Derfor bør der være mere fokus på de sociale aspekter af lovgivningen for det indre marked, og EU bør tage afsæt i de regionale særtræk og regionernes forskellige tilgange til den socioøkonomiske udvikling i forsøget på at gennemføre fælles europæiske principper i stedet for at påtvinge en ensartet politik eller en politik, der udelukkende er økonomisk baseret;

| 21. | ser gerne, at Kommissionen forsat sikrer sociale rettigheder og forbrugerrettigheder og samtidig hermed liberaliserer markedet for tjenesteydelser (for eksempel gennem det kommende direktiv om tjenesteydelser); |
| --- | --- |

21.

ser gerne, at Kommissionen forsat sikrer sociale rettigheder og forbrugerrettigheder og samtidig hermed liberaliserer markedet for tjenesteydelser (for eksempel gennem det kommende direktiv om tjenesteydelser);

| 22. | finder det nødvendigt, således som det fremgik af debatten om direktivet om tjenesteydelser, at tage hensyn til forsyningspligtopgavernes særlige karakter set i forhold til anvendelsen af reglerne for det indre marked; |
| --- | --- |

22.

finder det nødvendigt, således som det fremgik af debatten om direktivet om tjenesteydelser, at tage hensyn til forsyningspligtopgavernes særlige karakter set i forhold til anvendelsen af reglerne for det indre marked;

| 23. | foreslår, at Kommissionen især undersøger virkningerne af nuværende og fremtidige demografiske ændringer på det indre markeds succes og kommende udvikling. Den bør navnlig være opmærksom på den ulige virkning af nuværende og fremtidige migrationsstrømme. Lige muligheder er et afgørende princip for det moderne Europa. Diskrimination er ikke en mulighed; |
| --- | --- |

23.

foreslår, at Kommissionen især undersøger virkningerne af nuværende og fremtidige demografiske ændringer på det indre markeds succes og kommende udvikling. Den bør navnlig være opmærksom på den ulige virkning af nuværende og fremtidige migrationsstrømme. Lige muligheder er et afgørende princip for det moderne Europa. Diskrimination er ikke en mulighed;

| 24. | anbefaler Kommissionen at anvende en mere sammenhængende og struktureret tilgang til det indre markeds sociale dimension. Velfærd og hensyntagen til de europæiske borgere og virksomheders interesser bør være de styrende principper bag EU's politik og det indre markeds muligheder. Regionernes konkurrenceevne skal derfor i lyset af både borgernes og virksomhedernes potentiale; |
| --- | --- |

24.

anbefaler Kommissionen at anvende en mere sammenhængende og struktureret tilgang til det indre markeds sociale dimension. Velfærd og hensyntagen til de europæiske borgere og virksomheders interesser bør være de styrende principper bag EU's politik og det indre markeds muligheder. Regionernes konkurrenceevne skal derfor i lyset af både borgernes og virksomhedernes potentiale;

| 25. | mener, at man skal beskytte de mere udsatte borgere i det europæiske samfund. Globaliseringen af verdensmarkederne åbner op for yderligere muligheder for at puste nyt liv i EU's økonomier. Men der er grupper i det europæiske samfund, som ikke får del i den økonomiske vækst, som skaber øget beskæftigelse og velfærd. Med de demografiske ændringer og den stadig ældre befolkning må de traditionelle velfærdspolitikker tilpasses til disse nye udfordringer. Parallelt med, at mulighederne for vækst udnyttes, skal EU's politikker sikre lige muligheder og bistå de eksisterende sociale velfærdsstrukturer med at overvinde udfordringerne for et europæisk indre marked under udvikling. Dette vil kræve velfærdsstrukturer, og især uddannelsessystemer, der i højere grad indfanger dem, der har mest brug for hjælp, idet der tilvejebringes passende midler og incitamenter, og som udvikler innovative strategier for skabelse af en effektiv velfærd. |
| --- | --- |

25.

mener, at man skal beskytte de mere udsatte borgere i det europæiske samfund. Globaliseringen af verdensmarkederne åbner op for yderligere muligheder for at puste nyt liv i EU's økonomier. Men der er grupper i det europæiske samfund, som ikke får del i den økonomiske vækst, som skaber øget beskæftigelse og velfærd. Med de demografiske ændringer og den stadig ældre befolkning må de traditionelle velfærdspolitikker tilpasses til disse nye udfordringer. Parallelt med, at mulighederne for vækst udnyttes, skal EU's politikker sikre lige muligheder og bistå de eksisterende sociale velfærdsstrukturer med at overvinde udfordringerne for et europæisk indre marked under udvikling. Dette vil kræve velfærdsstrukturer, og især uddannelsessystemer, der i højere grad indfanger dem, der har mest brug for hjælp, idet der tilvejebringes passende midler og incitamenter, og som udvikler innovative strategier for skabelse af en effektiv velfærd.

Bedre kommunikation

| 26. | anbefaler, at Europa-Kommissionen og medlemsstaterne konsulterer og arbejder sammen med lokale og regionale myndigheder om at sætte skub i debatten og få borgerne til at engagere sig i målene om velstand, solidaritet og sikkerhed samt dagsordenen for beskæftigelse og økonomisk vækst. Det bør nævnes, at arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog kan spille en vigtig rolle på alle niveauer, når det gælder om at evaluere markedets funktionsmåde, fremme bæredygtige politikker om økonomisk migration, bekæmpe urimelige arbejdsvilkår og udrydde diskrimination på arbejdspladsen og på arbejdsmarkedet som helhed; |
| --- | --- |

26.

anbefaler, at Europa-Kommissionen og medlemsstaterne konsulterer og arbejder sammen med lokale og regionale myndigheder om at sætte skub i debatten og få borgerne til at engagere sig i målene om velstand, solidaritet og sikkerhed samt dagsordenen for beskæftigelse og økonomisk vækst. Det bør nævnes, at arbejdsmarkedets parter og den sociale dialog kan spille en vigtig rolle på alle niveauer, når det gælder om at evaluere markedets funktionsmåde, fremme bæredygtige politikker om økonomisk migration, bekæmpe urimelige arbejdsvilkår og udrydde diskrimination på arbejdspladsen og på arbejdsmarkedet som helhed;

| 27. | understreger, at fordelene ved det indre marked ikke er blevet effektivt formidlet videre til partnere, borgere og virksomheder i samme grad. Genetablering af båndet mellem EU og borgerne er en forudsætning for det indre markeds succes. Regionsudvalget foreslår derfor, at kommuner og regioner, som er det myndighedsniveau, der ligger tættest på borgerne, indtager en ledende rolle i denne proces. Det anbefales, at Europa-Kommissionen i partnerskab med Regionsudvalget udarbejder en målrettet kommunikationsstrategi for at inddrage borgerne og erhvervslivet, imødekomme deres forventninger og involvere dem i EU's målsætninger om velstand, solidaritet og sikkerhed samt dagsordenen for vækst og beskæftigelse. Dette er en absolut forudsætning for fremtidig tillid og opbakning i EU; |
| --- | --- |

27.

understreger, at fordelene ved det indre marked ikke er blevet effektivt formidlet videre til partnere, borgere og virksomheder i samme grad. Genetablering af båndet mellem EU og borgerne er en forudsætning for det indre markeds succes. Regionsudvalget foreslår derfor, at kommuner og regioner, som er det myndighedsniveau, der ligger tættest på borgerne, indtager en ledende rolle i denne proces. Det anbefales, at Europa-Kommissionen i partnerskab med Regionsudvalget udarbejder en målrettet kommunikationsstrategi for at inddrage borgerne og erhvervslivet, imødekomme deres forventninger og involvere dem i EU's målsætninger om velstand, solidaritet og sikkerhed samt dagsordenen for vækst og beskæftigelse. Dette er en absolut forudsætning for fremtidig tillid og opbakning i EU;

| 28. | anbefaler, at Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at imødekomme borgernes og virksomhedernes, navnlig SMV'ernes, bekymringer på en bedre måde forklarer, hvordan den økonomiske og sociale tilpasning, som globaliseringen og den øgede konkurrence kræver, kan håndteres; |
| --- | --- |

28.

anbefaler, at Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder for at imødekomme borgernes og virksomhedernes, navnlig SMV'ernes, bekymringer på en bedre måde forklarer, hvordan den økonomiske og sociale tilpasning, som globaliseringen og den øgede konkurrence kræver, kan håndteres;

Effektiv beslutningstagning

| 29. | anbefaler Kommissionen at koncentrere sine aktiviteter om yderligere gennemførelse af det indre marked inden for tjenesteydelses-, arbejdsmarkeds- og finanssektorerne. Det er lykkedes relativt godt at sikre varernes frie bevægelighed, hvorimod det indre marked har været mindre effektivt inden for tjenesteydelses-, arbejdsmarkeds- og finanssektorerne; |
| --- | --- |

29.

anbefaler Kommissionen at koncentrere sine aktiviteter om yderligere gennemførelse af det indre marked inden for tjenesteydelses-, arbejdsmarkeds- og finanssektorerne. Det er lykkedes relativt godt at sikre varernes frie bevægelighed, hvorimod det indre marked har været mindre effektivt inden for tjenesteydelses-, arbejdsmarkeds- og finanssektorerne;

| 30. | appellerer til medlemsstaterne om at støtte de lokale og regionale myndigheder i indførelsen af koordinerede, forenklede og integrerede erhvervsstøttestrukturer på det bedst egnede geografiske niveau. Disse strukturer rummer et betydeligt potentiale for at fungere som informationskilde i forbindelse med offentlige indkøb og kan være med til at udbrede kendskabet til procedurerne for tildeling af kontrakter om offentlige service. Lokale og regionale myndigheder yder en vigtig støtte til små og mellemstore virksomheder, eftersom de er storforbrugere af de varer og tjenesteydelser, som de små og mellemstore virksomheder leverer; |
| --- | --- |

30.

appellerer til medlemsstaterne om at støtte de lokale og regionale myndigheder i indførelsen af koordinerede, forenklede og integrerede erhvervsstøttestrukturer på det bedst egnede geografiske niveau. Disse strukturer rummer et betydeligt potentiale for at fungere som informationskilde i forbindelse med offentlige indkøb og kan være med til at udbrede kendskabet til procedurerne for tildeling af kontrakter om offentlige service. Lokale og regionale myndigheder yder en vigtig støtte til små og mellemstore virksomheder, eftersom de er storforbrugere af de varer og tjenesteydelser, som de små og mellemstore virksomheder leverer;

| 31. | anbefaler Kommissionen i samarbejde med erhvervslivet at fremme EU's konkurrenceevne gennem indførelse af et effektivt europæisk patentsystem, der støtter patentindehavernes håndhævelse af deres intellektuelle ejendomsrettigheder, reducerer omkostningerne samt skaber større tilskyndelse til innovation; |
| --- | --- |

31.

anbefaler Kommissionen i samarbejde med erhvervslivet at fremme EU's konkurrenceevne gennem indførelse af et effektivt europæisk patentsystem, der støtter patentindehavernes håndhævelse af deres intellektuelle ejendomsrettigheder, reducerer omkostningerne samt skaber større tilskyndelse til innovation;

| 32. | anbefaler Kommissionen og medlemsstaterne at indlede en reel konsultation og dialog med de lokale og regionale myndigheder samt erhvervslivet med henblik på at mindske regelbyrden for virksomhederne, især de mindre virksomheder; |
| --- | --- |

32.

anbefaler Kommissionen og medlemsstaterne at indlede en reel konsultation og dialog med de lokale og regionale myndigheder samt erhvervslivet med henblik på at mindske regelbyrden for virksomhederne, især de mindre virksomheder;

| 33. | er enig i, at forenkling og reel anvendelse af eksisterende fællesskabsret er nødvendig for integrering af det indre marked. »Bedre lovgivning« er dog ikke nødvendigvis ensbetydende med »mindre lovgivning«. Fællesskabets »acquis« kan kræve harmonisering, for at EU kan få en klar, integreret regelramme; |
| --- | --- |

33.

er enig i, at forenkling og reel anvendelse af eksisterende fællesskabsret er nødvendig for integrering af det indre marked. »Bedre lovgivning« er dog ikke nødvendigvis ensbetydende med »mindre lovgivning«. Fællesskabets »acquis« kan kræve harmonisering, for at EU kan få en klar, integreret regelramme;

| 34. | anbefaler Kommissionen og medlemsstaterne at foretage en mere omfattende forudgående analyse af EU-lovgivningens effekt på de små og mellemstore virksomheder og styrke deres rolle under udformningen af ny lovgivning; |
| --- | --- |

34.

anbefaler Kommissionen og medlemsstaterne at foretage en mere omfattende forudgående analyse af EU-lovgivningens effekt på de små og mellemstore virksomheder og styrke deres rolle under udformningen af ny lovgivning;

| 35. | opfordrer til en styrkelse af princippet om gensidig anerkendelse (Domstolens dom i »Cassis de Dijon«, sag 120/78 af 20. februar 1979). Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne fortsat kan operere med forskellige fremstillingsnormer, men uden at disse gør det muligt at forbyde markedsføring af et produkt; |
| --- | --- |

35.

opfordrer til en styrkelse af princippet om gensidig anerkendelse (Domstolens dom i »Cassis de Dijon«, sag 120/78 af 20. februar 1979). Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne fortsat kan operere med forskellige fremstillingsnormer, men uden at disse gør det muligt at forbyde markedsføring af et produkt;

| 36. | anbefaler Kommissionen at anerkende de lokale og regionale myndigheders proaktive og vigtige rolle, når det drejer sig om at påvirke videreudviklingen af det indre marked og den sociale virkelighed i Europa i en hensigtsmæssig retning. Det kommunale og regionale selvstyre bør derfor styrkes. Regionsudvalget er en vigtig partner, som gennem sine tætte kontakter med EU's borgere kan påvise det indre markeds fordele, og det er samtidig ideelt placeret til at slå til lyd for forandring, når det er påkrævet. |
| --- | --- |

36.

anbefaler Kommissionen at anerkende de lokale og regionale myndigheders proaktive og vigtige rolle, når det drejer sig om at påvirke videreudviklingen af det indre marked og den sociale virkelighed i Europa i en hensigtsmæssig retning. Det kommunale og regionale selvstyre bør derfor styrkes. Regionsudvalget er en vigtig partner, som gennem sine tætte kontakter med EU's borgere kan påvise det indre markeds fordele, og det er samtidig ideelt placeret til at slå til lyd for forandring, når det er påkrævet.

II.   Forslag til ændringer

—

Rom, den 23. marts 2007

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  Det Europæiske Råds konklusioner af den 15.-16. juni 2006.

1

---