# Jurnalul Oficial C 89/2007

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 89 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5024 aprilie 2007 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 89

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5024 aprilie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări, orientări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2007/C 089/01 | Recomandarea nr. 1/2007 a Consiliului de asociere UE-Liban din 19 ianuarie 2007 privind punerea în aplicare a Planului de acțiune UE-Liban | 1 |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2007/C 089/02 | Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2006-2010 | 2 |
| 2007/C 089/03 | Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2006-2009 | 7 |
| 2007/C 089/04 | Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2006-2009 | 11 |
| 2007/C 089/05 | Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2006-2009 | 15 |
| 2007/C 089/06 | Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de convergență al României pentru perioada 2006-2009 | 19 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări, orientări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2007/C 089/01

Recomandarea nr. 1/2007 a Consiliului de asociere UE-Liban din 19 ianuarie 2007 privind punerea în aplicare a Planului de acțiune UE-Liban

1

AVIZE

Consiliu

2007/C 089/02

Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2006-2010

2

2007/C 089/03

Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2006-2009

7

2007/C 089/04

Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2006-2009

11

2007/C 089/05

Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2006-2009

15

2007/C 089/06

Avizul Consiliului din 27 martie 2007 privind programul de convergență al României pentru perioada 2006-2009

19

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 089/07 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 23 |
| 2007/C 089/08 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 26 |
| 2007/C 089/09 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 30 |
| 2007/C 089/10 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  ) | 37 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 089/07

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

23

2007/C 089/08

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

26

2007/C 089/09

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

30

2007/C 089/10

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul nr. COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  )

1

37

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2007/C 089/11 | Rata de schimb a monedei euro | 38 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2007/C 089/12 | Organisme competente pentru înregistrarea contractelor de cultivare a tutunului | 39 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2007/C 089/11

Rata de schimb a monedei euro

38

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2007/C 089/12

Organisme competente pentru înregistrarea contractelor de cultivare a tutunului

39

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2007/C 089/13 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cauza nr. COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag) (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 089/14 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 43 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2007/C 089/13

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cauza nr. COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag) (
  1
  )

1

42

2007/C 089/14

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări, orientări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/1

---

RECOMANDAREA NR. 1/2007 A CONSILIULUI DE ASOCIERE UE-LIBAN

din 19 ianuarie 2007

privind punerea în aplicare a Planului de acțiune UE-Liban

(2007/C 89/01)

CONSILIUL DE ASOCIERE UE-LIBAN,

având în vedere Acordul euro-mediteranean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Liban, pe de altă parte (denumit în cele ce urmează „acordul euro-mediteranean”), în special articolul 76 alineatul (2) teza a doua,

întrucât:

| (1) | Articolul 76 din acordul euro-mediteranean acordă Consiliului de asociere competența de a formula recomandările necesare pentru atingerea obiectivelor acordului. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 76 din acordul euro-mediteranean acordă Consiliului de asociere competența de a formula recomandările necesare pentru atingerea obiectivelor acordului.

| (2) | În temeiul articolului 86 din acordul euro-mediteranean, părțile iau orice măsuri cu caracter general sau specific necesare pentru îndeplinirea obligațiilor ce le revin conform acordului și se asigură că obiectivele stabilite prin acord sunt atinse. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 86 din acordul euro-mediteranean, părțile iau orice măsuri cu caracter general sau specific necesare pentru îndeplinirea obligațiilor ce le revin conform acordului și se asigură că obiectivele stabilite prin acord sunt atinse.

| (3) | Părțile acordului euro-mediteranean au convenit asupra textului Planului de acțiune UE-Liban. |
| --- | --- |

(3)

Părțile acordului euro-mediteranean au convenit asupra textului Planului de acțiune UE-Liban.

| (4) | Planul de acțiune UE-Liban va sprijini punerea în aplicare a acordului euro-mediteranean prin elaborarea pașilor concreți care vor oferi norme practice de aplicare și asupra cărora părțile vor conveni. |
| --- | --- |

(4)

Planul de acțiune UE-Liban va sprijini punerea în aplicare a acordului euro-mediteranean prin elaborarea pașilor concreți care vor oferi norme practice de aplicare și asupra cărora părțile vor conveni.

| (5) | Planul de acțiune contribuie concomitent la stabilirea pașilor concreți pentru îndeplinirea obligațiilor ce revin părților prin acordul euro-mediteranean și la furnizarea unui cadru mai larg pentru consolidarea în continuare a relațiilor dintre UE și Liban, pentru implicarea unei măsuri importante de integrare economică și aprofundare a cooperării politice, în conformitate cu obiectivele generale ale acordului euro-mediteranean, |
| --- | --- |

(5)

Planul de acțiune contribuie concomitent la stabilirea pașilor concreți pentru îndeplinirea obligațiilor ce revin părților prin acordul euro-mediteranean și la furnizarea unui cadru mai larg pentru consolidarea în continuare a relațiilor dintre UE și Liban, pentru implicarea unei măsuri importante de integrare economică și aprofundare a cooperării politice, în conformitate cu obiectivele generale ale acordului euro-mediteranean,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articol unic

Consiliul de asociere recomandă părților punerea în aplicare a Planului de acțiune UE-Liban (1), în măsura în care această punere în aplicare vizează atingerea obiectivelor acordului euro-mediteranean.

Adoptat la Bruxelles, 19 ianuarie 2007.

Pentru Consiliul de asociere

Președintele

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  http://register.consilium.europa.eu

1

---

AVIZE

Consiliu

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/2

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 martie 2007

privind programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2006-2010

(2007/C 89/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2006-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2006-2010 (2).

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,7 % în 2006 la 2,2 % în medie, în restul perioadei de programare. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, scenariul menționat se prezintă ca fiind fondat pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile programului referitoare la inflație se prezintă, de asemenea, ca fiind realiste. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,7 % în 2006 la 2,2 % în medie, în restul perioadei de programare. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, scenariul menționat se prezintă ca fiind fondat pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile programului referitoare la inflație se prezintă, de asemenea, ca fiind realiste.

| (3) | Prezenta actualizare a programului de stabilitate are la bază ipoteza unui buget echilibrat în 2006. Ipoteza menționată pare a fi confirmată de cele mai recente date, în timp ce prognoza din toamnă a serviciilor Comisiei prevăzuse un deficit de 0,2 % din PIB. Dacă în 2006 condițiile conjuncturale s-au dovedit mult mai favorabile decât se prevedea în actualizarea precedentă și cheltuielile au evoluat, în mare măsură, conform așteptărilor, veniturile au fost, în schimb, mai mici decât se anticipa (în principal, datorită subestimării impactului etapei finale a reformei impozitelor directe din 2001, care urmărea reducerea sarcinii fiscale). Acest neajuns a fost compensat în parte de faptul că efectele măsurilor punctuale planificate au depășit așteptările, precum și de existența unor măsuri punctuale suplimentare de anvergură limitată. Prin urmare, soldul structural (adică soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare) a scăzut semnificativ în 2006, în principal ca urmare a măsurilor de reducere a veniturilor. |
| --- | --- |

(3)

Prezenta actualizare a programului de stabilitate are la bază ipoteza unui buget echilibrat în 2006. Ipoteza menționată pare a fi confirmată de cele mai recente date, în timp ce prognoza din toamnă a serviciilor Comisiei prevăzuse un deficit de 0,2 % din PIB. Dacă în 2006 condițiile conjuncturale s-au dovedit mult mai favorabile decât se prevedea în actualizarea precedentă și cheltuielile au evoluat, în mare măsură, conform așteptărilor, veniturile au fost, în schimb, mai mici decât se anticipa (în principal, datorită subestimării impactului etapei finale a reformei impozitelor directe din 2001, care urmărea reducerea sarcinii fiscale). Acest neajuns a fost compensat în parte de faptul că efectele măsurilor punctuale planificate au depășit așteptările, precum și de existența unor măsuri punctuale suplimentare de anvergură limitată. Prin urmare, soldul structural (adică soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare) a scăzut semnificativ în 2006, în principal ca urmare a măsurilor de reducere a veniturilor.

| (4) | Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu din cadrul programului este asigurarea unei reduceri constante a nivelului încă ridicat al datoriei (aproximativ 90 % în 2006) până sub pragul de 75 % din PIB în 2010, prin creșterea progresivă a excedentelor bugetare nominale (de la 0,3 % din PIB în 2007 la 0,9 % în 2010) în vederea atenuării crizei determinate de îmbătrânirea populației. Se preconizează o stabilizare a excedentului primar, aflat în scădere începând cu 2001 (nivelul excedentului a fost atunci de 7 % din PIB), la nivelul de aproximativ 4,1 % din PIB. Ajustarea globală se datorează aproape în totalitate reducerii cheltuielilor (cu puncte procentuale din PIB în perioada 2006-2010). Reducerea cheltuielilor se poate atribui unei diminuări a cheltuielilor cu dobânzile (puncte procentuale) rezultate din reducerea constantă a datoriei, precum și unei scăderi a cheltuielilor primare (puncte procentuale). Aceasta este contrabalansată parțial de o scădere a veniturilor bugetare (0,5 puncte procentuale). Pentru perioada de după 2007, previziunile programului corespund, în mare măsură, ipotezelor de nemodificare a politicilor, deși programul se prezintă ca fiind bazat (implicit) și pe alte măsuri punctuale în scopul îndeplinirii obiectivelor bugetare. Strategia este foarte asemănătoare celei prezentate în precedenta actualizare a programului de stabilitate, pe fondul unui scenariu macroeconomic rămas, în mare parte, neschimbat. |
| --- | --- |

(4)

Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu din cadrul programului este asigurarea unei reduceri constante a nivelului încă ridicat al datoriei (aproximativ 90 % în 2006) până sub pragul de 75 % din PIB în 2010, prin creșterea progresivă a excedentelor bugetare nominale (de la 0,3 % din PIB în 2007 la 0,9 % în 2010) în vederea atenuării crizei determinate de îmbătrânirea populației. Se preconizează o stabilizare a excedentului primar, aflat în scădere începând cu 2001 (nivelul excedentului a fost atunci de 7 % din PIB), la nivelul de aproximativ 4,1 % din PIB. Ajustarea globală se datorează aproape în totalitate reducerii cheltuielilor (cu puncte procentuale din PIB în perioada 2006-2010). Reducerea cheltuielilor se poate atribui unei diminuări a cheltuielilor cu dobânzile (puncte procentuale) rezultate din reducerea constantă a datoriei, precum și unei scăderi a cheltuielilor primare (puncte procentuale). Aceasta este contrabalansată parțial de o scădere a veniturilor bugetare (0,5 puncte procentuale). Pentru perioada de după 2007, previziunile programului corespund, în mare măsură, ipotezelor de nemodificare a politicilor, deși programul se prezintă ca fiind bazat (implicit) și pe alte măsuri punctuale în scopul îndeplinirii obiectivelor bugetare. Strategia este foarte asemănătoare celei prezentate în precedenta actualizare a programului de stabilitate, pe fondul unui scenariu macroeconomic rămas, în mare parte, neschimbat.

| (5) | Întrucât programul nu furnizează informații referitoare la utilizarea măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare după 2007, nu se poate calcula soldul structural pentru perioada de după 2008 pe baza informațiilor din program. Pornind de la ipoteza că impactul relativ al măsurilor punctuale rămâne neschimbat după 2007, se prevede o creștere a soldului structural calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord de la aproximativ – 0,4 % din PIB în 2006 la 0,7 % la sfârșitul perioadei de programare. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este un excedent structural de 0,5 % din PIB, care, conform programului, va fi realizat până în 2008. Aceasta înseamnă cu un an mai târziu decât în actualizarea precedentă. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim de referință (estimat la un deficit de aproximativ 1,25 % din PIB), prin îndeplinirea acestuia ar trebui să se asigure o marjă de siguranță pentru cazul apariției unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la MCS II din Pactul de stabilitate și de creștere și codul de conduită, fiind mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea medie potențială a producției pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Întrucât programul nu furnizează informații referitoare la utilizarea măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare după 2007, nu se poate calcula soldul structural pentru perioada de după 2008 pe baza informațiilor din program. Pornind de la ipoteza că impactul relativ al măsurilor punctuale rămâne neschimbat după 2007, se prevede o creștere a soldului structural calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord de la aproximativ – 0,4 % din PIB în 2006 la 0,7 % la sfârșitul perioadei de programare. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este un excedent structural de 0,5 % din PIB, care, conform programului, va fi realizat până în 2008. Aceasta înseamnă cu un an mai târziu decât în actualizarea precedentă. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim de referință (estimat la un deficit de aproximativ 1,25 % din PIB), prin îndeplinirea acestuia ar trebui să se asigure o marjă de siguranță pentru cazul apariției unui deficit excesiv. OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la MCS II din Pactul de stabilitate și de creștere și codul de conduită, fiind mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea medie potențială a producției pe termen lung.

| (6) | Rezultatele bugetare ar putea fi într-o oarecare măsură mai slabe decât cele prevăzute în program. Acest lucru este valabil în special pentru 2007, în principal datorită faptului că proiecțiile bugetare se prezintă ca fiind destul de optimiste și oferă, uneori, detalii insuficiente asupra măsurilor avute în vedere (inclusiv măsurile punctuale din sectorul vânzărilor imobiliare sau preluarea obligațiilor de pensie de la companiile publice, care nu sunt explicate în detaliu). În ansamblu, Belgia are o experiență anterioară pozitivă în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor bugetare nominale, dar, ca și în ultimii ani, este necesară o monitorizare strictă pentru îndeplinirea obiectivului pentru 2007. Controalele viitoare asupra bugetului trebuie să specifice orice măsuri suplimentare necesare. Un rezultat inferior celui vizat pentru 2007 ar avea consecințe și asupra perioadei ulterioare. Începând cu 2008, există, de asemenea, riscul ca măsurile punctuale ajunse la termen să nu fie înlocuite cu măsuri structurale. |
| --- | --- |

(6)

Rezultatele bugetare ar putea fi într-o oarecare măsură mai slabe decât cele prevăzute în program. Acest lucru este valabil în special pentru 2007, în principal datorită faptului că proiecțiile bugetare se prezintă ca fiind destul de optimiste și oferă, uneori, detalii insuficiente asupra măsurilor avute în vedere (inclusiv măsurile punctuale din sectorul vânzărilor imobiliare sau preluarea obligațiilor de pensie de la companiile publice, care nu sunt explicate în detaliu). În ansamblu, Belgia are o experiență anterioară pozitivă în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor bugetare nominale, dar, ca și în ultimii ani, este necesară o monitorizare strictă pentru îndeplinirea obiectivului pentru 2007. Controalele viitoare asupra bugetului trebuie să specifice orice măsuri suplimentare necesare. Un rezultat inferior celui vizat pentru 2007 ar avea consecințe și asupra perioadei ulterioare. Începând cu 2008, există, de asemenea, riscul ca măsurile punctuale ajunse la termen să nu fie înlocuite cu măsuri structurale.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară din program să nu fie suficientă pentru a asigura realizarea OTM până în 2008, astfel cum se prevede în program. Cu toate acestea, după cum s-a menționat anterior, OTM este mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea potențială medie pe termen lung. Strategia bugetară se prezintă ca fiind suficientă pentru a obține o poziție bugetară adecvată după 2008, în termeni structurali, în conformitate cu pactul. În plus, orientările bugetare se prezintă ca oferind o marjă de siguranță suficientă pentru a asigura nedepășirea pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe durata programului. Ritmul de ajustare care ar determina îndeplinirea OTM stabilit de program ar trebui accentuat pentru a corespunde Pactului de stabilitate și de creștere în care se stipulează că, pentru statele membre din zona euro și participante la MCS II, creșterea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca prag de referință, și că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile și poate să fie mai lentă în perioade economice nefavorabile. Astfel, având în vedere riscurile, este posibil ca ritmul ajustării să fie inferior pragului de referință în 2007 și să scadă semnificativ ulterior. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară din program să nu fie suficientă pentru a asigura realizarea OTM până în 2008, astfel cum se prevede în program. Cu toate acestea, după cum s-a menționat anterior, OTM este mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea potențială medie pe termen lung. Strategia bugetară se prezintă ca fiind suficientă pentru a obține o poziție bugetară adecvată după 2008, în termeni structurali, în conformitate cu pactul. În plus, orientările bugetare se prezintă ca oferind o marjă de siguranță suficientă pentru a asigura nedepășirea pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe durata programului. Ritmul de ajustare care ar determina îndeplinirea OTM stabilit de program ar trebui accentuat pentru a corespunde Pactului de stabilitate și de creștere în care se stipulează că, pentru statele membre din zona euro și participante la MCS II, creșterea anuală a soldului structural trebuie să fie de 0,5 % din PIB, ca prag de referință, și că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile și poate să fie mai lentă în perioade economice nefavorabile. Astfel, având în vedere riscurile, este posibil ca ritmul ajustării să fie inferior pragului de referință în 2007 și să scadă semnificativ ulterior.

| (8) | Programul raportează o datorie de 87,7 % din PIB în 2006, dar aceasta nu include preluarea datoriilor companiei de căi ferate SNCB din 2005 care, conform Eurostat, crește nivelul datoriei cu 1,7 % din PIB pentru același exercițiu bugetar. Prin urmare, estimarea serviciilor Comisiei referitoare la datoria publică brută este de 89,4 % din PIB în 2006, ceea ce se situează cu mult peste valoarea de referință de 60 % din tratat, cu toate că a înregistrat o scădere semnificativă în ultimii ani. În program se prognozează că nivelul datoriei va scădea rapid cu aproximativ 15 puncte procentuale pe durata programului. Având în vedere această evaluare a riscurilor și, în special, riscurile pentru obiectivele bugetare menționate anterior, este posibil ca evoluția nivelului datoriei să fie ușor mai puțin favorabilă decât se prevede în program. Cu toate acestea, ponderea datoriei pare să se reducă, apropiindu-se suficient de valoarea de referință pe parcursul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(8)

Programul raportează o datorie de 87,7 % din PIB în 2006, dar aceasta nu include preluarea datoriilor companiei de căi ferate SNCB din 2005 care, conform Eurostat, crește nivelul datoriei cu 1,7 % din PIB pentru același exercițiu bugetar. Prin urmare, estimarea serviciilor Comisiei referitoare la datoria publică brută este de 89,4 % din PIB în 2006, ceea ce se situează cu mult peste valoarea de referință de 60 % din tratat, cu toate că a înregistrat o scădere semnificativă în ultimii ani. În program se prognozează că nivelul datoriei va scădea rapid cu aproximativ 15 puncte procentuale pe durata programului. Având în vedere această evaluare a riscurilor și, în special, riscurile pentru obiectivele bugetare menționate anterior, este posibil ca evoluția nivelului datoriei să fie ușor mai puțin favorabilă decât se prevede în program. Cu toate acestea, ponderea datoriei pare să se reducă, apropiindu-se suficient de valoarea de referință pe parcursul perioadei de programare.

| (9) | În Belgia, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste media UE datorită, în mare parte, creșterii semnificative a cheltuielilor cu pensiile ca pondere din PIB în deceniile următoare. Poziția bugetară inițială, cu un excedent primar ridicat, deși mai fragilă decât cea din 2005, contribuie la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu este suficientă pentru a acoperi în întregime creșterea substanțială a cheltuielilor. De asemenea, nivelul actual al datoriei publice brute, deși în scădere, se situează încă mult peste valoarea de referință din tratat. Reducerea constantă a nivelului datoriei necesită menținerea unor excedente primare ridicate pentru o perioadă de timp îndelungată, ceea ce ar contribui la reducerea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice. În ansamblu, Belgia pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

În Belgia, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează peste media UE datorită, în mare parte, creșterii semnificative a cheltuielilor cu pensiile ca pondere din PIB în deceniile următoare. Poziția bugetară inițială, cu un excedent primar ridicat, deși mai fragilă decât cea din 2005, contribuie la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu este suficientă pentru a acoperi în întregime creșterea substanțială a cheltuielilor. De asemenea, nivelul actual al datoriei publice brute, deși în scădere, se situează încă mult peste valoarea de referință din tratat. Reducerea constantă a nivelului datoriei necesită menținerea unor excedente primare ridicate pentru o perioadă de timp îndelungată, ceea ce ar contribui la reducerea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice. În ansamblu, Belgia pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului global al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, programul nu furnizează informații sistematice asupra costurilor bugetare directe sau asupra economiilor bugetare rezultate din principalele reforme prevăzute în programul național de reformă, iar proiecțiile bugetare ale acestuia par să ia în considerare implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. Astfel, ambele programe au în vedere punerea în aplicare progresivă a „pactului de solidaritate între generații ”(un plan cuprinzător de creștere a ocupării forței de muncă și de întărire a siguranței sociale), continuarea reducerii progresive a sarcinii fiscale asupra forței de muncă și luarea de măsuri de stimulare a cercetării și a antreprenoriatului. |
| --- | --- |

(10)

Programul de stabilitate nu conține o evaluare calitativă a impactului global al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, programul nu furnizează informații sistematice asupra costurilor bugetare directe sau asupra economiilor bugetare rezultate din principalele reforme prevăzute în programul național de reformă, iar proiecțiile bugetare ale acestuia par să ia în considerare implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. Astfel, ambele programe au în vedere punerea în aplicare progresivă a „pactului de solidaritate între generații ”(un plan cuprinzător de creștere a ocupării forței de muncă și de întărire a siguranței sociale), continuarea reducerii progresive a sarcinii fiscale asupra forței de muncă și luarea de măsuri de stimulare a cercetării și a antreprenoriatului.

| (11) | Strategia bugetară din program este în mare măsură conformă cu orientările generale de politică economică din cadrul orientărilor integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară din program este în mare măsură conformă cu orientările generale de politică economică din cadrul orientărilor integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3).

Consiliul consideră că strategia de reducere constantă a nivelului încă ridicat al datoriei constituie un exemplu de politică fiscală în conformitate cu pactul. Cu toate acestea, deși programul prevede o creștere progresivă a excedentelor (în special prin reducerea cheltuielilor cu dobânzile), pornind de la o poziție echilibrată în termeni nominali, există riscuri în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor bugetare. Cu toate acestea, se preconizează îndeplinirea pe durata programului a obiectivului pe termen mediu.

Având în vedere evaluarea prezentată, Consiliul invită Belgia:

| (i) | să asigure îndeplinirea obiectivului bugetar pentru 2007 și să intensifice ritmul ajustării în vederea îndeplinirii OTM ulterior, inclusiv prin reducerea frecvenței măsurilor punctuale; |
| --- | --- |

(i)

să asigure îndeplinirea obiectivului bugetar pentru 2007 și să intensifice ritmul ajustării în vederea îndeplinirii OTM ulterior, inclusiv prin reducerea frecvenței măsurilor punctuale;

| (ii) | având în vedere nivelul extrem de ridicat al datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor corespunzătoare anumitor categorii de vârstă, să întărească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, cel puțin prin îndeplinirea OTM, precum și prin punerea în aplicare a reformelor. |
| --- | --- |

(ii)

având în vedere nivelul extrem de ridicat al datoriei și creșterea preconizată a cheltuielilor corespunzătoare anumitor categorii de vârstă, să întărească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, cel puțin prin îndeplinirea OTM, precum și prin punerea în aplicare a reformelor.

Tabel comparativ al proiecțiilor macroeconomice și bugetare

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS decembrie 2006 | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |
| COM noiembrie 2006 | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS decembrie 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |
| COM noiembrie 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB-ul potențial) | PS decembrie 2006
   (4) | – 0,8 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM noiembrie 2006 (8) | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,7 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005
   (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 0,1


  – 2,3
   (9) | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |
| COM noiembrie 2006 | – 2,3 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,5 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 4,3


  1,9  (9) | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |
| COM noiembrie 2006 | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PS decembrie 2006
   (4) | 0,8


  – 1,6
   (9) | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |
| COM noiembrie 2006 | – 1,7 | 0,1 | – 0,1 | – 0,1 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005
   (4) | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | n.a. |
| Sold structural (5)

  (% din PIB) | PS decembrie 2006
   (6) | n.a. | – 0,4 | 0,1 | n.d. | n.a. | n.a. |
| COM noiembrie 2006 (7) | 0,2 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 91,5


  93,2  (9) | 87,7


  89,4  (9) | 83,9


  85,6  (9) | 80,4


  82,1  (9) | 76,6


  78,3  (9) | 72,6


  74,3  (9) |
| COM noiembrie 2006 | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | n.a. | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație %)

PS decembrie 2006

1,2

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

COM noiembrie 2006

1,1

2,7

2,3

2,2

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS decembrie 2006

2,5

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

COM noiembrie 2006

2,5

2,4

1,8

1,7

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB-ul potențial)

PS decembrie 2006
   (4)

– 0,8

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

COM noiembrie 2006 (8)

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,7

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005
   (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PS decembrie 2006

0,1

– 2,3
   (9)

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

COM noiembrie 2006

– 2,3

– 0,2

– 0,5

– 0,5

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS decembrie 2006

4,3

1,9  (9)

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

COM noiembrie 2006

1,9

3,9

3,4

3,2

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PS decembrie 2006
   (4)

0,8

– 1,6
   (9)

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

COM noiembrie 2006

– 1,7

0,1

– 0,1

– 0,1

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005
   (4)

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

n.a.

Sold structural (5)

(% din PIB)

PS decembrie 2006
   (6)

n.a.

– 0,4

0,1

n.d.

n.a.

n.a.

COM noiembrie 2006 (7)

0,2

– 0,7

– 0,2

– 0,1

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS decembrie 2006

91,5

93,2  (9)

87,7

89,4  (9)

83,9

85,6  (9)

80,4

82,1  (9)

76,6

78,3  (9)

72,6

74,3  (9)

COM noiembrie 2006

93,2

89,4

86,3

83,2

n.a.

n.a.

PS decembrie 2005

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

n.a.

Programul de stabilitate (PS); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text se găsesc pe site-ul web:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Actualizarea a fost transmisă cu aproape două săptămâni după termenul-limită de 1 decembrie stabilit în codul de conduită.

(3)  Deficitul public şi previziunile din program referitoare la nivelul datoriei nu includ impactul preluării datoriilor companiei naţionale de căi ferate SNCB în 2005, astfel cum a decis Eurostat la 23 octombrie 2006. De asemenea, programul nu furnizează informaţii privind utilizarea măsurilor punctuale şi a altor măsuri temporare pentru perioada 2008-2010.

(4)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(5)  Sold ajustat ciclic (ca în rândurile precedente), cu excepția măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare.

(6)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din program (0,6 % din PIB în 2005 și 0,4 % în 2007; toate conducând la o reducere a deficitului). Programul nu furnizează informații privind utilizarea măsurilor punctuale pentru alți ani.

(7)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din prognoza serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (2,0 % din PIB în 2005), conducând la o creștere a deficitului; 0,8 % în 2006 și 0,1 % în 2007, ambele conducând la o reducere a deficitului).

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,2 %, 2,3 %, 2,3 %, respectiv 2,2 %, în perioada 2005-2008.

(9)  Cifrele referitoare la deficit și cele referitoare la nivelul datoriei din programul pentru 2005 sunt cele comunicate de Institutul Național de Contabilitate al Belgiei. La 23 octombrie 2006, Eurostat a modificat datele referitoare la deficit și la datorie comunicate de Belgia, întrucât s-a considerat că acestea nu sunt în conformitate cu dispozițiile SEC95, în special în legătură cu preluarea de către guvern (FIF/FSI — Fonds de l'infrastructure ferroviaire/Fonds voor spoorweginfrastructuur) a unui cuantum de 7 400 milioane EUR (2,5 % din PIB) din datoriile companiei naționale de căi ferate SNCB/NMBS în 2005 (a se vedea Eurostat News, ediția nr. 139/2006). În conformitate cu reglementările SEC95, impactul deficitului public din 2005 are aceeași amploare; impactul asupra deficitului public de la sfârșitul anului 2005 se ridică la 5 200 milioane EUR (1,7 % din PIB, ținând seama de rambursările parțiale din același an). Datele pentru 2005 marcate cu asterisc sunt în conformitate cu modificările aduse de Eurostat. Datele referitoare la datorie marcate cu asterisc pentru perioada 2006-2010 au fost ajustate în mod „mecanic “de către serviciile Comisiei pentru a fi conforme cu SEC95. Această ajustare a cifrelor referitoare la datorie se bazează pe ipoteza tehnică a menținerii nivelului nemodificat al datoriei FIF/FSI. În decembrie 2006, guvernul belgian a înaintat Tribunalului european de primă instanță o contestație asupra modificării de către Eurostat a datelor referitoare la Belgia.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/7

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 martie 2007

privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2006-2009

(2007/C 89/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului Economic și Financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2006-2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2006-2009 (2).

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o diminuare a creșterii PIB-ului de la 3,8 % în 2006 la 3,3 % în medie, în restul perioadei de programare. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile programului referitoare la inflație se prezintă, de asemenea, ca fiind realiste. Diferențialul de inflație prevăzut față de zona euro, deși în scădere, rămâne în continuare semnificativ. Deși situația s-ar putea dovedi mai bună pe termen scurt decât prevederile inițiale, aceasta s-ar putea dovedi mai puțin satisfăcătoare pe termen mediu, din cauza dezechilibrelor economiei, în special a gradului tot mai ridicat al îndatorării populației, extinderii deficitului contului curent și posibilității ca perioada îndelungată de succes, pe care o înregistrează sectorul construcțiilor rezidențiale, să ia sfârșit mult mai devreme decât este preconizat în cadrul programului. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o diminuare a creșterii PIB-ului de la 3,8 % în 2006 la 3,3 % în medie, în restul perioadei de programare. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile programului referitoare la inflație se prezintă, de asemenea, ca fiind realiste. Diferențialul de inflație prevăzut față de zona euro, deși în scădere, rămâne în continuare semnificativ. Deși situația s-ar putea dovedi mai bună pe termen scurt decât prevederile inițiale, aceasta s-ar putea dovedi mai puțin satisfăcătoare pe termen mediu, din cauza dezechilibrelor economiei, în special a gradului tot mai ridicat al îndatorării populației, extinderii deficitului contului curent și posibilității ca perioada îndelungată de succes, pe care o înregistrează sectorul construcțiilor rezidențiale, să ia sfârșit mult mai devreme decât este preconizat în cadrul programului.

| (3) | Pentru 2006, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 estimau excedentul administrațiilor publice la 1,5 % din PIB, pe deplin în conformitate cu programul de stabilitate actualizat, însă nu corespundeau obiectivului de 0,9 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate. Acest rezultat pozitiv decurge din veniturile mult mai ridicate decât se estimase, înregistrate drept consecință a ritmului susținut al creării de locuri de muncă și beneficiile întreprinderilor, care se estimează că ar fi stimulat veniturile provenite din impozitele directe mult peste creșterea nominală a PIB-ului. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 estimau excedentul administrațiilor publice la 1,5 % din PIB, pe deplin în conformitate cu programul de stabilitate actualizat, însă nu corespundeau obiectivului de 0,9 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate. Acest rezultat pozitiv decurge din veniturile mult mai ridicate decât se estimase, înregistrate drept consecință a ritmului susținut al creării de locuri de muncă și beneficiile întreprinderilor, care se estimează că ar fi stimulat veniturile provenite din impozitele directe mult peste creșterea nominală a PIB-ului.

| (4) | Actualizarea are ca scop (i) menținerea stabilității macroeconomice și bugetare și (ii) promovarea productivității prin consolidarea infrastructurii, a capitalului uman și tehnologic. Se estimează că excedentul administrațiilor publice va scădea de la 1,4 % din PIB în 2006 la aproximativ 1 % în 2009. Excedentul primar ar trebui să înregistreze o tendință similară, scăzând de la 3 % din PIB în 2006, la 2

  % în 2009. În timp ce veniturile ar trebui să scadă cu 0,2 % din PIB pe parcursul programului, cheltuielile primare ar trebui să înregistreze o creștere de aproximativ 0,5 % din PIB, parțial compensate de diminuarea sarcinii financiare. Actualizarea precedentă preconizase excedente mai mici, pe fondul unei perspective macroeconomice în mare parte similare. Diferența dintre cele două actualizări constă în faptul că excedentul din 2006 a fost mult mai mare decât fusese preconizat cu un an înainte, ceea ce, conform prevederilor, va avea un efect favorabil pe perioada programului. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Se prevede că soldul structural (și anume soldul ajustat ciclic exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat conform metodologiei stabilite de comun acord, va scădea nesemnificativ de la circa 1

  % din PIB în 2006 la 1

  % până la sfârșitul perioadei de programare. La fel ca în actualizarea precedentă a programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program constă în realizarea unui echilibru bugetar în termeni structurali, pe care programul își propune să îl mențină cu o marjă largă pe tot parcursul perioadei de programare. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de aproximativ 1

  % din PIB, prin atingerea acestuia ar trebui să se asigure o marjă de siguranță pentru cazul apariției unui deficit excesiv). OTM se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la MCS II din Pactul de stabilitate și de creștere și codul de conduită, fiind mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea medie potențială a producției pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | Riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi destul de limitate. Scenariul macroeconomic care se află la baza actualizării este plauzibil, iar prognozele privind veniturile par să reflecte ipoteze precaute. În privința cheltuielilor, există riscul depășirii plafonului de cheltuieli (la nivelul autorităților regionale) dacă tendințele precedente din domeniul educației și sănătății sunt confirmate. |
| --- | --- |

(6)

Riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi destul de limitate. Scenariul macroeconomic care se află la baza actualizării este plauzibil, iar prognozele privind veniturile par să reflecte ipoteze precaute. În privința cheltuielilor, există riscul depășirii plafonului de cheltuieli (la nivelul autorităților regionale) dacă tendințele precedente din domeniul educației și sănătății sunt confirmate.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientările bugetare par să fie suficiente pentru a menține OTM pe întreaga perioadă a programului, așa cum se prevede în acesta. În plus, aceasta oferă o marjă de siguranță suficientă pentru a asigura respectarea pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale în fiecare an. Strategia de politică fiscală pe care o presupune programul este pe deplin în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, orientările bugetare par să fie suficiente pentru a menține OTM pe întreaga perioadă a programului, așa cum se prevede în acesta. În plus, aceasta oferă o marjă de siguranță suficientă pentru a asigura respectarea pragului deficitului de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale în fiecare an. Strategia de politică fiscală pe care o presupune programul este pe deplin în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere.

| (8) | Conform estimărilor, datoria publică brută a scăzut sub 40 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB din tratat. Actualizarea prevede o nouă scădere a ponderii datoriei cu 8 puncte procentuale pe perioada programului. |
| --- | --- |

(8)

Conform estimărilor, datoria publică brută a scăzut sub 40 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB din tratat. Actualizarea prevede o nouă scădere a ponderii datoriei cu 8 puncte procentuale pe perioada programului.

| (9) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Spania este mult mai mare decât media din UE, datorită în special unei creșteri destul de mari a cheltuielilor cu pensiile ca pondere din PIB în deceniile următoare. Poziția bugetară inițială, care s-a îmbunătățit comparativ cu 2005, contribuie la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, însă nu este de ajuns pentru a acoperi pe deplin creșterea substanțială a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor noi măsuri destinate diminuării creșterii semnificative a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor față de viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, Spania pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(9)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Spania este mult mai mare decât media din UE, datorită în special unei creșteri destul de mari a cheltuielilor cu pensiile ca pondere din PIB în deceniile următoare. Poziția bugetară inițială, care s-a îmbunătățit comparativ cu 2005, contribuie la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației, însă nu este de ajuns pentru a acoperi pe deplin creșterea substanțială a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor noi măsuri destinate diminuării creșterii semnificative a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor față de viabilitatea finanțelor publice. În ansamblu, Spania pare a se confrunta cu un risc mediu în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (10) | Programul de stabilitate conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Programul furnizează unele informații, deși nu într-un mod sistematic, asupra costurilor bugetare directe sau asupra economiilor bugetare rezultate ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare par să ia în considerare toate implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe prevăd creșterea treptată a cheltuielilor publice destinate cercetării și dezvoltării și a investițiilor în infrastructură. |
| --- | --- |

(10)

Programul de stabilitate conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. Programul furnizează unele informații, deși nu într-un mod sistematic, asupra costurilor bugetare directe sau asupra economiilor bugetare rezultate ca urmare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile sale bugetare par să ia în considerare toate implicațiile acțiunilor menționate în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice prevăzute în programul de stabilitate par a fi conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe prevăd creșterea treptată a cheltuielilor publice destinate cercetării și dezvoltării și a investițiilor în infrastructură.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este, în mare parte, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este, în mare parte, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008.

| (12) | În ceea ce privește informațiile necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă toate datele obligatorii și cea mai mare parte a celor opționale (3). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește informațiile necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă toate datele obligatorii și cea mai mare parte a celor opționale (3).

Consiliul consideră că poziția bugetară pe termen mediu este solidă și că strategia bugetară constituie un bun exemplu de politici fiscale elaborate în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere. Menținerea unei poziții bugetare solide, evitându-se astfel o orientare fiscală expansionistă, este importantă în lumina dezechilibrelor fiscale ridicate și tot mai numeroase și a diferențialului de inflație existent față de zona euro.

Având în vedere evaluarea susmenționată și, în special, creșterea prevăzută a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, Consiliul invită Spania să îmbunătățească viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin adoptarea unor măsuri adiționale pentru restrângerea impactului îmbătrânirii populației asupra programelor de cheltuieli.

Tabel comparativ al principalelor proiecții macroeconomice și bugetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PS decembrie 2006 | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 |
| COM noiembrie 2006 (10) | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 | n.a. |
| Inflație IAPC  (9)(%) | PS decembrie 2006
   (9) | 3,4 | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 |
| COM noiembrie 2006 | 3,4 | 3,6 | 2,8 | 2,7 | n.a. |
| PS decembrie 2005
   (9) | 4,2 | 3,5 | 3,3 | 3,2 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB-ul potențial) | PS decembrie 2006
   (4) | 0,9 | 0,9 | 1,2 | 1,5 | 1,6 |
| COM noiembrie 2006 (8) | 0,8 | 0,9 | 1,1 | 1,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005
   (4) | 0,5 | 0,8 | 1,1 | 0,7 | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 |
| COM noiembrie 2006 | 1,1 | 1,5 | 1,1 | 0,9 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 2,9 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 |
| COM noiembrie 2006 | 2,9 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PS decembrie 2006
   (4) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| COM noiembrie 2006 | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | n.a. |
| PS decembrie 2005
   (4) | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | n.a. |
| Sold structural (5)

  (% din PIB) | PS decembrie 2006
   (6) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| COM noiembrie 2006 (7) | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS decembrie 2006 | 43,1 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 |
| COM noiembrie 2006 | 43,1 | 39,7 | 37,0 | 34,7 | n.a. |
| PS decembrie 2005 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PS decembrie 2006

3,5

3,8

3,4

3,3

3,3

COM noiembrie 2006 (10)

3,5

3,8

3,4

3,3

n.a.

PS decembrie 2005

3,4

3,3

3,2

3,2

n.a.

Inflație IAPC  (9)(%)

PS decembrie 2006
   (9)

3,4

3,5

2,7

2,6

2,5

COM noiembrie 2006

3,4

3,6

2,8

2,7

n.a.

PS decembrie 2005
   (9)

4,2

3,5

3,3

3,2

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB-ul potențial)

PS decembrie 2006
   (4)

0,9

0,9

1,2

1,5

1,6

COM noiembrie 2006 (8)

0,8

0,9

1,1

1,3

n.a.

PS decembrie 2005
   (4)

0,5

0,8

1,1

0,7

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PS decembrie 2006

1,1

1,4

1,0

0,9

0,9

COM noiembrie 2006

1,1

1,5

1,1

0,9

n.a.

PS decembrie 2005

1,0

0,9

0,7

0,6

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS decembrie 2006

2,9

3,0

2,5

2,3

2,2

COM noiembrie 2006

2,9

3,1

2,7

2,3

n.a.

PS decembrie 2005

2,8

2,6

2,2

2,0

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PS decembrie 2006
   (4)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

COM noiembrie 2006

1,5

1,9

1,6

1,4

n.a.

PS decembrie 2005
   (4)

1,2

1,2

1,2

0,9

n.a.

Sold structural (5)

(% din PIB)

PS decembrie 2006
   (6)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

COM noiembrie 2006 (7)

1,5

1,9

1,6

1,4

n.a.

PS decembrie 2005

1,2

1,2

1,2

0,9

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS decembrie 2006

43,1

39,7

36,6

34,3

32,2

COM noiembrie 2006

43,1

39,7

37,0

34,7

n.a.

PS decembrie 2005

43,1

40,3

38,0

36,0

n.a.

Programul de stabilitate (PS); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text se găsesc pe site-ul web:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Actualizarea a fost transmisă la 3 săptămâni după termenul-limită de 1 decembrie stabilit în codul de conduită.

(3)  În special, nu sunt furnizate date despre IAPC şi despre cheltuielile administraţiilor publice pe funcţii.

(4)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(5)  Sold ajustat ciclic (ca în rândurile precedente), cu excepția măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare.

(6)  Măsurile punctuale sau alte măsuri temporare preluate din program.

(7)  Măsuri punctuale și alte măsuri temporare preluate din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006.

(8)  Pe baza creșterii potențiale estimate de 3,9 %, 3,8 %, 3,6 % și respectiv 3,6 % pe perioada 2005-2008.

(9)  Deflator al consumului privat în loc de IAPC.

(10)  Conform primelor estimări, creșterea a fost de 3,9 % în 2006. Prognoza interimară a serviciilor Comisiilor din 16 februarie 2007 prevede o creștere de 3,7 % în 2007.

Sursa:

Programul de stabilitate (PS); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/11

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 martie 2007

privind programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2006-2009

(2007/C 89/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de convergență al Bulgariei pentru perioada 2006-2009.

| (2) | Bulgaria a atins un nivel înalt de stabilitate macroeconomică cu ajutorul unor finanțe publice sănătoase. Creșterea economică a fost semnificativă și stabilă, atingând o valoare de aproximativ 5

  % în ultimii ani, însă PIB-ul pe cap de locuitor (exprimat în SPC) rămâne scăzut, situându-se la 32,9 % din media țărilor UE-25 în 2005. În consecință, Bulgaria mai are mult de recuperat, acest lucru reprezentând principala sa provocare pe termen mediu și lung. După introducerea consiliului monetar în 1997, inflația s-a redus la valori de o cifră în 1999, dar procesul de dezinflație a stagnat în ultimii ani, iar indicele prețurilor de consum (IPC) a ajuns la 7,3 % în 2006. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că evoluția PIB-ului real va rămâne la un nivel ridicat, înregistrând o ușoară creștere de la 5,9 % în 2006 la 6,1 % în medie până la sfârșitul programului. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Cu toate acestea, dezechilibrele externe accentuate continuă să reprezinte un factor de risc pe termen mediu, în special având în vedere faptul că în 2006 deficitul extern a fost de 16 % din PIB, deși deficitul a fost finanțat pe deplin prin influxuri de ISD. Previziunile programului referitoare la inflație par realiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că evoluția PIB-ului real va rămâne la un nivel ridicat, înregistrând o ușoară creștere de la 5,9 % în 2006 la 6,1 % în medie până la sfârșitul programului. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Cu toate acestea, dezechilibrele externe accentuate continuă să reprezinte un factor de risc pe termen mediu, în special având în vedere faptul că în 2006 deficitul extern a fost de 16 % din PIB, deși deficitul a fost finanțat pe deplin prin influxuri de ISD. Previziunile programului referitoare la inflație par realiste.

| (4) | Pentru 2006, excedentul bugetar al administrației publice este estimat la 3,3 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2006, în comparație cu obiectivul de buget echilibrat stabilit în programul economic de pre-aderare (PEP) din decembrie 2005 și cu un surplus prevăzut de 3,2 % din PIB stabilit în programul de convergență. Faptul că rezultatul bugetar este considerabil mai bun se datorează în special veniturilor, care sunt mai ridicate decât cele prevăzute, având în vedere previziunile prudente referitoare la venituri din PEP, precum și creșterii ridicate a PIB-ului și îmbunătățirii procesului de colectare a veniturilor. În comparație cu previziunile PEP, cheltuielile au scăzut, de asemenea, cu 1 % din PIB, acest lucru reflectând în special scăderea cheltuielilor curente. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2006, excedentul bugetar al administrației publice este estimat la 3,3 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2006, în comparație cu obiectivul de buget echilibrat stabilit în programul economic de pre-aderare (PEP) din decembrie 2005 și cu un surplus prevăzut de 3,2 % din PIB stabilit în programul de convergență. Faptul că rezultatul bugetar este considerabil mai bun se datorează în special veniturilor, care sunt mai ridicate decât cele prevăzute, având în vedere previziunile prudente referitoare la venituri din PEP, precum și creșterii ridicate a PIB-ului și îmbunătățirii procesului de colectare a veniturilor. În comparație cu previziunile PEP, cheltuielile au scăzut, de asemenea, cu 1 % din PIB, acest lucru reflectând în special scăderea cheltuielilor curente.

| (5) | Strategia bugetară pe termen mediu stabilită în programul de convergență are ca obiectiv menținerea excedentului public general între 0,8 % și 1,5 % din PIB, pentru a asigura stabilitatea macroeconomică și viabilitatea finanțelor publice. Pentru 2007 se prevede o puternică relaxare fiscală, excedentul bugetar stabilizându-se la 0,8 % din PIB, față de 3,2 % din PIB în 2006. Se prevede că în 2008 și 2009 excedentul public general va crește din nou și se va stabiliza la 1,5 % din PIB. Având în vedere scăderea cheltuielilor aferente dobânzilor cu aproximativ

  % din PIB pe durata programului, se prevede că excedentul primar va scădea de la 4

  % din PIB în 2006 la 2

  % din PIB în 2007, înainte să revină la aproximativ 2

  % din PIB în 2008 și 2009. Relaxarea fiscală din 2007 se va referi aproape exclusiv la sectorul cheltuielilor. Se prevede că cheltuielile vor crește cu 2

  % din PIB, această creștere urmând să fie inversată doar parțial, aproximativ

  % din PIB, în 2008. Creșterea cheltuielilor prevăzută pentru 2007 s-ar produce în special datorită secțiunii „alte cheltuieli ”(+ 2

  % din PIB) și datorită subvențiilor (+

  % din PIB). Creșterea din secțiunea „alte cheltuieli ”reflectă contribuția Bulgariei la UE (1

  % din PIB), o creștere a cheltuielilor pentru proiectele Fondurilor Structurale ale Uniunii Europene (

  % din PIB), care ar putea fi compensată pe deplin de o creștere a veniturilor provenite din subvențiile UE, și o creștere în secțiunea „alte cheltuieli curente ”(1 % din PIB). Se prevede că reducerile planificate pentru impozitele pe veniturile persoanelor fizice și ale societăților în 2007 vor fi aproape pe deplin compensate prin îmbunătățirea respectării normelor fiscale și prin ratele de colectare a impozitelor. În consecință, veniturile totale ar rămâne aproape constante (ca procent din PIB) pe întreaga durată a programului. Programul indică, de asemenea, că deși bugetul pentru 2007 prevede un excedent public general de 0,8 % din PIB, s-ar urmări de fapt atingerea unui excedent de 2 % în timpul execuției bugetului. Acest lucru s-ar putea realiza pe baza dispozițiilor din legea finanțelor, care permit executarea a 10 % din cheltuielile primare curente înscrise în buget numai în cazul în care deficitul extern nu se agravează. Obiectivele bugetare au fost revizuite ascendent în comparație cu programul economic de pre-aderare din 2005, reflectând realizările excelente din 2006 cu privire la venituri, cu efect de reportare asupra anilor următori, și previziunile ușor mai optimiste pentru creșterea PIB. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (6) | Se preconizează o scădere a soldului structural (adică soldul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la 3

  % din PIB în 2006 la 1 % în 2007, iar apoi o nouă creștere la aproximativ 2 % din PIB în 2008 și 2009. Dacă în 2007 se atinge un excedent nominal de 2 % din PIB în timpul executării bugetului, așa cum se prevede în program, strategia de ajustare va fi mai puțin drastică. Obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui buget echilibrat din punct de vedere al structurii, pe care programul își propune să îl mențină în linii mari pe toată durata programului. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de aproximativ 1 % din PIB), prin atingerea acestuia ar trebui să se asigure o marjă de siguranță în cazul apariției unui deficit excesiv. OTM este, de asemenea, mai ambițios decât cel pe care îl presupune nivelul datoriei și creșterea potențială medie pe termen lung. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | În 2007 rezultatul bugetar ar putea fi mult mai bun decât cel prevăzut în program, în timp ce pentru 2008 și 2009 riscurile care planează asupra previziunilor bugetare par a fi relativ echilibrate. Având în vedere rezultatele bune înregistrate cu privire la atingerea obiectivelor bugetare și a previziunilor din normele fiscale pentru 2007 în materie de limitare a cheltuielilor în timpul executării bugetului, un excedent bugetar mai mare pentru 2007 pare a fi realist, deși previziunile pentru venituri pe 2007 ar putea indica anumite riscuri, deoarece scăderea veniturilor ca urmare a reducerii impozitelor nu poate fi compensată pe deplin prin îmbunătățirea respectării normelor fiscale și prin ratele de colectare a impozitelor. Deși nu se furnizează detalii privind strategia de ajustare aplicată începând cu 2008, obiectivele bugetare până la sfârșitul programului par a fi plauzibile în linii mari, cu condiția realizării în 2007 a unui rezultat bugetar mai bun decât cel prevăzut în prezent. |
| --- | --- |

(7)

În 2007 rezultatul bugetar ar putea fi mult mai bun decât cel prevăzut în program, în timp ce pentru 2008 și 2009 riscurile care planează asupra previziunilor bugetare par a fi relativ echilibrate. Având în vedere rezultatele bune înregistrate cu privire la atingerea obiectivelor bugetare și a previziunilor din normele fiscale pentru 2007 în materie de limitare a cheltuielilor în timpul executării bugetului, un excedent bugetar mai mare pentru 2007 pare a fi realist, deși previziunile pentru venituri pe 2007 ar putea indica anumite riscuri, deoarece scăderea veniturilor ca urmare a reducerii impozitelor nu poate fi compensată pe deplin prin îmbunătățirea respectării normelor fiscale și prin ratele de colectare a impozitelor. Deși nu se furnizează detalii privind strategia de ajustare aplicată începând cu 2008, obiectivele bugetare până la sfârșitul programului par a fi plauzibile în linii mari, cu condiția realizării în 2007 a unui rezultat bugetar mai bun decât cel prevăzut în prezent.

| (8) | În lumina acestei evaluări a riscurilor, orientarea bugetară din program presupune menținerea în linii mari a OTM pe toată perioada programului. În plus, aceasta asigură o marjă de siguranță suficientă pentru a evita depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe toată perioada programului. Orientarea programului în materie de politică fiscală este expansionistă în 2007și ar putea deveni pro-ciclică în perioade de conjunctură favorabilă. Acest fenomen nu ar fi pe deplin conform cu Pactul de stabilitate și creștere. În special, se prevede ca perioada de conjunctură favorabilă să se producă în 2007, când soldul structural este planificat să scadă cu aproximativ 2

  % din PIB, conform programului, și cu 1

  %, conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2006. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Datoria publică brută este estimată a fi atins 25

  % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută de tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei cu 4 puncte procentuale pe perioada de programare. |
| --- | --- |

(9)

Formula

| (10) | În absența previziunilor pe termen lung privind cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, bazate pe ipotezele macroeconomice comune ale CPE/Comisiei, impactul îmbătrânirii populației din Bulgaria nu poate fi evaluat pe o bază comparabilă și solidă, așa cum se procedează pentru alte state membre pentru care astfel de previziuni există. Cu toate acestea, nu se poate exclude impactul important al cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, având în vedere actuala structură demografică. Poziția bugetară inițială, cu un excedent structural semnificativ, contribuie în mare măsură la stabilizarea datoriei, înainte de a lua în considerare atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(10)

În absența previziunilor pe termen lung privind cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, bazate pe ipotezele macroeconomice comune ale CPE/Comisiei, impactul îmbătrânirii populației din Bulgaria nu poate fi evaluat pe o bază comparabilă și solidă, așa cum se procedează pentru alte state membre pentru care astfel de previziuni există. Cu toate acestea, nu se poate exclude impactul important al cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, având în vedere actuala structură demografică. Poziția bugetară inițială, cu un excedent structural semnificativ, contribuie în mare măsură la stabilizarea datoriei, înainte de a lua în considerare atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice.

| (11) | Strategia bugetară enunțată în program este, parțial, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. Orientarea programului în materie de politică fiscală este expansionistă în 2007 și ar putea deveni pro-ciclică în perioade de conjunctură favorabilă și riscă să agraveze deficitul extern, deja destul de accentuat. În plus, deși s-au făcut progrese pentru îmbunătățirea viabilității pe termen lung a sistemului de pensii, s-au luat foarte puține măsuri concrete pentru îmbunătățirea eficacității cheltuielilor publice, în special a cheltuielilor în domeniul sănătății, unde există probleme recurente cu privire la monitorizarea și controlarea cheltuielilor și la calitatea serviciilor furnizate. |
| --- | --- |

(11)

Strategia bugetară enunțată în program este, parțial, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. Orientarea programului în materie de politică fiscală este expansionistă în 2007 și ar putea deveni pro-ciclică în perioade de conjunctură favorabilă și riscă să agraveze deficitul extern, deja destul de accentuat. În plus, deși s-au făcut progrese pentru îmbunătățirea viabilității pe termen lung a sistemului de pensii, s-au luat foarte puține măsuri concrete pentru îmbunătățirea eficacității cheltuielilor publice, în special a cheltuielilor în domeniul sănătății, unde există probleme recurente cu privire la monitorizarea și controlarea cheltuielilor și la calitatea serviciilor furnizate.

| (12) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (2). |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (2).

Consiliul consideră că poziția bugetară pe termen mediu este solidă și că strategia bugetară oferă un exemplu convingător de politici fiscale aplicate în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere. Totuși, reducerea planificată a excedentului bugetar în perioada de conjunctură economică favorabilă în 2007 ar putea implica o orientare fiscală pro-ciclică și ar putea agrava dezechilibrele externe deja existente. Atingerea unui excedent de 2 % din PIB pe durata executării bugetului ar reduce în mod semnificativ acest risc.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Consiliul invită Bulgaria:

| (i) | să atingă în 2007 un excedent bugetar mai bun decât cel prevăzut în program și să mențină o poziție fermă pe viitor pentru a spori stabilitatea macroeconomică și pentru a ține sub control deficitul extern accentuat; |
| --- | --- |

(i)

să atingă în 2007 un excedent bugetar mai bun decât cel prevăzut în program și să mențină o poziție fermă pe viitor pentru a spori stabilitatea macroeconomică și pentru a ține sub control deficitul extern accentuat;

| (ii) | să consolideze eficiența cheltuielilor publice, în special printr-o reformă a sistemului de sănătate. |
| --- | --- |

(ii)

să consolideze eficiența cheltuielilor publice, în special printr-o reformă a sistemului de sănătate.

Tabel comparativ al principalelor proiecţii macroeconomice şi bugetare (3)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC ianuarie 2007 | 5,5 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 |
| COM noiembrie 2006 | 5,5 | 6,0 | 6,0 | 6,2 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | 5,7 | 5,7 | 5,9 | 5,9 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC ianuarie 2007 | 5,0 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 |
| COM noiembrie 2006 | 5,0 | 7,0 | 3,5 | 3,8 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | 4,9 | 6,7 | 3,1 | 2,8 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB-ul potențial) | PC ianuarie 2007
   (4) | 0,5 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 |
| COM nov 2006 (8) | 0,5 | 0,3 | – 0,1 | – 0,5 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PC ianuarie 2007 | 2,4 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 |
| COM noiembrie 2006 | 2,4 | 3,3 | 1,8 | 1,7 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | 1,8 | 0,0 | – 0,2 | – 0,7 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC ianuarie 2007 | 3,9 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 |
| COM noiembrie 2006 | 3,9 | 4,7 | 2,9 | 2,7 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | 3,4 | 1,5 | 1,2 | 0,5 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PC ianuarie 2007
   (4) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| COM noiembrie 2006 | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold structural (5)

  (% din PIB) | PC ianuarie 2007
   (6) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| COM noiembrie 2006 (7) | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC ianuarie 2007 | 29,8 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 |
| COM noiembrie 2006 | 29,8 | 25,8 | 21,8 | 17,9 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | 31,3 | 26,3 | 23,9 | 22,7 | n.a. |
| Sursa:


  Program de convergență (PC); Programul economic de pre-aderare (PEP); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație %)

PC ianuarie 2007

5,5

5,9

5,9

6,2

6,1

COM noiembrie 2006

5,5

6,0

6,0

6,2

n.a.

PEP decembrie 2005

5,7

5,7

5,9

5,9

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC ianuarie 2007

5,0

7,4

4,0

3,0

3,0

COM noiembrie 2006

5,0

7,0

3,5

3,8

n.a.

PEP decembrie 2005

4,9

6,7

3,1

2,8

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB-ul potențial)

PC ianuarie 2007
   (4)

0,5

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

COM nov 2006 (8)

0,5

0,3

– 0,1

– 0,5

n.a.

PEP decembrie 2005

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PC ianuarie 2007

2,4

3,2

0,8

1,5

1,5

COM noiembrie 2006

2,4

3,3

1,8

1,7

n.a.

PEP decembrie 2005

1,8

0,0

– 0,2

– 0,7

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC ianuarie 2007

3,9

4,6

2,2

2,8

2,7

COM noiembrie 2006

3,9

4,7

2,9

2,7

n.a.

PEP decembrie 2005

3,4

1,5

1,2

0,5

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PC ianuarie 2007
   (4)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

COM noiembrie 2006

2,1

3,2

1,8

1,9

n.a.

PEP decembrie 2005

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Sold structural (5)

(% din PIB)

PC ianuarie 2007
   (6)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

COM noiembrie 2006 (7)

2,1

3,2

1,8

1,9

n.a.

PEP decembrie 2005

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC ianuarie 2007

29,8

25,3

22,7

22,3

21,1

COM noiembrie 2006

29,8

25,8

21,8

17,9

n.a.

PEP decembrie 2005

31,3

26,3

23,9

22,7

n.a.

Sursa:

Program de convergență (PC); Programul economic de pre-aderare (PEP); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text se găsesc pe site-ul web:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În special, nu s-au furnizat datele de pe piaţa muncii referitoare la orele lucrate şi anumite informaţii despre viabilitatea pe termen lung.

(3)  Eurostat nu a făcut încă o evaluare oficială completă a calității conturilor publice ale Bulgariei. Eurostat va publica și va valida cifrele privind soldul administrațiilor publice și datoria publică la scurt timp după 1 aprilie 2007, data notificării informațiilor.

(4)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(5)  Sold ajustat ciclic (ca în rândurile precedente), cu excepția măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare.

(6)  În program nu sunt menționate măsuri punctuale și nici alte măsuri temporare.

(7)  În previziunile emise de serviciile Comisiei în toamna anului 2006 nu sunt menționate măsuri punctuale și nici alte măsuri temporare.

(8)  Pe baza creșterii potențiale estimate de 5,8 %, 6,3 %, 6,4 % și 6,7 %, respectiv, în perioada 2005-2008.

Sursa:

Program de convergență (PC); Programul economic de pre-aderare (PEP); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/15

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 martie 2007

privind programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2006-2009

(2007/C 89/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2006-2009 (2). La 6 martie 2007, guvernul leton a anunțat un plan care urmărește combaterea inflației. Planul respectiv include o revizuire a obiectivelor bugetare, cu un buget echilibrat în 2007 și 2008 și cu excedent începând din 2009. Cu toate acestea, prezentul aviz al Consiliului are la bază programul de convergență. |
| --- | --- |

(1)

La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2006-2009 (2). La 6 martie 2007, guvernul leton a anunțat un plan care urmărește combaterea inflației. Planul respectiv include o revizuire a obiectivelor bugetare, cu un buget echilibrat în 2007 și 2008 și cu excedent începând din 2009. Cu toate acestea, prezentul aviz al Consiliului are la bază programul de convergență.

| (2) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează un ușor declin al economiei, cu o încetinire a ritmului de creștere a PIB-ului real de la 11,5 % în 2006 la 8,0 % în medie pentru restul perioadei programului. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, scenariul menționat se prezintă ca fiind fondat pe ipoteze de creștere plauzibile. Cu toate acestea, există riscuri semnificative în sensul unei evoluții macroeconomice mai puțin favorabile datorate unor dezechilibre externe importante, nivelului ridicat al inflației și acumulării sporite de semne ale supraîncălzirii economiei Letoniei. Previziunile programului referitoare la inflație se prezintă ca fiind ușor optimiste. |
| --- | --- |

(2)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează un ușor declin al economiei, cu o încetinire a ritmului de creștere a PIB-ului real de la 11,5 % în 2006 la 8,0 % în medie pentru restul perioadei programului. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, scenariul menționat se prezintă ca fiind fondat pe ipoteze de creștere plauzibile. Cu toate acestea, există riscuri semnificative în sensul unei evoluții macroeconomice mai puțin favorabile datorate unor dezechilibre externe importante, nivelului ridicat al inflației și acumulării sporite de semne ale supraîncălzirii economiei Letoniei. Previziunile programului referitoare la inflație se prezintă ca fiind ușor optimiste.

| (3) | Pentru 2006, deficitul administrațiilor publice este estimat la 1,0 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, în comparație cu obiectivul de 1,5 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență. Versiunea actualizată a programului prezintă o estimare a deficitului de 0,4 % din PIB, o cifră plauzibilă, dacă se iau în considerare veniturile mai mari decât cele prevăzute și în ciuda impactului modificărilor bugetare adoptate în octombrie 2006 care au crescut nivelul cheltuielilor cu aproximativ 1,5 % din PIB. |
| --- | --- |

(3)

Pentru 2006, deficitul administrațiilor publice este estimat la 1,0 % din PIB în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, în comparație cu obiectivul de 1,5 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență. Versiunea actualizată a programului prezintă o estimare a deficitului de 0,4 % din PIB, o cifră plauzibilă, dacă se iau în considerare veniturile mai mari decât cele prevăzute și în ciuda impactului modificărilor bugetare adoptate în octombrie 2006 care au crescut nivelul cheltuielilor cu aproximativ 1,5 % din PIB.

| (4) | Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu constă în îmbunătățirea treptată a perspectivelor fiscale și atingerea unui buget echilibrat până în 2010. Acest obiectiv va necesita un efort de consolidare considerabil după scăderea cu aproape 1,5 puncte procentuale din PIB în 2006 și 2007. Ajustarea preconizată pentru anii 2008 și 2009 este identică în ceea ce privește soldul global și soldul primar, respectiv 0,4 și 0,5 puncte procentuale din PIB. În comparație cu actualizarea precedentă, obiectivele bugetare planificate sunt mai riguroase, însă ajustarea rămâne decalată în cadrul unui scenariu macroeconomic mai favorabil. După ajustarea importantă a raportului cheltuieli-PIB în 2007, programul preconizează o consolidare a bugetului în perioada 2008-2009 prin creșterea raportului venituri-PIB cu 0,4 puncte procentuale în fiecare an, menținând totodată raportul cheltuieli-PIB cât mai constant posibil. Se preconizează o creștere a raportului venituri-PIB datorată exclusiv creșterii veniturilor din categoria „altele”, ceea ce reprezintă intrări mai mari de fonduri europene. În consecință, ponderea cheltuielilor pentru componenta formare brută de capital fix este în creștere, compensată în mare parte după 2007 printr-o scădere a cheltuielilor din categoria „altele ”(care în program includ o parte din cheltuielile cu consumul) de puncte procentuale în 2008 și prin transferuri sociale de puncte procentuale în 2009. |
| --- | --- |

(4)

Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu constă în îmbunătățirea treptată a perspectivelor fiscale și atingerea unui buget echilibrat până în 2010. Acest obiectiv va necesita un efort de consolidare considerabil după scăderea cu aproape 1,5 puncte procentuale din PIB în 2006 și 2007. Ajustarea preconizată pentru anii 2008 și 2009 este identică în ceea ce privește soldul global și soldul primar, respectiv 0,4 și 0,5 puncte procentuale din PIB. În comparație cu actualizarea precedentă, obiectivele bugetare planificate sunt mai riguroase, însă ajustarea rămâne decalată în cadrul unui scenariu macroeconomic mai favorabil. După ajustarea importantă a raportului cheltuieli-PIB în 2007, programul preconizează o consolidare a bugetului în perioada 2008-2009 prin creșterea raportului venituri-PIB cu 0,4 puncte procentuale în fiecare an, menținând totodată raportul cheltuieli-PIB cât mai constant posibil. Se preconizează o creștere a raportului venituri-PIB datorată exclusiv creșterii veniturilor din categoria „altele”, ceea ce reprezintă intrări mai mari de fonduri europene. În consecință, ponderea cheltuielilor pentru componenta formare brută de capital fix este în creștere, compensată în mare parte după 2007 printr-o scădere a cheltuielilor din categoria „altele ”(care în program includ o parte din cheltuielile cu consumul) de puncte procentuale în 2008 și prin transferuri sociale de puncte procentuale în 2009.

| (5) | Se preconizează o deteriorare a soldului structural (adică a soldului ajustat ciclic exclusiv măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la un deficit de 1 % din PIB în 2006 la un deficit de din PIB în 2007, precum și o creștere până la un excedent de % până în 2009. Obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este un deficit structural de 1 % din PIB, pe care programul își propune să îl realizeze în 2008, la fel ca în actualizarea precedentă. Deoarece OTM-ul este mai ambițios decât pragul de referință minim (estimat la un deficit de aproximativ 2 % din PIB), îndeplinirea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la MCS II din Pactul de stabilitate și de creștere și codul de conduită și reflectă în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung. |
| --- | --- |

(5)

Se preconizează o deteriorare a soldului structural (adică a soldului ajustat ciclic exclusiv măsurile punctuale și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la un deficit de 1 % din PIB în 2006 la un deficit de din PIB în 2007, precum și o creștere până la un excedent de % până în 2009. Obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este un deficit structural de 1 % din PIB, pe care programul își propune să îl realizeze în 2008, la fel ca în actualizarea precedentă. Deoarece OTM-ul este mai ambițios decât pragul de referință minim (estimat la un deficit de aproximativ 2 % din PIB), îndeplinirea acestuia ar trebui să determine asigurarea unei marje de siguranță care să împiedice apariția unui deficit excesiv. OTM-ul se încadrează în limitele indicate pentru statele membre din zona euro și participante la MCS II din Pactul de stabilitate și de creștere și codul de conduită și reflectă în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea medie a producției potențiale pe termen lung.

| (6) | Pentru 2007, riscurile care ar putea afecta proiecțiile bugetare se prezintă ca fiind destul de echilibrate, însă rezultatele bugetare ar putea fi inferioare față de cele prevăzute în program începând din 2008, din cauza unor riscuri asociate scenariului macroeconomic. Strategia bugetară are la bază o creștere a raportului venituri-PIB, precum și reduceri ale raporturilor transferuri sociale-PIB și „alte cheltuieli ”PIB (care, în cadrul programului, includ o parte a cheltuielilor cu consumul), care ar fi putut fi prezentate mai în detaliu, luând în considerare faptul că, în conformitate cu actualizarea, se preconizează introducerea unui cadru formal pe termen mediu privind planificarea și controlul finanțelor publice începând din 2008. |
| --- | --- |

(6)

Pentru 2007, riscurile care ar putea afecta proiecțiile bugetare se prezintă ca fiind destul de echilibrate, însă rezultatele bugetare ar putea fi inferioare față de cele prevăzute în program începând din 2008, din cauza unor riscuri asociate scenariului macroeconomic. Strategia bugetară are la bază o creștere a raportului venituri-PIB, precum și reduceri ale raporturilor transferuri sociale-PIB și „alte cheltuieli ”PIB (care, în cadrul programului, includ o parte a cheltuielilor cu consumul), care ar fi putut fi prezentate mai în detaliu, luând în considerare faptul că, în conformitate cu actualizarea, se preconizează introducerea unui cadru formal pe termen mediu privind planificarea și controlul finanțelor publice începând din 2008.

| (7) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară din program să nu fie suficientă pentru a asigura realizarea OTM până în 2008, astfel cum se prevede în program. Cu toate acestea, marja de siguranță asigurată împotriva nerespectării pragului deficitului de 3 % din PIB se prezintă ca fiind suficientă, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe toată perioada programului. Exceptând anul 2007, ritmul de ajustare către realizarea OTM stabilit de program este în mare măsură conform cu Pactul de stabilitate și de creștere care specifică faptul că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile. Cu toate acestea, 2007 este, în mod evident, un an de îndepărtare față de OTM în conjuncturi economice favorabile, ceea ce nu este în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere. O strategie de ajustare structurală mai solidă, concentrată în prima parte a perioadei programului, ar fi necesară pentru a sprijini un proces stabil de convergență macroeconomică și în vederea reducerii riscurilor unei creșteri economice dezechilibrate. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, este posibil ca orientarea bugetară din program să nu fie suficientă pentru a asigura realizarea OTM până în 2008, astfel cum se prevede în program. Cu toate acestea, marja de siguranță asigurată împotriva nerespectării pragului deficitului de 3 % din PIB se prezintă ca fiind suficientă, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe toată perioada programului. Exceptând anul 2007, ritmul de ajustare către realizarea OTM stabilit de program este în mare măsură conform cu Pactul de stabilitate și de creștere care specifică faptul că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile. Cu toate acestea, 2007 este, în mod evident, un an de îndepărtare față de OTM în conjuncturi economice favorabile, ceea ce nu este în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere. O strategie de ajustare structurală mai solidă, concentrată în prima parte a perioadei programului, ar fi necesară pentru a sprijini un proces stabil de convergență macroeconomică și în vederea reducerii riscurilor unei creșteri economice dezechilibrate.

| (8) | Conform Pactului de stabilitate și de creștere, atunci când se definește strategia de ajustare destinată îndeplinirii OTM, trebuie luate în considerare „principalele reforme structurale ”cu un impact care poate fi verificat asupra viabilității pe termen lung a finanțelor publice. Strategia bugetară pe termen mediu prevăzută în program reprezintă o abatere temporară de la strategia de ajustare destinată atingerii OTM în 2007. Programul indică o reducere treptată a contribuției fondurilor de asigurări sociale la soldul administrației publice prin reforma actuală a pensiilor, precum și o creștere a contribuției la sistemul de pensii finanțat din al doilea pilon de la 0,4 % din PIB în 2006 la 1,7 % din PIB în 2009. Deteriorarea soldului structural prevăzută de programul în cauză, datorată impactului punerii în aplicare eșalonate a reformei pensiilor, va fi de % din PIB în 2007, urmată de ameliorări de în 2008 și în 2009. Chiar dacă se iau în considerare costurile nete ale reformei sistemului de pensii atunci când se analizează strategia de ajustare către atingerea OTM, ajustarea în 2007 rămâne neconformă cu pactul. Pe de altă parte, proiectele privind reforma sistemului de sănătate și investițiile publice menționate în program nu constituie reforme structurale pe care să se poată baza o abatere temporară, deoarece aceste măsuri nu sunt suficient de detaliate, iar impactul pozitiv semnificativ asupra viabilității pe termen lung a finanțelor publice nu este demonstrat în program. |
| --- | --- |

(8)

Conform Pactului de stabilitate și de creștere, atunci când se definește strategia de ajustare destinată îndeplinirii OTM, trebuie luate în considerare „principalele reforme structurale ”cu un impact care poate fi verificat asupra viabilității pe termen lung a finanțelor publice. Strategia bugetară pe termen mediu prevăzută în program reprezintă o abatere temporară de la strategia de ajustare destinată atingerii OTM în 2007. Programul indică o reducere treptată a contribuției fondurilor de asigurări sociale la soldul administrației publice prin reforma actuală a pensiilor, precum și o creștere a contribuției la sistemul de pensii finanțat din al doilea pilon de la 0,4 % din PIB în 2006 la 1,7 % din PIB în 2009. Deteriorarea soldului structural prevăzută de programul în cauză, datorată impactului punerii în aplicare eșalonate a reformei pensiilor, va fi de % din PIB în 2007, urmată de ameliorări de în 2008 și în 2009. Chiar dacă se iau în considerare costurile nete ale reformei sistemului de pensii atunci când se analizează strategia de ajustare către atingerea OTM, ajustarea în 2007 rămâne neconformă cu pactul. Pe de altă parte, proiectele privind reforma sistemului de sănătate și investițiile publice menționate în program nu constituie reforme structurale pe care să se poată baza o abatere temporară, deoarece aceste măsuri nu sunt suficient de detaliate, iar impactul pozitiv semnificativ asupra viabilității pe termen lung a finanțelor publice nu este demonstrat în program.

| (9) | Conform estimărilor, datoria publică brută se situa la valoarea de 10,7 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei cu 1,3 puncte procentuale din PIB pe perioada programului pentru a ajunge la 9,4 % din PIB în 2009. |
| --- | --- |

(9)

Conform estimărilor, datoria publică brută se situa la valoarea de 10,7 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei cu 1,3 puncte procentuale din PIB pe perioada programului pentru a ajunge la 9,4 % din PIB în 2009.

| (10) | În Letonia, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mic decât media UE, estimându-se o scădere a cheltuielilor corespunzătoare anumitor categorii de vârstă, ca parte din PIB, în deceniile următoare, în urma impactului reducerii cheltuielilor în cadrul reformei sistemului de pensii. Nivelul actual al datoriei brute este foarte scăzut în Letonia, iar îmbunătățirea poziției bugetare structurale conform planificărilor din versiunea actualizată a programului de convergență ar contribui la limitarea riscurilor privind viabilitatea finanțelor publice pe termen lung. În ansamblu, Letonia pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(10)

În Letonia, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mic decât media UE, estimându-se o scădere a cheltuielilor corespunzătoare anumitor categorii de vârstă, ca parte din PIB, în deceniile următoare, în urma impactului reducerii cheltuielilor în cadrul reformei sistemului de pensii. Nivelul actual al datoriei brute este foarte scăzut în Letonia, iar îmbunătățirea poziției bugetare structurale conform planificărilor din versiunea actualizată a programului de convergență ar contribui la limitarea riscurilor privind viabilitatea finanțelor publice pe termen lung. În ansamblu, Letonia pare a se confrunta cu un risc scăzut în ceea ce privește viabilitatea finanțelor publice.

| (11) | Programul de convergență conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, acesta furnizează anumite informații asupra costurilor bugetare directe sau asupra economiilor rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare din cadrul acestuia iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor definite în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, prevăzute în programul de convergență se prezintă ca fiind conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe preconizează o creștere semnificativă a investițiilor publice, iar programul de convergență oferă detalii suplimentare privind măsurile care trebuie puse în aplicare pentru a îmbunătăți caracteristicile instituționale ale finanțelor publice, inclusiv introducerea cadrului bugetar multianual. |
| --- | --- |

(11)

Programul de convergență conține o evaluare calitativă a impactului general al raportului din octombrie 2006 privind punerea în aplicare a programului național de reformă în cadrul strategiei fiscale pe termen mediu. De asemenea, acesta furnizează anumite informații asupra costurilor bugetare directe sau asupra economiilor rezultate ca urmare a punerii în aplicare a principalelor reforme prevăzute de programul național de reformă, iar previziunile bugetare din cadrul acestuia iau în considerare în mod explicit implicațiile acțiunilor definite în programul național de reformă asupra finanțelor publice. Măsurile din domeniul finanțelor publice, prevăzute în programul de convergență se prezintă ca fiind conforme cu cele prevăzute în programul național de reformă. În special, ambele programe preconizează o creștere semnificativă a investițiilor publice, iar programul de convergență oferă detalii suplimentare privind măsurile care trebuie puse în aplicare pentru a îmbunătăți caracteristicile instituționale ale finanțelor publice, inclusiv introducerea cadrului bugetar multianual.

| (12) | Strategia bugetară din program este doar parțial conformă cu orientările generale de politică economică din cadrul orientărilor integrate pentru perioada 2005-2008. În special, poziția bugetară preconizată nu contribuie în mod adecvat la promovarea unei viabilități mai mari a balanței externe. |
| --- | --- |

(12)

Strategia bugetară din program este doar parțial conformă cu orientările generale de politică economică din cadrul orientărilor integrate pentru perioada 2005-2008. În special, poziția bugetară preconizată nu contribuie în mod adecvat la promovarea unei viabilități mai mari a balanței externe.

| (13) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate datele obligatorii și cea mai mare parte a celor opționale (3). Cu toate acestea, există anumite inconsecvențe în ceea ce privește tabelul standard 2. |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă toate datele obligatorii și cea mai mare parte a celor opționale (3). Cu toate acestea, există anumite inconsecvențe în ceea ce privește tabelul standard 2.

Concluzia generală este că declinul poziției bugetare în 2007 nu este conform cu o politică fiscală prudentă care să vizeze asigurarea unei convergențe viabile, inclusiv prin reducerea dezechilibrului extern și prin limitarea inflației. Pentru anii următori, programul preconizează realizarea de progrese în vederea atingerii OTM în contextul unor perspective favorabile de creștere, însă obiectivele bugetare nu sunt ambițioase și există riscuri în privința îndeplinirii acestora începând cu 2008.

Având în vedere evaluarea prezentată, Consiliul invită Letonia:

| (i) | să reducă riscurile privind instabilitatea macroeconomică prin punerea masivă în aplicare a unor măsuri pentru îndeplinirea în 2007 a unui obiectiv bugetar semnificativ mai bun decât cel prevăzut în program, ca parte a unei strategii de reformă mai ample; în continuarea acestei direcții, să pună în aplicare cât mai curând posibil măsuri pentru intensificarea consolidării dincolo de OTM, în anii următori; |
| --- | --- |

(i)

să reducă riscurile privind instabilitatea macroeconomică prin punerea masivă în aplicare a unor măsuri pentru îndeplinirea în 2007 a unui obiectiv bugetar semnificativ mai bun decât cel prevăzut în program, ca parte a unei strategii de reformă mai ample; în continuarea acestei direcții, să pună în aplicare cât mai curând posibil măsuri pentru intensificarea consolidării dincolo de OTM, în anii următori;

| (ii) | să stabilească un cadru pe termen mediu mai clar și mai strict pentru planificarea și controlul finanțelor publice. |
| --- | --- |

(ii)

să stabilească un cadru pe termen mediu mai clar și mai strict pentru planificarea și controlul finanțelor publice.

În cazul în care ar fi pus în aplicare integral, planul anunțat la 6 martie 2007 ar reprezenta un pas important în direcția oportună.

Tabel comparativ al principalelor proiecții macroeconomice și bugetare

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC ianuarie 2007 | 10,2 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 |
| COM noiembrie 2006 | 10,2 | 11,0 | 8,9 | 8,0 | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC ianuarie 2007 | 6,9 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 |
| COM noiembrie 2006 | 6,9 | 6,7 | 5,8 | 5,4 | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB-ul potențial) | PC ianuarie 2007
   (4) | 0,0 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 |
| COM noiembrie 2006 (8) | – 0,2 | 1,1 | 0,4 | – 1,0 | n.a. |
| PC noiembrie 2005
   (4) | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 | n.a. |
| Sold al administrațiilor publice (9)

  (% din PIB) | PC ianuarie 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 |
| COM noiembrie 2006 | 0,1 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,2 | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | n.a. |
| Sold primar (9)

  (% din PIB) | PC ianuarie 2007 | 0,7 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| COM noiembrie 2006 | 0,7 | – 0,4 | – 0,7 | – 0,7 | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (9)

  (% din PIB) | PC ianuarie 2007
   (4) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| COM noiembrie 2006 | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | n.a. |
| PC noiembrie 2005
   (4) | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | n.a. |
| Sold structural (5)
   (9)

  (% din PIB) | PC ianuarie 2007
   (6) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| COM noiembrie 2006 (7) | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC ianuarie 2007 | 12,1 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 |
| COM noiembrie 2006 | 12,1 | 11,1 | 10,6 | 10,3 | n.a. |
| PC noiembrie 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 14,7 | n.a. |
| Program de convergență (PC); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PC ianuarie 2007

10,2

11,5

9,0

7,5

7,5

COM noiembrie 2006

10,2

11,0

8,9

8,0

n.a.

PC noiembrie 2005

8,4

7,5

7,0

7,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC ianuarie 2007

6,9

6,6

6,4

5,2

4,2

COM noiembrie 2006

6,9

6,7

5,8

5,4

n.a.

PC noiembrie 2005

6,9

5,6

4,3

3,5

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB-ul potențial)

PC ianuarie 2007
   (4)

0,0

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

COM noiembrie 2006 (8)

– 0,2

1,1

0,4

– 1,0

n.a.

PC noiembrie 2005
   (4)

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

n.a.

Sold al administrațiilor publice (9)

(% din PIB)

PC ianuarie 2007

0,1

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

COM noiembrie 2006

0,1

– 1,0

– 1,2

– 1,2

n.a.

PC noiembrie 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

n.a.

Sold primar (9)

(% din PIB)

PC ianuarie 2007

0,7

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

COM noiembrie 2006

0,7

– 0,4

– 0,7

– 0,7

n.a.

PC noiembrie 2005

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

n.a.

Sold ajustat ciclic (9)

(% din PIB)

PC ianuarie 2007
   (4)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

COM noiembrie 2006

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

n.a.

PC noiembrie 2005
   (4)

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

n.a.

Sold structural (5)
   (9)

(% din PIB)

PC ianuarie 2007
   (6)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

COM noiembrie 2006 (7)

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

n.a.

PC noiembrie 2005

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC ianuarie 2007

12,1

10,7

10,5

10,6

9,4

COM noiembrie 2006

12,1

11,1

10,6

10,3

n.a.

PC noiembrie 2005

13,1

14,9

13,6

14,7

n.a.

Program de convergență (PC); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text se găsesc pe site-ul web:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  În urma formării unui nou guvern în noiembrie 2006, după alegerile generale care au avut loc în luna octombrie, actualizarea a fost trimisă la şase săptămâni după termenul limită de 1 decembrie stabilit în codul de conduită.

(3)  Lipsesc, în special, datele privind subcomponentele ajustării stoc-flux şi unele elemente din tabelul privind viabilitatea pe termen lung a finanţelor publice.

(4)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(5)  Sold bugetar ajustat ciclic (similar cu rândurile precedente), exceptând măsurile punctuale și alte măsuri temporare.

(6)  Programul nu prevede măsuri punctuale sau alte măsuri temporare.

(7)  Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 nu cuprind măsuri punctuale sau alte măsuri temporare.

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 9,3 %, 9,6 %, 9,6 %, respectiv 9,5 %, în perioada 2005-2008.

(9)  Costurile nete ale reformei actuale a sistemului de pensii (introducerea pilonului secundar) sunt incluse în deficit. Costurile sunt estimate la 0,3 % din PIB în 2005, 0,4 % din PIB în 2006, 0,6 % din PIB în 2007, 1,3 % din PIB în 2008 și 1,5 % din PIB în 2009. Variația anuală a soldului structural prevăzut de program pentru compensarea impactului punerii în aplicare progresive a reformei pensiilor ar consta într-o deteriorare de 0,6 % din PIB în 2007, urmată de ameliorări de 1,6 % în 2008 și 1,2 % în 2009.

Sursa:

Program de convergență (PC); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/19

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 27 martie 2007

privind programul de convergență al României pentru perioada 2006-2009

(2007/C 89/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de convergență al României pentru perioada 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

La 27 martie 2007, Consiliul a examinat programul de convergență al României pentru perioada 2006-2009.

| (2) | România s-a bucurat de o perioadă de creștere economică semnificativă în decursul ultimilor cinci ani, însă PIB-ul său pe cap de locuitor (exprimat în SPC) rămâne la un nivel scăzut, reprezentând 34 % din PIB-ul mediu al UE-25 în 2005. În consecință, domeniile în care România trebuie să recupereze un decalaj rămân numeroase, constituind provocarea majoră a țării pe termen mediu și lung. Stabilitatea macroeconomică s-a îmbunătățit între 2001 și 2005, după cum reiese din scăderea puternică și durabilă a inflației și din consolidarea finanțelor publice. Rata medie a inflației s-a situat la 6,6 % în 2006. |
| --- | --- |

(2)

România s-a bucurat de o perioadă de creștere economică semnificativă în decursul ultimilor cinci ani, însă PIB-ul său pe cap de locuitor (exprimat în SPC) rămâne la un nivel scăzut, reprezentând 34 % din PIB-ul mediu al UE-25 în 2005. În consecință, domeniile în care România trebuie să recupereze un decalaj rămân numeroase, constituind provocarea majoră a țării pe termen mediu și lung. Stabilitatea macroeconomică s-a îmbunătățit între 2001 și 2005, după cum reiese din scăderea puternică și durabilă a inflației și din consolidarea finanțelor publice. Rata medie a inflației s-a situat la 6,6 % în 2006.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o reducere progresivă a creșterii PIB-ului real de la un procent potențial net superior de 8 % în 2006 la unul încă destul de important de 5,9 % în 2009. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile programului privind inflația par a fi destul de pesimiste, deoarece acestea estimează o încetinire continuă a creșterii creditelor și a consumului privat care ar putea să nu se producă. Spre deosebire de program, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 estimează că deficitul extern se va adânci în continuare în decursul anilor 2007 și 2008, pe baza importurilor care continuă să depășească exporturile, ca rezultat al consumului privat considerabil și a investițiilor mai numeroase. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o reducere progresivă a creșterii PIB-ului real de la un procent potențial net superior de 8 % în 2006 la unul încă destul de important de 5,9 % în 2009. Fiind evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere plauzibile. Previziunile programului privind inflația par a fi destul de pesimiste, deoarece acestea estimează o încetinire continuă a creșterii creditelor și a consumului privat care ar putea să nu se producă. Spre deosebire de program, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 estimează că deficitul extern se va adânci în continuare în decursul anilor 2007 și 2008, pe baza importurilor care continuă să depășească exporturile, ca rezultat al consumului privat considerabil și a investițiilor mai numeroase.

| (4) | Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, se estimează că administrațiile publice vor prezenta un deficit de 1,4 % din PIB în 2006, față de obiectivul de 0,7 % din PIB stabilit în Programul economic de preaderare din decembrie 2005. Programul de convergență estimează un deficit de 2,3 % din PIB. Abaterea de la obiectivul inițial se datorează unor cheltuieli suplimentare considerabile, în special cheltuielilor curente datorate, parțial, unei realocări a fondurilor necheltuite destinate investițiilor, ceea ce compensează și chiar depășește creșterea neașteptat de mare a veniturilor. |
| --- | --- |

(4)

Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2006, se estimează că administrațiile publice vor prezenta un deficit de 1,4 % din PIB în 2006, față de obiectivul de 0,7 % din PIB stabilit în Programul economic de preaderare din decembrie 2005. Programul de convergență estimează un deficit de 2,3 % din PIB. Abaterea de la obiectivul inițial se datorează unor cheltuieli suplimentare considerabile, în special cheltuielilor curente datorate, parțial, unei realocări a fondurilor necheltuite destinate investițiilor, ceea ce compensează și chiar depășește creșterea neașteptat de mare a veniturilor.

| (5) | Obiectivul principal al programului este acela de a continua consolidarea bugetară, astfel încât să se poată atinge obiectivul pe termen mediu în ceea ce privește deficitul structural (în termeni de ajustare ciclică, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare) de 0,9 % din PIB în 2011, și anume după ce perioada de programare se va fi sfârșit. Potrivit programului, deficitul administrației publice ar trebui să se reducă sensibil de la 2,3 % din PIB în 2006 la 2 % din PIB în 2009, după o creștere până la 2,7 % din PIB în 2007. Se așteaptă ca deficitul primar să urmeze o traiectorie asemănătoare și să se fixeze la 1 % din PIB la sfârșitul perioadei de programare. |
| --- | --- |

(5)

Obiectivul principal al programului este acela de a continua consolidarea bugetară, astfel încât să se poată atinge obiectivul pe termen mediu în ceea ce privește deficitul structural (în termeni de ajustare ciclică, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare) de 0,9 % din PIB în 2011, și anume după ce perioada de programare se va fi sfârșit. Potrivit programului, deficitul administrației publice ar trebui să se reducă sensibil de la 2,3 % din PIB în 2006 la 2 % din PIB în 2009, după o creștere până la 2,7 % din PIB în 2007. Se așteaptă ca deficitul primar să urmeze o traiectorie asemănătoare și să se fixeze la 1 % din PIB la sfârșitul perioadei de programare.

| (6) | Consolidarea, care este limitată și concentrată spre finalul perioadei, se realizează printr-o creștere puțin mai ridicată a raportului venituri-PIB decât creșterea raportului cheltuieli-PIB (aproape 4 puncte procentuale în comparație cu 3

  puncte procentuale). În ceea ce privește veniturile, creșterea acestora se datorează în principal impozitelor (mai ales în anul 2007), dar și „altor surse de venituri ”(probabil asociate intrărilor de fonduri comunitare). Mărirea ponderii cheltuielilor se datorează în mare măsură unei creșteri foarte semnificative a investițiilor publice, care potrivit estimărilor se va mări de cel puțin două ori, exprimată în procente din PIB, fiind rezultatul unei creșteri substanțiale estimate a absorbției fondurilor comunitare. Obiectivele bugetare sunt mai puțin ambițioase decât cele prevăzute în programul economic de preaderare din decembrie 2005, deși ipotezele de creștere pe care se bazează sunt asemănătoare. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Se preconizează o continuare a deteriorării deficitului structural (adică deficitul bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile de derogare și alte măsuri temporare), calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, de la 3 % din PIB în 2006 la circa 3

  % din PIB în 2007, înainte de a se îmbunătăți, ajungând la 2

  % din PIB în 2009. Conform celor menționate anterior, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară prezentată în program este realizarea unui deficit structural de 0,9 % din PIB, pe care programul își propune să îl atingă până în 2011, și anume după ce perioada de programare se va fi sfârșit. Deoarece OTM este mai ambițios decât pragul minim (estimat la un deficit de 1

  % din PIB), prin atingerea acestuia ar trebui să se asigure o marjă de siguranță care să evite apariția unui deficit excesiv. OTM reflectă în mod corespunzător nivelul datoriei și creșterea potențială medie pe termen lung. |
| --- | --- |

(7)

Formula

Formula

Formula

| (8) | În anul 2007, riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi echilibrate în general, însă rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute în program după această dată. În 2007, atât cheltuielile cât și veniturile ar putea fi mai mici decât cele preconizate: în cazul cheltuielilor, este probabil ca proiectele de investiție publică să nu poată fi realizate, iar în cazul veniturilor, previziunile în materie de venituri fiscale generate de activitatea economică par a fi favorabile, fiind într-o oarecare măsură explicate de măsurile puse recent în aplicare în domeniul reformei administrației fiscale. Începând cu anul 2008, strategia bugetară dovedește o lipsă de precizie, având în vedere traiectoria fluctuantă a mai multor componente ale cheltuielilor, precum și o restrângere nefondată a acestora în 2009. Abaterea constatată în decursul ultimilor ani în domeniul cheltuielilor datorată unor frecvente modificări bugetare, nesiguranța legată de valoarea totală a compensației pe care administrațiile publice urmează să o acorde cetățenilor pentru nerestituirea bunurilor naționalizate în timpul regimului comunist și eventualele anulări ale datoriilor pe care întreprinderile publice le au față de administrațiile publice indică existența unui risc de depășire a plafonului de cheltuieli, cu toate că este puțin probabil ca nivelul cheltuielilor prevăzute în materie de investiții să fie atins. De asemenea, surplusul fondurilor bugetare alocate investițiilor ar putea fi consacrat consumului, după cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar avea un impact negativ asupra calității cheltuielilor publice. |
| --- | --- |

(8)

În anul 2007, riscurile care ar putea afecta previziunile bugetare din program par a fi echilibrate în general, însă rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute în program după această dată. În 2007, atât cheltuielile cât și veniturile ar putea fi mai mici decât cele preconizate: în cazul cheltuielilor, este probabil ca proiectele de investiție publică să nu poată fi realizate, iar în cazul veniturilor, previziunile în materie de venituri fiscale generate de activitatea economică par a fi favorabile, fiind într-o oarecare măsură explicate de măsurile puse recent în aplicare în domeniul reformei administrației fiscale. Începând cu anul 2008, strategia bugetară dovedește o lipsă de precizie, având în vedere traiectoria fluctuantă a mai multor componente ale cheltuielilor, precum și o restrângere nefondată a acestora în 2009. Abaterea constatată în decursul ultimilor ani în domeniul cheltuielilor datorată unor frecvente modificări bugetare, nesiguranța legată de valoarea totală a compensației pe care administrațiile publice urmează să o acorde cetățenilor pentru nerestituirea bunurilor naționalizate în timpul regimului comunist și eventualele anulări ale datoriilor pe care întreprinderile publice le au față de administrațiile publice indică existența unui risc de depășire a plafonului de cheltuieli, cu toate că este puțin probabil ca nivelul cheltuielilor prevăzute în materie de investiții să fie atins. De asemenea, surplusul fondurilor bugetare alocate investițiilor ar putea fi consacrat consumului, după cum s-a întâmplat în trecut, ceea ce ar avea un impact negativ asupra calității cheltuielilor publice.

| (9) | Având în vedere această evaluare a riscurilor, strategia bugetară a programului nu pare să fie suficientă pentru a garanta realizarea OTM pe parcursul perioadei de programare, așa cum se prevede în program. În plus, se pare că nu există o marjă de siguranță suficientă, astfel încât deficitul să nu depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe toată durata programului. Ritmul de ajustare către realizarea OTM pe care îl presupune programul este în mod clar insuficient, necesitând o întărire semnificativă pentru a fi în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere care specifică faptul că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile. Îmbunătățirea structurală este limitată și concentrată în întregime în ultima perioadă a programului, în special în circumstanțe economice favorabile, prezentând o deteriorare în 2007, în timp ce ajustarea planificată, mai ales pentru anul 2009, nu este susținută prin măsuri. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere această evaluare a riscurilor, strategia bugetară a programului nu pare să fie suficientă pentru a garanta realizarea OTM pe parcursul perioadei de programare, așa cum se prevede în program. În plus, se pare că nu există o marjă de siguranță suficientă, astfel încât deficitul să nu depășească pragul de referință de 3 % din PIB, în condițiile unor fluctuații macroeconomice normale pe toată durata programului. Ritmul de ajustare către realizarea OTM pe care îl presupune programul este în mod clar insuficient, necesitând o întărire semnificativă pentru a fi în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere care specifică faptul că ajustarea trebuie să fie mai accentuată în perioade economice favorabile și poate fi mai lentă în perioade economice nefavorabile. Îmbunătățirea structurală este limitată și concentrată în întregime în ultima perioadă a programului, în special în circumstanțe economice favorabile, prezentând o deteriorare în 2007, în timp ce ajustarea planificată, mai ales pentru anul 2009, nu este susținută prin măsuri.

| (10) | Conform estimărilor, datoria publică brută se situa la valoarea de circa 13 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei cu circa 1 punct procentual din PIB pe perioada de programare. |
| --- | --- |

(10)

Conform estimărilor, datoria publică brută se situa la valoarea de circa 13 % din PIB în 2006, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. În program se preconizează scăderea ponderii datoriei cu circa 1 punct procentual din PIB pe perioada de programare.

| (11) | În absența unor previziuni pe termen lung privind cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, pornind de la ipotezele macroeconomice comune emise de CPE/Comisie, nu este posibil să se aprecieze impactul îmbătrânirii populației în România calculat pe o bază comparativă și solidă, așa cum se întâmplă în prezent în cazul celorlalte state membre pentru care au fost realizate astfel de previziuni. Cu toate acestea, nu se poate exclude apariția unui impact semnificativ al îmbătrânirii populației asupra cheltuielilor, având în vedere structura demografică actuală. Poziția bugetară inițială, caracterizată printr-un deficit structural considerabil, nu este suficientă pentru a garanta stabilizarea datoriei, chiar înainte de a lua în considerare impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra bugetului. Îmbunătățirea poziției bugetare structurale pe termen mediu va contribui la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(11)

În absența unor previziuni pe termen lung privind cheltuielile legate de îmbătrânirea populației, pornind de la ipotezele macroeconomice comune emise de CPE/Comisie, nu este posibil să se aprecieze impactul îmbătrânirii populației în România calculat pe o bază comparativă și solidă, așa cum se întâmplă în prezent în cazul celorlalte state membre pentru care au fost realizate astfel de previziuni. Cu toate acestea, nu se poate exclude apariția unui impact semnificativ al îmbătrânirii populației asupra cheltuielilor, având în vedere structura demografică actuală. Poziția bugetară inițială, caracterizată printr-un deficit structural considerabil, nu este suficientă pentru a garanta stabilizarea datoriei, chiar înainte de a lua în considerare impactul pe termen lung al îmbătrânirii populației asupra bugetului. Îmbunătățirea poziției bugetare structurale pe termen mediu va contribui la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice.

| (12) | Strategia bugetară enunțată în program este, parțial, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. În special, ritmul ajustării bugetare în vederea atingerii OTM este insuficient și ar trebui accelerat în mod semnificativ pe parcursul perioadei de programare. De asemenea, strategia fiscală prezentată în program, în special relaxarea fiscală până în 2007 și consolidarea ulterioară limitată se adaugă îngrijorărilor privind gestionarea cererii, inclusiv celor referitoare la necesitatea de a menține viabilitatea creșterii puternice, de a continua sprijinirea procesului de deflație și de a limita creșterea deficitului extern, care se estimează că a atins 10,3 % din PIB în 2006. |
| --- | --- |

(12)

Strategia bugetară enunțată în program este, parțial, conformă cu orientările generale de politică economică cuprinse în orientările integrate pentru perioada 2005-2008. În special, ritmul ajustării bugetare în vederea atingerii OTM este insuficient și ar trebui accelerat în mod semnificativ pe parcursul perioadei de programare. De asemenea, strategia fiscală prezentată în program, în special relaxarea fiscală până în 2007 și consolidarea ulterioară limitată se adaugă îngrijorărilor privind gestionarea cererii, inclusiv celor referitoare la necesitatea de a menține viabilitatea creșterii puternice, de a continua sprijinirea procesului de deflație și de a limita creșterea deficitului extern, care se estimează că a atins 10,3 % din PIB în 2006.

| (13) | În ceea ce privește informațiile necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (2). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește informațiile necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune, atât în privința datelor obligatorii, cât și a celor opționale (2).

Consiliul consideră că, într-un context caracterizat de perspective de creștere puternică și de o agravare a deficitului extern, programul prevede o relaxare pro-ciclică în 2007. Eforturile în vederea realizării OTM sunt insuficiente și se concentrează în ultima perioadă a programului, începând abia în anul 2009, atingerea acestui obiectiv fiind prevăzută numai după încheierea perioadei de programare. De asemenea, există anumite riscuri cu privire la atingerea obiectivelor bugetare după anul 2008. Având în vedere evaluarea de mai sus, Consiliul invită România:

| (i) | să exploateze perioadele economice favorabile pentru a accelera în mod considerabil ritmul ajustării în vederea realizării OTM, fixându-și obiective bugetare mai ambițioase în 2007 și în anii următori. Îmbunătățirea poziției bugetare structurale pe termen mediu va contribui la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice; |
| --- | --- |

(i)

să exploateze perioadele economice favorabile pentru a accelera în mod considerabil ritmul ajustării în vederea realizării OTM, fixându-și obiective bugetare mai ambițioase în 2007 și în anii următori. Îmbunătățirea poziției bugetare structurale pe termen mediu va contribui la limitarea riscurilor asupra viabilității finanțelor publice;

| (ii) | să controleze creșterea puternică a cheltuielilor publice și să reexamineze structura acestora, astfel încât să sporească potențialul de creștere și să îmbunătățească planificarea și execuția cheltuielilor publice într-un cadru strict pe termen mediu. |
| --- | --- |

(ii)

să controleze creșterea puternică a cheltuielilor publice și să reexamineze structura acestora, astfel încât să sporească potențialul de creștere și să îmbunătățească planificarea și execuția cheltuielilor publice într-un cadru strict pe termen mediu.

Tabel comparativ al principalelor proiecţii macroeconomice şi budgetare (3)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC ianuarie 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |
| COM noiembrie 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC ianuarie 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 |
| COM noiembrie 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | n.a. |
| Diferență de producție
  (% din PIB-ul potențial) | PC ianuarie 2007
   (4) | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |
| COM noiembrie 2006 (8) | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul administrațiilor publice
  (% din PIB) | PC ianuarie 2007 | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 |
| COM noiembrie 2006 | – 1,5 | – 1,4 | – 2,6 | – 2,6 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | – 0,4 | – 0,7 | – 1,0 | – 1,6 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC ianuarie 2007 | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 |
| COM noiembrie 2006 | – 0,3 | – 0,4 | – 1,7 | – 1,7 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | – 0,6 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic
  (% din PIB) | PC ianuarie 2007
   (4) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| COM noiembrie 2006 | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold structural (5)

  (% din PIB) | PC ianuarie 2007
   (6) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| COM noiembrie 2006 (7) | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC ianuarie 2007 | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |
| COM noiembrie 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | n.a. |
| PEP decembrie 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | n.a. |
| Sursa:

  Programul de convergență (PC); Programul economic de preaderare (PEP); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei. |

2005

2006

2007

2008

2009

PIB real

(variație în %)

PC ianuarie 2007

4,1

8,0

6,5

6,3

5,9

COM noiembrie 2006

4,1

7,2

5,8

5,6

n.a.

PEP decembrie 2005

5,7

6,0

6,3

6,5

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC ianuarie 2007

9,1

6,6

4,5

4,3

3,2

COM noiembrie 2006

9,1

6,8

5,1

4,6

n.a.

PEP decembrie 2005

9,0

7,0

5,0

3,6

n.a.

Diferență de producție

(% din PIB-ul potențial)

PC ianuarie 2007
   (4)

0,2

2,1

2,2

1,9

1,1

COM noiembrie 2006 (8)

0,4

1,9

1,5

1,0

n.a.

PEP decembrie 2005

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul administrațiilor publice

(% din PIB)

PC ianuarie 2007

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

COM noiembrie 2006

– 1,5

– 1,4

– 2,6

– 2,6

n.a.

PEP decembrie 2005

– 0,4

– 0,7

– 1,0

– 1,6

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC ianuarie 2007

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

COM noiembrie 2006

– 0,3

– 0,4

– 1,7

– 1,7

n.a.

PEP decembrie 2005

0,8

0,4

0,0

– 0,6

n.a.

Sold ajustat ciclic

(% din PIB)

PC ianuarie 2007
   (4)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

COM noiembrie 2006

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

n.a.

PEP decembrie 2005

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Sold structural (5)

(% din PIB)

PC ianuarie 2007
   (6)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

COM noiembrie 2006 (7)

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

n.a.

PEP decembrie 2005

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC ianuarie 2007

15,9

12,8

13,5

12,6

11,7

COM noiembrie 2006

15,9

13,7

13,9

14,4

n.a.

PEP decembrie 2005

17,1

15,1

14,6

14,6

n.a.

Sursa:

Programul de convergență (PC); Programul economic de preaderare (PEP); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face trimitere în prezentul text se găsesc pe site-ul web:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Lipsesc, în special, datele privind subcomponentele ajustării stoc-flux precum şi contribuţiile privind creşterea potenţială a PIB-ului datorită forţei de muncă, capitalului şi a PTF.

(3)  Eurostat nu a făcut încă o evaluare oficială completă a calității conturilor publice ale României. Eurostat va publica și valida cifrele referitoare la soldul administrațiilor publice și la datoria publică la scurt timp după 1 aprilie 2007, dată la care se efectuează notificarea informațiilor.

(4)  Calculele serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program.

(5)  Sold ajustat ciclic (ca în rândurile precedente), cu excepția măsurilor punctuale și a altor măsuri temporare.

(6)  În program nu sunt menționate măsuri de derogare și nici alte măsuri temporare.

(7)  În previziunile emise de serviciile Comisiei în toamna anului 2006 nu sunt menționate măsuri punctuale și nici alte măsuri temporare.

(8)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,6 %, 5,7 %, 6,1 % și, respectiv, 6,2 % în perioada 2005-2008.

Sursa:

Programul de convergență (PC); Programul economic de preaderare (PEP); Previziunile economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2006 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/23

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2007/C 89/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„CARNE DE BÍSARO TRANSMONTANO ”sau „CARNE DE PORCO TRANSMONTANO”

NR. CE: PT/PDO/005/0457/20.04.2005

DOP ( X ) IGP ( )

Această fișă rezumat prezintă cu titlu informativ principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Serviciul competent din statul membru:

| Denumire: | Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica |
| --- | --- |
| Adresă: | Av. Afonso Costa, n.o3 |
| P-1949-002 Lisboa |

Denumire:

Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica

Adresă:

Av. Afonso Costa, n.o3

P-1949-002 Lisboa

Telefon

(351) 21 844 22 00

Fax

(351) 21 844 22 02

E-mail:

idrha@idrha.min-agricultura.pt

2.   Grup:

| Denumire: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Adresă: | Edifício da Casa do Povo |
| Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Denumire:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Adresă:

Edifício da Casa do Povo

Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Telefon

(351) 273 771 340

Fax

(351) 273 770 048

E-mail:

ancsub@bisaro.info

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tipul produsului:

Clasa 1.1 — Carne proaspătă (și organe comestibile)

4.   Specificația:

[Rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire: „Carne de Bísaro Transmontano ”sau „Carne de Porco Transmontano”

4.2.   Descriere: Carne obținută prin abatorizarea purceilor sau din tranșarea carcaselor de porc din rasa Bísaro, crescuți în sistem semi-extensiv, tradițional și alimentați cu produse și produse secundare agricole locale. Carcasele animalelor abatorizate înainte de 45 de zile de viață (purceii) au o greutate de până la 12 kg, au carnea puțin marmorată, mușchiul fraged și suculent, grăsimea albă, netedă, consistentă, nonexudativă și o textură fermă. Carcasele animalelor (masculi castrați sau femele) abatorizate începând cu 8 luni de viață au greutatea mai mare de 60 kg și sunt clasificate R, O sau P. Mușchiul este roșu deschis iar grăsimea este roz. Carnea nu este foarte grasă, este marmorată, foarte suculentă și netedă, având o textură fermă. Când este pregătită la grătar, carnea are un gust caracteristic care rezultă din metoda de producție și din tipul de alimentație a animalului.

4.3.   Aria geografică: Datorită metodei tradiționale de producție, a cunoștințelor în domeniul creșterii și hrănirii animalelor, datorită compoziției solului și condițiilor pedoclimatice și zonei de producție (unde porcii s-au născut, au fost crescuți, îngrășați, abatorizați și unde carnea este tranșată și ambalată), carnea de porc Transmontano se produce exclusiv în localitățile Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso e Vinhais, din districtul Bragança și în localitățile Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar e Vila Real, din districtul Vila Real. Hrana animalelor este obținută în această arie geografică, cu excepția furajelor combinate complete care sunt utilizate numai ca hrană pentru porcii reproducători și nu reprezintă de regulă mai mult de 5 % din alimentația anuală a acestor animale.

4.4.   Dovada originii: Exploatațiile agricole, abatoarele și instalațiile de tranșat, prelucrat și ambalat trebuie să fie certificate și autorizate de către grup după aprobarea prealabilă a organismului de control și trebuie să fie localizate în aria delimitată mai sus. Întreg procesul de producție, începând cu exploatațiile agricole care produc materiile prime și terminând cu localurile de desfacere a produsului, este supus unui sistem riguros de control, care asigură trasabilitatea completă a produsului. Marcajul de certificare care apare pe fiecare carcasă și bucată de carne este numerotat, astfel asigurându-se trasabilitatea completă a produsului până la exploatația agricolă. Dovada originii se poate face în orice moment și pe parcursul întregului ciclu de producție prin intermediului numărului de serie, care conține în mod obligatoriu marcajul de certificare.

4.5.   Metoda de obținere: Șeptelul este gestionat pe baza metodelor de producție ancestrale și tradiționale practicate în zonă, care sunt transmise din generație în generație. Exploatațiile trebuie să dispună de suficient spațiu pentru a produce hrana pentru animale sau pentru a asigura locuri unde animalele să se poată hrăni și mișca în voie. Creșterea animalelor are loc într-un spațiu închis numai în perioada de iarnă. În octombrie și noiembrie, crescătorii duc animalele să mănânce castanele coapte și căzute pe jos în pădure. Alimentația este diversificată și depinde de recoltele anuale. Se bazează pe un amestec de cereale (în mod normal grâu, porumb, secară și ovăz) constant în tot decursul anului, suplimentat cu dovleac, napi, cartofi, sfeclă, diverse fructe, porumb dulce, varză, hrană uscată, furaje și castane. După abatorizare, carcasele trebuie să rămână la temperatura de 7 °C (+/– 1 °C) timp de 24 de ore, după care se trece la răcirea lor treptată până la 2 °C. Este interzisă congelarea carcaselor până în momentul vânzării către consumator. PH-ul cărnii este de 5,95 la 45 de minute după abatorizare și de 5,56 după 24 de ore. Indiferent de vârsta de abatorizare, carnea se poate prezenta spre comercializare în două forme distincte:

carcase sau semicarcase, marcate și identificate, având mențiunea denumirii de origine și marca de certificare indelebile și nefalsificabile,

bucăți întregi sau tranșate, condiționate cu ajutorul unui material adecvat pentru contactul cu produsul, în atmosferă normală, controlată sau sub vid, etichetate în mod corespunzător și cu marca de certificare indelebilă și nefalsificabilă.

Abatorizarea, tranșarea, tăierea în piese și ambalarea nu pot fi efectuate decât în spații autorizate, aflate în zona geografică de producție, deoarece acești porci sunt de talie mai mare și diferă de alți porci din punctul de vedere al conformației și prin urmare abatorul trebuie prevăzut cu echipamente supradimensionate și cu mijloace pentru realizarea flambării carcaselor și nu a simplei opăriri. Tipul special al carcasei presupune ca tranșarea și tăierea în piese să fie efectuate de un personal specializat care prin operațiunile efectuate să pună în evidență caracteristicile cărnii și aspectul marmorat caracteristic al acesteia, datorat inserțiilor de grăsime, lăsând în același timp o bandă subțire de grăsime superficială. Având în vedere cantitățile produse, personalul specializat în prelucrarea acestui tip de carcase nu se găsește decât în zona de origine.

Carnea trebuie ambalată imediat după operațiunile de tranșare și tăiere în piese, pentru a evita râncezirea ei sau alt tip de alterare chimică — datorată în special conținutului de grăsime — sau microbiologică dacă nu este imediat protejată și răcită corespunzător, sau modificări ale valorii pH-ului, care este mai ridicată decât în mod obișnuit.

Cu toate acestea, pentru a garanta menținerea caracteristicilor fizice și organoleptice, carnea de porc Transmontano face obiectul unor controale sistematice efectuate de specialiști înainte de ambalarea în vederea vânzării către consumatorul final, în special în ceea ce privește prospețimea și aspectul marmorat. Bucățile care nu sunt conforme cerințelor sunt retrase din circuit.

4.6.   Legătură: Vechimea și importanța creșterii de porcine în această zonă este atestată prin prezența unor sculpturi zoomorfe și printr-o serie de referințe la aceste animale, transcrise în registrele municipale din regiune, privind taxele percepute și produsele din carne. Creșterea porcinelor din rasa Bísaro are o importanță vitală pentru menținerea sistemelor tradiționale de producție sau a afacerilor de familie cu mici exploatații. Animalele, crescute în regim extensiv, sunt foarte bine adaptate la caracteristicile rurale ale zonei, la clima aspră din aceste localități și la alimentația specifică. Conformația carcasei, cantitatea și dispersia grăsimii, precum și gustul și aroma cărnii se află în legătură directă cu modul de creștere și cu alimentația, în special cu aportul de castane. Pe scurt: legătura produsului cu regiunea este atestată prin rasa autohtonă, prin condițiile pedoclimatice existente, prin metoda de gestionare a șeptelului, prin alimentația cu produse locale, al căror ansamblu conferă cărnii provenite de la aceste animale proprietățile organoleptice specifice.

4.7.   Organism de control:

| Denumire: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Adresă: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Denumire:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Adresă:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Telefon

(351) 278 261 410

Fax

(351) 278 261 410

E-mail:

tradição-qualidade@clix.pt

Asociația Tradição e Qualidade a fost certificată ca respectând cerințele standardului 45011:2001.

4.8.   Etichetare: Oricare ar fi forma de prezentare și tipul de ambalare, fiecare bucată sau carcasă trebuie să aibă următorul marcaj, în afară de marcajele obligatorii prin lege: „Carne de Bísaro Transmontano — Denominação de Origem Protegida ”(denumire de origine protejată) sau „Carne de Porco Transmontano — Denominação de Origem Protegida ”(denumire de origine protejată). Ambalajul cărnii trebuie să conțină, printre altele, logotipul Comunității și propriul logo al produselor din Vihais, reprodus mai jos. Eticheta trebuie să cuprindă și marca de certificare, care trebuie să indice denumirea produsului și mențiune respectivă, numele organismului de control și numărul de serie al produsului.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/26

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2007/C 89/08)

Publicarea conferă dreptul de contestare a cererii în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de contestare trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

Cerere de modificare în conformitate cu articolul 9 și articolul 17 alineatul (2)

„OLIVES NOIRES DE NYONS”

NR. CE: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

DOP ( X ) IGP ( )

Modificare solicitată/modificări solicitate

Rubrică din caietul de sarcini:

| | Denumirea produsului |
| --- | --- |
| | Descrierea produsului |
| X | Aria geografică |
| | Dovada originii |
| | Metoda de cultivare |
| | Legătura |
| | Eticheta |
| X | Reglementări naționale |

Image

Denumirea produsului

Image

Descrierea produsului

X

Aria geografică

Image

Dovada originii

Image

Metoda de cultivare

Image

Legătura

Image

Eticheta

X

Reglementări naționale

Modificare/modificări:

Aria geografică

Se înlocuiește „Aria geografică de producție acoperă o parte a departamentelor Drôme și Vaucluse ”cu „Aria geografică de producție și prelucrare a măslinelor este formată din teritoriul următoarelor localități:

| — | Departamentul Drôme:






  — | Cantonul Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres, |
| --- | --- | --- |

—

Departamentul Drôme:

—

Cantonul Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres,

| — | Cantonul Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran, |
| --- | --- |

—

Cantonul Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran,

| — | Cantonul Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix, |
| --- | --- |

—

Cantonul Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix,

| — | Cantonul Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette. |
| --- | --- |

—

Cantonul Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette.

| — | Departamentul Vaucluse:






  — | Cantonul Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (sectiunea AI), |
| --- | --- | --- |

—

Departamentul Vaucluse:

—

Cantonul Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (sectiunea AI),

| — | Cantonul Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu, |
| --- | --- |

—

Cantonul Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu,

| — | Cantonul Valréas: Valréas, Visan. |
| --- | --- |

—

Cantonul Valréas: Valréas, Visan.

Scopul modificării este de a elimina 6 localități din departamentul Drôme (localitățile Bouchet, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-bains, Reilhanette, Rochebrune și Sainte-Jalle) și 2 localități din departamentul Vaucluse (Saint-Léger-du-Ventoux și Savoillan) din aria geografică definită pentru denumirea de origine. Această propunere se justifică prin absența din circuitul agricol și prin prezența unor criterii geologice, pedologice și climaterice incompatibile cu cultivarea măslinelor sub denumirea de origine.”

Reglementări naționale:

A se înlocui mențiunea „Decretul din 10 ianuarie 1994”prin „Decretul privind denumirea de origine protejată «Olives Noires de Nyons»”.

FIȘĂ RECAPITULATIVĂ

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„OLIVES NOIRES DE NYONS”

NR. CE: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

DOP ( X ) IGP ( )

Această fișă recapitulativă stabilește, cu scop informativ, principalele elemente ale specificației produsului.

1.   Serviciul competent din statul membru:

| Denumire: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Adresa: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Denumire:

Institut National des Appellations d'Origine

Adresa:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Telefon

(33) 1 53 89 80 00

Fax

(33) 01 42 25 57 97

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Grup:

| Denumire: | Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies |
| --- | --- |
| Adresă: | B.P. no 9 |
| F-26110 Nyons |

Denumire:

Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies

Adresă:

B.P. no 9

F-26110 Nyons

Telefon

(33) 04 75 26 95 00

Fax

(33) 04 75 26 23 16

E-mail:

syndicat.tanche@wanadoo.fr

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Altele ( )

3.   Gipul produsului:

Clasa 1.6 — Fructe

4.   Specificația

[Recapitularea cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1   Denumire: „Olives noires de Nyons”

4.2   Descriere: Cu o nuanță brună-verzuie caracteristică și ușor ridate, aceste măsline au un diametru de cel puțin 14 milimetri.

5 % din măsline pot avea un calibru de minimum 13 milimetri.

4.3   Zona geografică: Aria de producție și prelucrare a măslinelor este constituită din următoarele localități ale departamentelor Drôme și Vaucluse:

Departamentul Drôme:

| — | Cantonul Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres, |
| --- | --- |

—

Cantonul Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres,

| — | Cantonul Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran, |
| --- | --- |

—

Cantonul Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran,

| — | Cantonul Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix, |
| --- | --- |

—

Cantonul Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix,

| — | Cantonul Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette. |
| --- | --- |

—

Cantonul Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette.

Departamentul Vaucluse:

| — | Cantonul Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (sectiunea AI), |
| --- | --- |

—

Cantonul Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (sectiunea AI),

| — | Cantonul Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu, |
| --- | --- |

—

Cantonul Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu,

| — | Cantonul Valréas: Valréas, Visan. |
| --- | --- |

—

Cantonul Valréas: Valréas, Visan.

4.4   Dovada originii: Măslinele nu pot fi comercializate sub denumirea de origine protejată „Olives Noires de Nyons ”fără obținerea unui certificat de autorizare din partea Institutului național al denumirilor de origine protejate în condițiile prevăzute de reglementările naționale privind autorizarea culturii măslinelor care beneficiază de denumirea d origine protejată.

Toate etapele de cultivare a materiei prime și de prelucrare a măslinelor trebuie să se realizeze pe teritoriul ariei geografice respective.

În ceea ce privește cultivarea materiei prime, procedura prevede:

identificare per parcelă care se materializează prin publicarea listei parcelelor pe care se pot cultiva măsline sub denumirea „Olives Noires de Nyons”, care respectă criteriile privind locul de plantare al măslinului și condițiile de cultivare,

declarație a recoltei stabilită în fiecare an pentru fiecare cultivator de măslini, care să menționeze suprafața cultivată, cantitatea măslinelor cultivate respectând randamentul stabilit, destinația măslinelor (fabrică de ulei, locul de prelucrare).

În ceea ce privește prelucrarea, procedura prevede:

declarație de cultivare stabilită anual de către cultivator care declară cantitatea totală a producției obținute,

cerere de autorizare care permite identificarea locului de depozitare a produselor și a recipientelor care conțin produsul pentru care se solicită autorizarea.

Integritatea procedurii este completată de o analiză științifică și de un examen organoleptic al fiecărui lot de măsline, ceea ce permite să se asigure calitatea și unicitatea produsului.

În plus, fiecare cultivator care a obținut certificatul de autorizare este obligat să stabilească anual o declarație a stocurilor.

4.5   Metodă de producție: Măslinele provin din varietatea „Tanche ”și sunt cultivate pe parcele propice culturii de măslini. Recoltate din arbori în noiembrie și decembrie, măslinele sunt apoi triate, cele mai mici fiind destinate producerii uleiului. Gustul amar al măslinelor se înlătură prin metode tradiționale în cadrul unităților de producere situate în aria geografică.

4.6   Legătura:

| — | Cultura măslinului datează în această regiune din cele mai vechi timpuri și s-a menținut aici deosebit de dinamică până la începutul secolului XX. Decăderea acestei tradiții — provocată, în special, de concurența din partea uleiurilor de semințe — a transformat-o într-o activitate suplimentară. Pentru a evita dispariția acesteia ca urmare a înghețului puternic din iarna anului 1956, cultivatorii s-au mobilizat pentru conservarea patrimoniului pe care îl reprezintă această tradiție. O decizie a tribunalului din Valence din 1968 a recunoscut măslinele negre din Nyons (Olive Noire de Nyons) drept de numire de origine. |
| --- | --- |

—

Cultura măslinului datează în această regiune din cele mai vechi timpuri și s-a menținut aici deosebit de dinamică până la începutul secolului XX. Decăderea acestei tradiții — provocată, în special, de concurența din partea uleiurilor de semințe — a transformat-o într-o activitate suplimentară. Pentru a evita dispariția acesteia ca urmare a înghețului puternic din iarna anului 1956, cultivatorii s-au mobilizat pentru conservarea patrimoniului pe care îl reprezintă această tradiție. O decizie a tribunalului din Valence din 1968 a recunoscut măslinele negre din Nyons (Olive Noire de Nyons) drept de numire de origine.

| — | Măslinele „Tanche ”sunt o varietate tipică pentru această regiune, deosebit de adaptată la clima contrastată din regiune. Grație priceperii și perseverenței cultivatorilor s-a reușit menținerea acestei culturi tradiționale. |
| --- | --- |

—

Măslinele „Tanche ”sunt o varietate tipică pentru această regiune, deosebit de adaptată la clima contrastată din regiune. Grație priceperii și perseverenței cultivatorilor s-a reușit menținerea acestei culturi tradiționale.

4.7   Organism de control:

| Denumire: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Adresă: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Denumire:

Institut National des Appellations d'Origine

Adresă:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Telefon

(33) 01 53 89 80 00

Fax

(33) 01 42 25 57 97

E-mail:

info@inao.gouv.fr

| Denumire: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Adresă: | 59, Bd V. Auriol |
| F-75703 Paris Cedex 13 |

Denumire:

D.G.C.C.R.F.

Adresă:

59, Bd V. Auriol

F-75703 Paris Cedex 13

Telefon

(33) 01 44 97 29 60

Fax

(33) 01 44 97 30 37

E-mail:

C3@dgccrf.finances.gouv.fr

4.8   Etichetare: În afară de mențiunile obligatorii prevăzute de reglementările privind etichetarea și prezentarea produselor alimentare, etichetarea măslinelor care beneficiază de denumirea de origine protejată „Olives Noires de Nyons ”comportă următoarele indicații:

mențiunea „Olives Noires de Nyons”,

mențiunea „Appellation d'origine contrôlée ”sau „AOC”. În cazul în care etichetarea figurează, independent de adresă, de denumirea unei exploatații sau a unei mărci, denumirea trebuie să fie menționată încă o dată între cuvintele „Appellation ”și „contrôlée”.

Aceste mențiuni trebuie să figureze regrupate în același câmp vizual pe aceeași etichetă.

Ele sunt prezentate cu caractere clare, lizibile, indelebile și suficient de mari pentru a ieși în evidență pe fondul imprimat și pentru a se putea distinge clar de restul indicațiilor scrise sau al elementelor grafice.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/30

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2007/C 89/09)

| Data adoptării deciziei | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 379/05 și N 211/06 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | Toate (N 379/05) și Andaluzia (N 211/06) |
| Titlu (și/sau nume al beneficiarului) | Măsuri urgente pentru compensarea pagubelor provocate de secetă și alte condiții climaterice nefavorabile în sectorul agricol |
| Bază juridică | „Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas“, y „Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan“ |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Compensarea pierderilor de producție datorate secetei în anul 2005 |
| Forma ajutorului | Reduceri fiscale și ale cotizațiilor sociale, credite preferențiale, scutire de la taxa de consum a apei pentru exercițiul 2005 |
| Buget | Ajutor N 379/05: 750 milioane EUR (68,8 milioane EUR valoare echivalentă subvenției). Ajutor N 211/06: 15 milioane EUR |
| Intensitate | Maxim 100 % din pierderile înregistrate |
| Durată | În funcție de durata împrumuturilor |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel 1 |
| E-28014 Madrid |

Data adoptării deciziei

22.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 379/05 și N 211/06

Stat membru

Spania

Regiune

Toate (N 379/05) și Andaluzia (N 211/06)

Titlu (și/sau nume al beneficiarului)

Măsuri urgente pentru compensarea pagubelor provocate de secetă și alte condiții climaterice nefavorabile în sectorul agricol

Bază juridică

„Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas“, y „Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan“

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Compensarea pierderilor de producție datorate secetei în anul 2005

Forma ajutorului

Reduceri fiscale și ale cotizațiilor sociale, credite preferențiale, scutire de la taxa de consum a apei pentru exercițiul 2005

Buget

Ajutor N 379/05: 750 milioane EUR (68,8 milioane EUR valoare echivalentă subvenției). Ajutor N 211/06: 15 milioane EUR

Intensitate

Maxim 100 % din pierderile înregistrate

Durată

În funcție de durata împrumuturilor

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel 1

E-28014 Madrid

| Consejería de Agricultura y Pesca |
| --- |
| Junta de Andalucía |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 71/06 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Emilia-Romagna |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina). |
| Temeiul juridic | Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.
  Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005 |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Investiții în exploatații agricole; boli ale animalelor |
| Forma ajutorului | Subvenții |
| Buget | 580 036,87 EUR |
| Intensitate | Sume variabile sau procente cuprinse între 40 și 60 % |
| Durată | Până la finele anului 2011 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Regione Emilia-Romagna |
| Direzione generale Agricoltura |
| Servizio Produzioni animali |

Data adoptării deciziei

22.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 71/06

Stat membru

Italia

Regiune

Emilia-Romagna

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina).

Temeiul juridic

Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.

Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Investiții în exploatații agricole; boli ale animalelor

Forma ajutorului

Subvenții

Buget

580 036,87 EUR

Intensitate

Sume variabile sau procente cuprinse între 40 și 60 %

Durată

Până la finele anului 2011

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Regione Emilia-Romagna

Direzione generale Agricoltura

Servizio Produzioni animali

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 161/06 |
| Stat membru | Letonia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | „Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai“ |
| Temei juridic | — | Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 „Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība“(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.) |

Data adoptării deciziei

5.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 161/06

Stat membru

Letonia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

„Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai“

Temei juridic

—

Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 „Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība“(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.)

| — | Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 „Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība“ |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 „Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība“

| — | Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 „Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi“ |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 „Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi“

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Combaterea și eradicarea veștejirii bacteriene a cartofului

Forma ajutorului

Ajutor pentru combaterea bolilor plantelor

Buget

Buget total: 2 529 000 LVL

Intensitate

50 %-100 %

Durată (perioadă)

Până la sfârșitul anului 2008

Sectoare economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981, Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981, Rīga

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 164/06 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario |
| Temei juridic | Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.
  Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias. |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Dezvoltarea de activități de asistență tehnică și de promovare prin intermediul organizațiilor interprofesionale |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 2 500 000 EUR în 2007 |
| Intensitate | Variabilă |
| Durată | 2007-2013 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Secretario General de Agricultura y Alimentación |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Data adoptării deciziei

14.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 164/06

Stat membru

Spania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario

Temei juridic

Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Dezvoltarea de activități de asistență tehnică și de promovare prin intermediul organizațiilor interprofesionale

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

2 500 000 EUR în 2007

Intensitate

Variabilă

Durată

2007-2013

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Secretario General de Agricultura y Alimentación

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 260/06 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | Cantabria |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ajutoare compensatorii pentru pagubele provocate de secetă în sectorul agricol în Cantabria în 2005 |
| Temei juridic | Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005 |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Ajutoare destinate despăgubirii agricultorilor pentru pierderile suferite în urma condițiilor climatice nefavorabile |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 9 507 872 EUR |
| Intensitate | Variabilă |
| Durată | 1 an |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria |
| C/ Gutiérrez Solana, s/n. |
| E-39011 Santander (Cantabria) |

Data adoptării deciziei

22.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 260/06

Stat membru

Spania

Regiune

Cantabria

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ajutoare compensatorii pentru pagubele provocate de secetă în sectorul agricol în Cantabria în 2005

Temei juridic

Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Ajutoare destinate despăgubirii agricultorilor pentru pierderile suferite în urma condițiilor climatice nefavorabile

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

9 507 872 EUR

Intensitate

Variabilă

Durată

1 an

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria

C/ Gutiérrez Solana, s/n.

E-39011 Santander (Cantabria)

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 313/06 |
| Stat membru | Republica Cehă |
| Regiune | Regiunea Královéhradecký |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Temei juridic | Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5
  Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutor pentru sectorul silvic |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | Total: 155 000 000 CZK (aproximativ 5 721 390 EUR) |
| Intensitate | Până la 100 % |
| Durată | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Sectoare economice | Agricultură (sectorul silvic) |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Královéhradecký kraj |
| Česká republika |

Data adoptării deciziei

5.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 313/06

Stat membru

Republica Cehă

Regiune

Regiunea Královéhradecký

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Temei juridic

Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5

Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Ajutor pentru sectorul silvic

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

Total: 155 000 000 CZK (aproximativ 5 721 390 EUR)

Intensitate

Până la 100 %

Durată

1.1.2007-31.12.2013

Sectoare economice

Agricultură (sectorul silvic)

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Královéhradecký kraj

Česká republika

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 436/06 |
| Stat membru | Lituania |
| Regiune | — |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui |
| Temei juridic | Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)
  Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786) |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Promovarea utilizării combustibililor ecologici |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | Buget total: 118 290 000 LTL |
| Intensitate | Până la 100 % |
| Durată | Șase ani de la aprobarea Comisiei |
| Sectoare economice | Sectorul agricol |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija, |
| Gedimino pr. 19, |
| LT-01103 Vilnius |

Data adoptării deciziei

14.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 436/06

Stat membru

Lituania

Regiune

—

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui

Temei juridic

Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)

Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786)

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Promovarea utilizării combustibililor ecologici

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

Buget total: 118 290 000 LTL

Intensitate

Până la 100 %

Durată

Șase ani de la aprobarea Comisiei

Sectoare economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija,

Gedimino pr. 19,

LT-01103 Vilnius

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 36/07 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | — |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores |
| Temei juridic | Proyecto de Real Decreto |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Îmbunătățirea mijloacelor tehnice agricole |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 8 000 000 EUR pe an |
| Intensitate | Variabilă |
| Durată | Până la sfârșitul anului 2009 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Data adoptării deciziei

22.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 36/07

Stat membru

Spania

Regiune

—

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores

Temei juridic

Proyecto de Real Decreto

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Îmbunătățirea mijloacelor tehnice agricole

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

8 000 000 EUR pe an

Intensitate

Variabilă

Durată

Până la sfârșitul anului 2009

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 53/07 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Friuli Venezia Giulia |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone) |
| Temeiul juridic | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Tipul măsurii | Sistem |
| Obiectiv | Condiții meteorologice nefavorabile |
| Forma ajutorului | Subvenții |
| Buget | A se vedea dosarul NN 54/A/04 |
| Intensitate | Până la 100 % |
| Durată | Până la finalizarea plăților. |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | — |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

14.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 53/07

Stat membru

Italia

Regiune

Friuli Venezia Giulia

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone)

Temeiul juridic

Decreto legislativo n. 102/2004

Tipul măsurii

Sistem

Obiectiv

Condiții meteorologice nefavorabile

Forma ajutorului

Subvenții

Buget

A se vedea dosarul NN 54/A/04

Intensitate

Până la 100 %

Durată

Până la finalizarea plăților.

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

—

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 54/07 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Friuli Venezia Giulia |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006) |
| Temei juridic | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Compensarea pagubelor suferite de structurile exploatațiilor agricole ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | Se face referire la sistemul aprobat (NN 54/A/04) |
| Intensitate | Până la 80 % |
| Durată | Până la finalizarea plăților |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității finanțatoare | Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Data adoptării deciziei

14.3.2007

Numărul de referință al ajutorului

N 54/07

Stat membru

Italia

Regiune

Friuli Venezia Giulia

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006)

Temei juridic

Decreto legislativo n. 102/2004

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Compensarea pagubelor suferite de structurile exploatațiilor agricole ca urmare a condițiilor meteorologice nefavorabile

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

Se face referire la sistemul aprobat (NN 54/A/04)

Intensitate

Până la 80 %

Durată

Până la finalizarea plăților

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității finanțatoare

Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Alte informații

Măsură de aplicare a sistemului aprobat de către Comisie în cadrul dosarului de ajutor de stat NN 54/A/04 [Scrisoarea Comisiei C(2005)1622 final, 7 iunie 2005]

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/37

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul nr. COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 89/10)

La data 22 februarie 2007 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4566. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32007M4566. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/38

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

23 aprilie 2007

(2007/C 89/11)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3557 |
| JPY | yen japonez | 160,91 |
| DKK | coroana daneză | 7,4521 |
| GBP | lira sterlină | 0,67800 |
| SEK | coroana suedeză | 9,1979 |
| CHF | franc elvețian | 1,6423 |
| ISK | coroana islandeză | 87,58 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,1070 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CYP | lira cipriotă | 0,5817 |
| CZK | coroana cehă | 28,026 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 245,13 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7016 |
| MTL | lira malteză | 0,4293 |
| PLN | zlot polonez | 3,7798 |
| RON | leu românesc nou | 3,3382 |
| SKK | coroana slovacă | 33,533 |
| TRY | lira turcească | 1,8205 |
| AUD | dolar australian | 1,6277 |
| CAD | dolar canadian | 1,5225 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5946 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8210 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0514 |
| KRW | won sud-coreean | 1 255,58 |
| ZAR | rand sud-african | 9,5538 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,4722 |
| HRK | kuna croată | 7,4000 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 322,64 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6392 |
| PHP | peso Filipine | 64,464 |
| RUB | rubla rusească | 34,9550 |
| THB | baht thailandez | 43,983 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3557

JPY

yen japonez

160,91

DKK

coroana daneză

7,4521

GBP

lira sterlină

0,67800

SEK

coroana suedeză

9,1979

CHF

franc elvețian

1,6423

ISK

coroana islandeză

87,58

NOK

coroana norvegiană

8,1070

BGN

leva bulgărească

1,9558

CYP

lira cipriotă

0,5817

CZK

coroana cehă

28,026

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

245,13

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7016

MTL

lira malteză

0,4293

PLN

zlot polonez

3,7798

RON

leu românesc nou

3,3382

SKK

coroana slovacă

33,533

TRY

lira turcească

1,8205

AUD

dolar australian

1,6277

CAD

dolar canadian

1,5225

HKD

dolar Hong Kong

10,5946

NZD

dolar neozeelandez

1,8210

SGD

dolar Singapore

2,0514

KRW

won sud-coreean

1 255,58

ZAR

rand sud-african

9,5538

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,4722

HRK

kuna croată

7,4000

IDR

rupia indoneziană

12 322,64

MYR

ringgit Malaiezia

4,6392

PHP

peso Filipine

64,464

RUB

rubla rusească

34,9550

THB

baht thailandez

43,983

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referinţă publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/39

---

ORGANISME COMPETENTE PENTRU ÎNREGISTRAREA CONTRACTELOR DE CULTIVARE A TUTUNULUI

(2007/C 89/12)

Prezenta publicație este conformă cu dispozițiile articolului 171 co din Regulamentul (CE) nr. 1973/2004 al Comisiei cuprinzând modalităţile de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului, în ceea ce privește schema de ajutor pentru tutun.

BULGARIA

| 1. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Balgariya 14, ofis 504 |
| Smolyan District |
| BG-4700 Smolyan |

1.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Balgariya 14, ofis 504

Smolyan District

BG-4700 Smolyan

| 2. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| Razgrad District |
| BG-7400 Isperih |

2.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

Razgrad District

BG-7400 Isperih

| 3. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Petar Beron 2 |
| Burgas District |
| BG-8500 Aytos |

3.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Petar Beron 2

Burgas District

BG-8500 Aytos

| 4. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2 |
| Haskovo District |
| BG-6300 Haskovo |

4.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2

Haskovo District

BG-6300 Haskovo

| 5. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Hristo Botev 15 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2900 Gotse Delchev |

5.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Hristo Botev 15

Blagoevgrad District

BG-2900 Gotse Delchev

| 6. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Dr G. M. Dimitrov 28 |
| Plovdiv District |
| BG-4000 Plovdiv |

6.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Dr G. M. Dimitrov 28

Plovdiv District

BG-4000 Plovdiv

| 7. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Boris III 24 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2850 Petrich |

7.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Boris III 24

Blagoevgrad District

BG-2850 Petrich

| 8. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Minyorska 1 |
| Kardzhali District |
| BG-6600 Kardzhali |

8.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Minyorska 1

Kardzhali District

BG-6600 Kardzhali

GERMANIA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

AUSTRIA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

BELGIA

| 1. | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |
| Administratie Landbouwproductiebeheer |
| Dienst Akkerbouw |
| WTC III — 14de verdieping |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| B-1000 Brussel |

1.

Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

Administratie Landbouwproductiebeheer

Dienst Akkerbouw

WTC III — 14de verdieping

Simon Bolivarlaan 30

B-1000 Brussel

| 2. | Ministère de la Région Wallonne |
| --- | --- |
| Direction Générale de l'Agriculture |
| Division des aides à l'agriculture |
| Direction du secteur végétal |
| Chaussée de Louvain, 14 |
| B-5000 Namur |

2.

Ministère de la Région Wallonne

Direction Générale de l'Agriculture

Division des aides à l'agriculture

Direction du secteur végétal

Chaussée de Louvain, 14

B-5000 Namur

SPANIA

| 1. | Junta de Andalucía |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Pesca |
| Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA) |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

1.

Junta de Andalucía

Consejería de Agricultura y Pesca

Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA)

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

| 2. | Junta de Castilla — La Mancha |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Producción Agropecuaria |
| C/ Pintor Matías Moreno, 4 |
| E-45002 Toledo |

2.

Junta de Castilla — La Mancha

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Producción Agropecuaria

C/ Pintor Matías Moreno, 4

E-45002 Toledo

| 3. | Junta de Castilla y León |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

3.

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| 4. | Junta de Extremadura |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal, s/n |
| E-68800 Mérida (Badajoz) |

4.

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal, s/n

E-68800 Mérida (Badajoz)

| 5. | Diputación Foral de Navarra |
| --- | --- |
| Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación |
| Dirección General de Agricultura y Ganadería |
| C/ Tudela, 20 |
| E-31002 Pamplona |

5.

Diputación Foral de Navarra

Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación

Dirección General de Agricultura y Ganadería

C/ Tudela, 20

E-31002 Pamplona

FRANȚA

| ONIFLHOR |
| --- |
| 164, rue de Javel |
| F-75739 Paris Cedex 15 |
| Tél. (33-1) 44 25 36 77 |
| Fax (33-1) 44 54 31 69 |

ONIFLHOR

164, rue de Javel

F-75739 Paris Cedex 15

Tél. (33-1) 44 25 36 77

Fax (33-1) 44 54 31 69

ITALIA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |

AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo, 67 C |
| I-35131 Padova |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo, 67 C

I-35131 Padova

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato, 42/1 |
| I-50127 Firenze |

ARTEA

Via San Donato, 42/1

I-50127 Firenze

POLONIA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel. (48-22) 661-72-72 |
| Fax (48-22) 628-93-53 |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel. (48-22) 661-72-72

Fax (48-22) 628-93-53

PORTUGALIA

| IFADAP/INGA |
| --- |
| Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/ |
| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola |
| Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G |
| P-1600 Lisboa |
| Tel. (351-21) 751 85 00 |
| Fax (351-21) 751 86 11/2 |

IFADAP/INGA

Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola

Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G

P-1600 Lisboa

Tel. (351-21) 751 85 00

Fax (351-21) 751 86 11/2

SLOVACIA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/42

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cauza nr. COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 89/13)

| 1. | La data de 17 aprilie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Bridgestone Americas Holding Inc. („Bridgestone”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, controlul asupra întreprinderii Bandag Incorporated („Bandag”, SUA), prin achiziție de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 17 aprilie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Bridgestone Americas Holding Inc. („Bridgestone”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, controlul asupra întreprinderii Bandag Incorporated („Bandag”, SUA), prin achiziție de acțiuni.

| 2. | Activitățile întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Bridgestone: producția și distribuția de pneuri pentru autovehicule, precum și centre de servicii pentru pneuri, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Bridgestone: producția și distribuția de pneuri pentru autovehicule, precum și centre de servicii pentru pneuri,

| — | în cazul întreprinderii Bandag: producția de materiale de reșapare și echipamente pentru anvelope de autovehicule, reșapare de anvelope și servicii conexe. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Bandag: producția de materiale de reșapare și echipamente pentru anvelope de autovehicule, reșapare de anvelope și servicii conexe.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des Concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des Concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 24.4.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 89/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 89/43

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul nr. COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/C 89/14)

| 1. | La 17 aprilie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea The Apollo Group („Apollo”, SUA) dobândește controlul, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, asupra întreprinderii Claire's Stores, Inc. („Claire's”, SUA), prin achiziție de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La 17 aprilie 2007, Comisia a primit o notificare privind o concentrare propusă în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea The Apollo Group („Apollo”, SUA) dobândește controlul, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul Consiliului, asupra întreprinderii Claire's Stores, Inc. („Claire's”, SUA), prin achiziție de acțiuni.

| 2. | Activitățile întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Apollo: fond de investiții, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Apollo: fond de investiții,

| — | în cazul întreprinderii Claire's: vânzări cu amănuntul de produse cosmetice, gablonțuri și alte accesorii, în special în SUA. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Claire's: vânzări cu amănuntul de produse cosmetice, gablonțuri și alte accesorii, în special în SUA.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei referitoare la o procedură simplificată de tratare a unor anumite concentrări în sensul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii descrise în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei referitoare la o procedură simplificată de tratare a unor anumite concentrări în sensul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii descrise în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores, la următoarea adresă:





  Comisia Europeană |
| --- | --- |
| Direcția Generală Concurență |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [fax nr. (32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores, la următoarea adresă:

Comisia Europeană

Direcția Generală Concurență

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---