# Euroopa Liidu C 135/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 135 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide19. juuni 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 135

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide19. juuni 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 135/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4648 — Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 135/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4648 — Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2007/C 135/02 | Töölevõtmise teadaanne PE/106/S | 2 |
| | Komisjon |
| 2007/C 135/03 | Euro vahetuskurss | 3 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 135/04 | Loetelu organisatsioonidest, mis on tunnustatud vastavalt nõukogu direktiivile 94/57/EÜ laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Euroopa Parlament

2007/C 135/02

Töölevõtmise teadaanne PE/106/S

2

Komisjon

2007/C 135/03

Euro vahetuskurss

3

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 135/04

Loetelu organisatsioonidest, mis on tunnustatud vastavalt nõukogu direktiivile 94/57/EÜ laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta

4

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 135/05 | Konkursikutsed seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammidega Koostöö ja Võimekus | 5 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 135/06 | Riigiabi — Taani — Riigiabi C 5/07 (ex N 469/05) — Taani tonnaažimaksuga maksustatud laevandusettevõtjate teavitamiskohustuse paindlikumaks muutmine — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 6 |
| 2007/C 135/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 20 |
| 2007/C 135/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 21 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2007/C 135/09 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 22 |
| 2007/C 135/10 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 25 |
| 2007/C 135/11 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 27 |
| 2007/C 135/12 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 29 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2007/C 135/05

Konkursikutsed seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammidega Koostöö ja Võimekus

5

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 135/06

Riigiabi — Taani — Riigiabi C 5/07 (ex N 469/05) — Taani tonnaažimaksuga maksustatud laevandusettevõtjate teavitamiskohustuse paindlikumaks muutmine — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

1

6

2007/C 135/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

20

2007/C 135/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

21

MUUD AKTID

Komisjon

2007/C 135/09

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

22

2007/C 135/10

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

25

2007/C 135/11

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

27

2007/C 135/12

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4648 — Peter Döhle Schiffahrts-KG/GE Transportation Finance Inc./JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 135/01)

7. juunil 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4648 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4648 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Euroopa Parlament

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/2

---

Töölevõtmise teadaanne PE/106/S

(2007/C 135/02)

Euroopa Parlament korraldab konkursi järgmisele ametikohale:

PE/106/S — ajutine teenistuja — administraator (AD5) — info- ja kommunikatsioonitehnoloogia õppe spetsialist.

Konkursil osalemiseks on vajalik tööülesannetega seotud valdkonna ülikoolidiplom, mis vastab kolmeaastasele täisõppekavale.

Töökogemus pole nõutav.

Käesolev tööpakkumise teadaanne avaldatakse üksnes inglise ja prantsuse keeles. Täisteksti leiab Euroopa Liidu Teatajast C 135 A nimetatud kahes keeles.

---

Komisjon

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/3

---

Euro vahetuskurss (1)

18. juuni 2007

(2007/C 135/03)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3404 |
| JPY | Jaapani jeen | 165,46 |
| DKK | Taani kroon | 7,4440 |
| GBP | Inglise nael | 0,67630 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4345 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6620 |
| ISK | Islandi kroon | 83,41 |
| NOK | Norra kroon | 8,0750 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5836 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,599 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 250,20 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6963 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8011 |
| RON | Rumeenia leu | 3,2140 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,892 |
| TRY | Türgi liir | 1,7478 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5931 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4373 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,4793 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7768 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0605 |
| KRW | Korea won | 1 244,43 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5350 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2290 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3417 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 929,56 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5875 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,484 |
| RUB | Vene rubla | 34,7820 |
| THB | Tai baht | 43,620 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3404

JPY

Jaapani jeen

165,46

DKK

Taani kroon

7,4440

GBP

Inglise nael

0,67630

SEK

Rootsi kroon

9,4345

CHF

Šveitsi frank

1,6620

ISK

Islandi kroon

83,41

NOK

Norra kroon

8,0750

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5836

CZK

Tšehhi kroon

28,599

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

250,20

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6963

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8011

RON

Rumeenia leu

3,2140

SKK

Slovakkia kroon

33,892

TRY

Türgi liir

1,7478

AUD

Austraalia dollar

1,5931

CAD

Kanada dollar

1,4373

HKD

Hong Kongi dollar

10,4793

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7768

SGD

Singapuri dollar

2,0605

KRW

Korea won

1 244,43

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5350

CNY

Hiina jüaan

10,2290

HRK

Horvaatia kuna

7,3417

IDR

Indoneesia ruupia

11 929,56

MYR

Malaisia ringit

4,5875

PHP

Filipiini peeso

61,484

RUB

Vene rubla

34,7820

THB

Tai baht

43,620

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/4

---

Loetelu organisatsioonidest, mis on tunnustatud vastavalt nõukogu direktiivile 94/57/EÜ laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta

(2007/C 135/04)

| — | American Bureau of Shipping (ABS) |
| --- | --- |

—

American Bureau of Shipping (ABS)

| — | Bureau Veritas (BV) |
| --- | --- |

—

Bureau Veritas (BV)

| — | China Classification Society (CCS) |
| --- | --- |

—

China Classification Society (CCS)

| — | Det Norske Veritas (DNV) |
| --- | --- |

—

Det Norske Veritas (DNV)

| — | Germanischer Lloyd (GL) |
| --- | --- |

—

Germanischer Lloyd (GL)

| — | Korean Register of Shipping (KR) |
| --- | --- |

—

Korean Register of Shipping (KR)

| — | Lloyd's Register of Shipping (LR) |
| --- | --- |

—

Lloyd's Register of Shipping (LR)

| — | Nippon Kaiji Kyokai (NK) |
| --- | --- |

—

Nippon Kaiji Kyokai (NK)

| — | Registro Italiano Navale (RINA) |
| --- | --- |

—

Registro Italiano Navale (RINA)

| — | Russian Maritime Register of Shipping (RS) |
| --- | --- |

—

Russian Maritime Register of Shipping (RS)

| — | Hellenic Register of Shipping (HRS) (1)
   (2) |
| --- | --- |

—

Hellenic Register of Shipping (HRS) (1)
   (2)

| — | Registro Internacional Naval, SA (RINAVE) (3) |
| --- | --- |

—

Registro Internacional Naval, SA (RINAVE) (3)

| — | Polish Register of Shipping (PRS) (4) |
| --- | --- |

—

Polish Register of Shipping (PRS) (4)

---

(1)  Komisjoni otsus 2000/623/EÜ. ELT L 219, 24.8.2005, lk 43. Ühenduse tunnustus Kreeka ja Küprose suhtes, mis kehtib kolm aastat alates kõnealuse otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

(2)  Komisjoni otsus 2006/382/EÜ. ELT L 151, 6.6.2006, lk 31. Ühenduse tunnustus Malta suhtes, mis kehtib kuni 3. augustini 2008.

(3)  Komisjoni otsus 2005/311/EÜ. ELT L 99, 19.4.2005, lk 15. Ühenduse tunnustus Portugali suhtes, mis kehtib kolm aastat alates kõnealuse otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

(4)  Komisjoni otsus 2006/660/EÜ. ELT L 272, 3.10.2006, lk 17. Ühenduse tunnustus Tšehhi Vabariigi, Küprose, Leedu, Malta ja Slovaki Vabariigi suhtes, mis kehtib kolm aastat alates kõnealuse otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/5

---

Konkursikutsed seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi tööprogrammidega „Koostöö” ja „Võimekus”

(2007/C 135/05)

Teatatakse konkursikutsetest seoses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) tööprogrammidega „Koostöö” ja „Võimekus”.

Taotlusi oodatakse seoses järgmiste konkurssidega. Konkursside tähtajad ja eelarved esitatakse konkursikutsete tekstis, mis avaldatakse CORDISe veebilehel.

Eriprogramm „Koostöö”:

Teema: Tervishoid

Konkursikutse tunnus: FP7-HEALTH-2007-B

Eriprogramm „Võimekus”:

Osa: Teadustöö infrastruktuurid

Konkursikutse tunnus: FP7-INFRASTRUCTURES-2007-2

Kõnealused konkursikutsed on seotud komisjoni 11. juuni 2007. aasta otsusega C(2007)2460 ja 13. juuni 2007. aasta otsusega C(2007)2464 vastuvõetud tööprogrammidega.

Konkursside eeskirjad, tööprogrammid ja taotluste esitamise juhised on kättesaadavad CORDISe veebilehel:

http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/6

---

RIIGIABI — TAANI

Riigiabi C 5/07 (ex N 469/05) — Taani tonnaažimaksuga maksustatud laevandusettevõtjate teavitamiskohustuse paindlikumaks muutmine

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 135/06)

Oma 7. veebruari 2007. aasta kirjas, mis on esitatud käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles, teatas komisjon Taani Kuningriigile oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud riigiabiga.

Huvitatud pooled võivad esitada oma märkused ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja kirja avaldamise kuupäevast järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Energy and Transport |
| Directorate A — Unit 4 |
| B-1049 Brussels |
| Faksi nr: (32-2) 296 41 04 |

European Commission

Directorate-General for Energy and Transport

Directorate A — Unit 4

B-1049 Brussels

Faksi nr: (32-2) 296 41 04

Märkused edastatakse Taani Kuningriigile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, esitades taotluse põhjendused.

KOKKUVÕTE

1.   MENETLUS

| 1. | 13. septembri 2005. aasta kirjaga (1) teatas Taani komisjonile Taani tonnaažimaksuga maksustamise korra muutmisest. Kõnealuse korra kohaldamise luba anti algselt 12. märtsi 2002. aasta otsusega (2) (juhtum N 563/01). |
| --- | --- |

1.

13. septembri 2005. aasta kirjaga (1) teatas Taani komisjonile Taani tonnaažimaksuga maksustamise korra muutmisest. Kõnealuse korra kohaldamise luba anti algselt 12. märtsi 2002. aasta otsusega (2) (juhtum N 563/01).

| 2. | Kõnealune muudatus registreeriti teatatud riigiabina numbri N 469/05 all. Teatatud muudatus kehtestati 1. juuni 2005. aasta seadusega nr 408. |
| --- | --- |

2.

Kõnealune muudatus registreeriti teatatud riigiabina numbri N 469/05 all. Teatatud muudatus kehtestati 1. juuni 2005. aasta seadusega nr 408.

| 3. | 28. oktoobri 2005. aasta ning 19. mai ja 29. augusti 2006. aasta kirjadega (3) palus komisjon Taani ametiasutustel esitada lisateavet, mis edastati nende 22. novembri 2005. aasta ja 30. juuni 2006. aasta vastustes. (4) |
| --- | --- |

3.

28. oktoobri 2005. aasta ning 19. mai ja 29. augusti 2006. aasta kirjadega (3) palus komisjon Taani ametiasutustel esitada lisateavet, mis edastati nende 22. novembri 2005. aasta ja 30. juuni 2006. aasta vastustes. (4)

2.   MEETME KIRJELDUS

2.1.   Nimetus

| 4. | Tonnaažimaksuga maksustatud laevandusettevõtjate teavitamiskohustuse paindlikumaks muutmine. |
| --- | --- |

4.

Tonnaažimaksuga maksustatud laevandusettevõtjate teavitamiskohustuse paindlikumaks muutmine.

2.2.   Teatatud meetmete kirjeldus

| 5. | 1. juuni 2005. aasta seadusega nr 408 vabastati Taani tonnaažimaksuga (5) maksustatud Taani laevandusettevõtjad kohustusest esitada maksuhaldurile kõik vajalikud andmed oma finantstehingute kohta samasse kontserni kuuluvate välismaa äriühingutega. |
| --- | --- |

5.

1. juuni 2005. aasta seadusega nr 408 vabastati Taani tonnaažimaksuga (5) maksustatud Taani laevandusettevõtjad kohustusest esitada maksuhaldurile kõik vajalikud andmed oma finantstehingute kohta samasse kontserni kuuluvate välismaa äriühingutega.

| 6. | Kõnealustel juhtudel toimub kahe samasse kontserni kuuluva äriühingu vaheliste kaubandustehingute kontrollimine sõltumatute osapoolte vahelise turuhinna põhimõtte kohaselt. Kõnealune põhimõte hõlmab samasse kontserni kuuluvate sidusettevõtjate vaheliste tehingute hindade turuhindadele vastavuse kontrollimist. Kontrollimine on kohustuslik vastavalt:






  — | siirdehindade süsteemile, mida OECD riikidel palutakse rakendada, et vältida maksudest kõrvalehoidumist samasse kontserni kuuluvate ja kahes erinevas riigis maksustatud üksuste vaheliste kaubandustehingute kaudu; (6) |
| --- | --- | --- |

6.

Kõnealustel juhtudel toimub kahe samasse kontserni kuuluva äriühingu vaheliste kaubandustehingute kontrollimine sõltumatute osapoolte vahelise turuhinna põhimõtte kohaselt. Kõnealune põhimõte hõlmab samasse kontserni kuuluvate sidusettevõtjate vaheliste tehingute hindade turuhindadele vastavuse kontrollimist. Kontrollimine on kohustuslik vastavalt:

—

siirdehindade süsteemile, mida OECD riikidel palutakse rakendada, et vältida maksudest kõrvalehoidumist samasse kontserni kuuluvate ja kahes erinevas riigis maksustatud üksuste vaheliste kaubandustehingute kaudu; (6)

| — | süsteemiga kaasnevatele abi sihtotstarbelise kasutamise meetmetele. (7) Kõnealune abi sihtotstarbelise kasutamise meede on sätestatud eespool nimetatud 12. märtsi 2002. aasta otsuse jaotises 2.1.1 nimetuse all „reaalturuväärtuse põhimõte” ning kujutab endast tonnaažimaksuga maksustatud äriühingu ja tema sidusettevõtjate vaheliste kaubandustehingute kontrollimist. |
| --- | --- |

—

süsteemiga kaasnevatele abi sihtotstarbelise kasutamise meetmetele. (7) Kõnealune abi sihtotstarbelise kasutamise meede on sätestatud eespool nimetatud 12. märtsi 2002. aasta otsuse jaotises 2.1.1 nimetuse all „reaalturuväärtuse põhimõte” ning kujutab endast tonnaažimaksuga maksustatud äriühingu ja tema sidusettevõtjate vaheliste kaubandustehingute kontrollimist.

| 7. | Eespool punktis 4 nimetatud teavitamiskohustus, millest Taani tonnaažimaksuga maksustatud Taani laevandusettevõtjad oleks teatatud meetme rakendamisel vabastatud, ei kehti mitte ainult tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute suhtes. Selle maksunduses kasutamise eesmärk on võimaldada maksuhalduril kontrollida, kas üks kahest äriühingust, mis kuuluvad samasse kontserni, kuid mille suhtes kohaldatakse kahte erinevat ettevõtte tulumaksu süsteemi, ei kasuta siirdehindu suure osa oma kasumi ülekandmiseks teise äriühingusse, et saada kasu soodsamast maksustamise korrast. Seetõttu on kõnealune teave esmatähtis kontrollimisel, kas kontsernisiseste siirdehindade puhul on järgitud nii siirdehindade hinnadistsipliini (kui tehingud on piiriülesed) kui ka tonnaažimaksuga maksustamise korrale iseloomulikku abi sihtotstarbelise kasutamise kohustust (sõltumata sellest, kas tehingud on piiriülesed või mitte). |
| --- | --- |

7.

Eespool punktis 4 nimetatud teavitamiskohustus, millest Taani tonnaažimaksuga maksustatud Taani laevandusettevõtjad oleks teatatud meetme rakendamisel vabastatud, ei kehti mitte ainult tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute suhtes. Selle maksunduses kasutamise eesmärk on võimaldada maksuhalduril kontrollida, kas üks kahest äriühingust, mis kuuluvad samasse kontserni, kuid mille suhtes kohaldatakse kahte erinevat ettevõtte tulumaksu süsteemi, ei kasuta siirdehindu suure osa oma kasumi ülekandmiseks teise äriühingusse, et saada kasu soodsamast maksustamise korrast. Seetõttu on kõnealune teave esmatähtis kontrollimisel, kas kontsernisiseste siirdehindade puhul on järgitud nii siirdehindade hinnadistsipliini (kui tehingud on piiriülesed) kui ka tonnaažimaksuga maksustamise korrale iseloomulikku abi sihtotstarbelise kasutamise kohustust (sõltumata sellest, kas tehingud on piiriülesed või mitte).

| 8. | Taani ametiasutused on seisukohal, et kui üks nimetatud kahest äriühingust on Taani meretranspordiettevõtja, mis on maksustatud Taani tonnaažimaksuga, ja teine äriühing on välismaal asuv sidusettevõtja (sõsar-, tütar- või emaettevõtja), ei ole kõnealune Taani äriühing huvitatud siirdehindadega manipuleerides oma kasumi ülekandmisest välisettevõtjale. Kui üks sidusettevõtjatest on maksustatud vastavalt Taani tonnaažimaksuga maksustamise korrale ja teine on maksustatud muus riigis, ei ole Taani riigikassa Taani ametiasutuste sõnul huvitatud, et Taani maksuhaldur kontrolliks võimalikke kuritarvitusi, mis on siirdehindu kasutades toime pandud. Taani ametiasutuste arvates on sellisest kontrollimisest huvitatud üksnes teised liikmesriigid või kolmandad riigid. |
| --- | --- |

8.

Taani ametiasutused on seisukohal, et kui üks nimetatud kahest äriühingust on Taani meretranspordiettevõtja, mis on maksustatud Taani tonnaažimaksuga, ja teine äriühing on välismaal asuv sidusettevõtja (sõsar-, tütar- või emaettevõtja), ei ole kõnealune Taani äriühing huvitatud siirdehindadega manipuleerides oma kasumi ülekandmisest välisettevõtjale. Kui üks sidusettevõtjatest on maksustatud vastavalt Taani tonnaažimaksuga maksustamise korrale ja teine on maksustatud muus riigis, ei ole Taani riigikassa Taani ametiasutuste sõnul huvitatud, et Taani maksuhaldur kontrolliks võimalikke kuritarvitusi, mis on siirdehindu kasutades toime pandud. Taani ametiasutuste arvates on sellisest kontrollimisest huvitatud üksnes teised liikmesriigid või kolmandad riigid.

2.3.   Olemasoleva süsteemi kirjeldus

| 9. | Tonnaažimaksuga maksustamise korda kirjeldatakse eespool nimetatud komisjoni 12. märtsi 2002. aasta otsuses, mis käsitleb juhtumit N 563/01. Järgnevalt kirjeldatakse selle peamisi aspekte. |
| --- | --- |

9.

Tonnaažimaksuga maksustamise korda kirjeldatakse eespool nimetatud komisjoni 12. märtsi 2002. aasta otsuses, mis käsitleb juhtumit N 563/01. Järgnevalt kirjeldatakse selle peamisi aspekte.

| 10. | Kõikide abikõlblike tegevustega seotud tulu, mida maksustatakse vastavalt tonnaažimaksuga maksustamise korrale, on paušaalsumma, mis vastab igale alusele tonnaažimahutavuse alusel kindlaksmääratud summade kogusummale, sõltumata laevandusettevõtja tegelikust kasumist:






  Kuni 1 000 Nt | 7 Taani krooni (~0,90 EUR) päevas 100 Nt kohta |
| --- | --- | --- |
| 1 001–10 000 Nt | 5 Taani krooni (~0,70 EUR) päevas 100 Nt kohta |
| 10 001–25 000 Nt | 3 Taani krooni (~0,40 EUR) päevas 100 Nt kohta |
| >25 000 Nt | 2 Taani krooni (~0,30 EUR) päevas 100 Nt kohta |

10.

Kõikide abikõlblike tegevustega seotud tulu, mida maksustatakse vastavalt tonnaažimaksuga maksustamise korrale, on paušaalsumma, mis vastab igale alusele tonnaažimahutavuse alusel kindlaksmääratud summade kogusummale, sõltumata laevandusettevõtja tegelikust kasumist:

Kuni 1 000 Nt

7 Taani krooni (~0,90 EUR) päevas 100 Nt kohta

1 001–10 000 Nt

5 Taani krooni (~0,70 EUR) päevas 100 Nt kohta

10 001–25 000 Nt

3 Taani krooni (~0,40 EUR) päevas 100 Nt kohta

>25 000 Nt

2 Taani krooni (~0,30 EUR) päevas 100 Nt kohta

| 11. | Nii arvutatud tulu maksustatakse ettevõtte tulumaksu tavamääraga. Iga tonnaažimaksuga maksustatud aluse puhul arvutatakse maksustatav tulu tema netotonnaaži alusel 100 netotonni (Nt) kohta ja 24-tunnise ajavahemiku kohta sõltumata sellest, kas alust kasutatakse või mitte. |
| --- | --- |

11.

Nii arvutatud tulu maksustatakse ettevõtte tulumaksu tavamääraga. Iga tonnaažimaksuga maksustatud aluse puhul arvutatakse maksustatav tulu tema netotonnaaži alusel 100 netotonni (Nt) kohta ja 24-tunnise ajavahemiku kohta sõltumata sellest, kas alust kasutatakse või mitte.

| 12. | Alates 1. jaanuarist 2002 rakendunud korra võivad valida äriühingud, kes on Taani maksukohustuslased (kellel on Taanis kindel tegevuskoht) ja kes osutavad meretransporditeenuseid. Maksustamise korra võivad valida ka välismaa äriühingud, kes on Taanis registreeritud, sest nad on viinud oma tegevuskoha Taani. Maksustamise korda kohaldatakse ainult meretranspordialasest tegevusest teenitud tulu suhtes. |
| --- | --- |

12.

Alates 1. jaanuarist 2002 rakendunud korra võivad valida äriühingud, kes on Taani maksukohustuslased (kellel on Taanis kindel tegevuskoht) ja kes osutavad meretransporditeenuseid. Maksustamise korra võivad valida ka välismaa äriühingud, kes on Taanis registreeritud, sest nad on viinud oma tegevuskoha Taani. Maksustamise korda kohaldatakse ainult meretranspordialasest tegevusest teenitud tulu suhtes.

| 13. | Laevandusettevõtjad võivad otsustada, kas valida kõnealune maksustamise kord või mitte. Valik tuleb teha hiljemalt ajal, mil esitatakse tuludeklaratsioon aasta kohta, mil tonnaažimaksuga maksustamist kasutatakse esimest korda. Tonnaažimaksuga maksustamise korra valimise või sellest loobumise otsus on siduv kümme aastat. Taanis peavad samasse kontserni kuuluvad laevandusettevõtjad tegema tonnaažimaksuga maksustamise korra suhtes sama valiku. Kui laevandusettevõtja otsustab valida tonnaažimaksuga maksustamise korra, kohaldatakse kõnealust maksustamise korda tema kõikide aluste ja tegevuste suhtes, mis vastavad tingimustele. |
| --- | --- |

13.

Laevandusettevõtjad võivad otsustada, kas valida kõnealune maksustamise kord või mitte. Valik tuleb teha hiljemalt ajal, mil esitatakse tuludeklaratsioon aasta kohta, mil tonnaažimaksuga maksustamist kasutatakse esimest korda. Tonnaažimaksuga maksustamise korra valimise või sellest loobumise otsus on siduv kümme aastat. Taanis peavad samasse kontserni kuuluvad laevandusettevõtjad tegema tonnaažimaksuga maksustamise korra suhtes sama valiku. Kui laevandusettevõtja otsustab valida tonnaažimaksuga maksustamise korra, kohaldatakse kõnealust maksustamise korda tema kõikide aluste ja tegevuste suhtes, mis vastavad tingimustele.

2.4.   Kestus

| 14. | 5. aprilli 2006. aasta kirjas kohustusid Taani ametiasutused teatama kümne aasta jooksul uuesti teatatud meetmest, mis käsitleb Taani tonnaažimaksuga maksustatud Taani laevandusettevõtjate teavitamiskohustuse paindlikumaks muutmist. Seega lõpeb teatatud meede 2015. aasta lõpus. |
| --- | --- |

14.

5. aprilli 2006. aasta kirjas kohustusid Taani ametiasutused teatama kümne aasta jooksul uuesti teatatud meetmest, mis käsitleb Taani tonnaažimaksuga maksustatud Taani laevandusettevõtjate teavitamiskohustuse paindlikumaks muutmist. Seega lõpeb teatatud meede 2015. aasta lõpus.

2.5.   Eelarve

| 15. | Kõnealune muudatus ei mõjuta olemasoleva korra eelarvet. Kavandatud muudatusega üksikuid toetusi ei muudeta. |
| --- | --- |

15.

Kõnealune muudatus ei mõjuta olemasoleva korra eelarvet. Kavandatud muudatusega üksikuid toetusi ei muudeta.

2.6.   Muud riigiabi kavad, mida Taanis kohaldatakse meretranspordi suhtes

| 16. | Komisjonile teadaolevalt kohaldab Taani praegu meretranspordiettevõtjate suhtes lisaks tonnaažimaksuga maksustamise korrale veel ainult ühte kava: sellega vabastatakse laevaomanikud abikõlblike aluste pardal töötavate meremeeste tulumaksu ja sotsiaalmaksu tasumisest. (8) |
| --- | --- |

16.

Komisjonile teadaolevalt kohaldab Taani praegu meretranspordiettevõtjate suhtes lisaks tonnaažimaksuga maksustamise korrale veel ainult ühte kava: sellega vabastatakse laevaomanikud abikõlblike aluste pardal töötavate meremeeste tulumaksu ja sotsiaalmaksu tasumisest. (8)

2.7.   Taani ametiasutuste seisukoht

| 17. | Taani ametiasutused on seisukohal, et kui rahvusvahelisel äriühingul tekib kiusatus kasutada tonnaažimaksuga maksustatud Taani sidusettevõtja ja väljaspool Taanit asuva sidusettevõtja vahelisi kaubandustehinguid ettevõtte tulumaksust kõrvalehoidumiseks, kahjustaks selline maksudest kõrvalehoidumine teist asjaomast riiki, mitte Taanit. |
| --- | --- |

17.

Taani ametiasutused on seisukohal, et kui rahvusvahelisel äriühingul tekib kiusatus kasutada tonnaažimaksuga maksustatud Taani sidusettevõtja ja väljaspool Taanit asuva sidusettevõtja vahelisi kaubandustehinguid ettevõtte tulumaksust kõrvalehoidumiseks, kahjustaks selline maksudest kõrvalehoidumine teist asjaomast riiki, mitte Taanit.

| 18. | Seetõttu ei ole Taani maksuhaldur huvitatud Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute ja nende võimalike välismaiste sidusettevõtjate vaheliste tehingute järelevalve jätkamisest, sest see ei tooks Taani riigikassale lisatulu. Seetõttu tegi Taani ettepaneku vähendada Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute halduskoormust, mis Taani seisukohalt on ebavajalik. |
| --- | --- |

18.

Seetõttu ei ole Taani maksuhaldur huvitatud Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute ja nende võimalike välismaiste sidusettevõtjate vaheliste tehingute järelevalve jätkamisest, sest see ei tooks Taani riigikassale lisatulu. Seetõttu tegi Taani ettepaneku vähendada Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute halduskoormust, mis Taani seisukohalt on ebavajalik.

| 19. | Eespool nimetatud kaalutlusi arvesse võttes tunduvad Taani ametiasutused olevat kindlal seisukohal, et Taanis asuva Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühinguga seotud välisriigi äriühingu võimaliku maksudest kõrvalehoidumise kontrollimise kohustus lasub kõnealuse välisriigi maksuhalduril. Selline eeldus tähendab, et kõnealuse välisriigi, olgu see siis liikmesriik või kolmas riik, maksualased õigusaktid peaksid sisaldama siirdehindu käsitlevaid eeskirju ning tema maksuhaldur peaks kõnealuseid eeskirju tõhusalt rakendama, eelkõige tehingute suhtes, mis on teostatud Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingutega. |
| --- | --- |

19.

Eespool nimetatud kaalutlusi arvesse võttes tunduvad Taani ametiasutused olevat kindlal seisukohal, et Taanis asuva Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühinguga seotud välisriigi äriühingu võimaliku maksudest kõrvalehoidumise kontrollimise kohustus lasub kõnealuse välisriigi maksuhalduril. Selline eeldus tähendab, et kõnealuse välisriigi, olgu see siis liikmesriik või kolmas riik, maksualased õigusaktid peaksid sisaldama siirdehindu käsitlevaid eeskirju ning tema maksuhaldur peaks kõnealuseid eeskirju tõhusalt rakendama, eelkõige tehingute suhtes, mis on teostatud Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingutega.

3.   TOETUSE OLEMASOLU ESIALGNE HINDAMINE

| 20. | Pole mõtet kindlaks määrata, kas teatatud meetmed üksi on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna seda tuleb uurida koosmõjus kogu tonnaažimaksuga maksustamise korraga. Seega peaks komisjon uurima kogu tonnaažimaksuga maksustamise korda sellisena, nagu see oleks olnud juhul, kui teatatud meetmed oleks rakendatud. |
| --- | --- |

20.

Pole mõtet kindlaks määrata, kas teatatud meetmed üksi on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kuna seda tuleb uurida koosmõjus kogu tonnaažimaksuga maksustamise korraga. Seega peaks komisjon uurima kogu tonnaažimaksuga maksustamise korda sellisena, nagu see oleks olnud juhul, kui teatatud meetmed oleks rakendatud.

| 21. | Praeguses analüüsietapis leiab komisjon, et teatatud meetmed ei muuda tonnaažimaksuga maksustamise korra olemust riigiabina. |
| --- | --- |

21.

Praeguses analüüsietapis leiab komisjon, et teatatud meetmed ei muuda tonnaažimaksuga maksustamise korra olemust riigiabina.

| 22. | Seega on peamine küsimus teha kindlaks, kas kavandatud meetmed muudaksid hinnangut, mis on esitatud eespool nimetatud komisjoni 12. märtsi 2002. aasta otsuses, mis käsitleb maksustamise korra üldist kokkusobivust ühisturuga. |
| --- | --- |

22.

Seega on peamine küsimus teha kindlaks, kas kavandatud meetmed muudaksid hinnangut, mis on esitatud eespool nimetatud komisjoni 12. märtsi 2002. aasta otsuses, mis käsitleb maksustamise korra üldist kokkusobivust ühisturuga.

4.   KAHTLUSED MEETME KOKKUSOBIVUSES ÜHISTURUGA

4.1.   Teatatud meetmetega seotud abi sihtotstarbelise kasutamise meede

| 23. | Tonnaažimaksuga maksustamise korra ühisturuga kokkusobivuse üks peamisi tingimusi on mitme abi sihtotstarbelise kasutamise meetme olemasolu, mille eesmärk on tagada, et ei kõnealuses liikmesriigis ega üheski teises liikmesriigis või kolmandas riigis ei saaks maksustamise korrast kaudselt kasu ükski muu tegevus peale meretranspordi. Tonnaažimaksu lubamise võimalus on merendusalase suuniste (9) kohaselt kohaldatav teatud merendustegevuste suhtes ja kõnealused suunised kehtivad tõesti üksnes meretranspordi suhtes. Kui tonnaažimaksuga maksustamise korra muutmise tagajärjel peaks sellest kasu saama merendusega mitteseotud tegevused, satuks kahtluse alla korra kokkusobivus ühisturuga, nagu on üksikasjalikumalt selgitatud allpool. |
| --- | --- |

23.

Tonnaažimaksuga maksustamise korra ühisturuga kokkusobivuse üks peamisi tingimusi on mitme abi sihtotstarbelise kasutamise meetme olemasolu, mille eesmärk on tagada, et ei kõnealuses liikmesriigis ega üheski teises liikmesriigis või kolmandas riigis ei saaks maksustamise korrast kaudselt kasu ükski muu tegevus peale meretranspordi. Tonnaažimaksu lubamise võimalus on merendusalase suuniste (9) kohaselt kohaldatav teatud merendustegevuste suhtes ja kõnealused suunised kehtivad tõesti üksnes meretranspordi suhtes. Kui tonnaažimaksuga maksustamise korra muutmise tagajärjel peaks sellest kasu saama merendusega mitteseotud tegevused, satuks kahtluse alla korra kokkusobivus ühisturuga, nagu on üksikasjalikumalt selgitatud allpool.

| 24. | Taani tonnaažimaksuga maksustamise korraga seotud abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid on kirjeldatud eespool nimetatud komisjoni 12. märtsi 2002. aasta otsuse jaotises 2.11. |
| --- | --- |

24.

Taani tonnaažimaksuga maksustamise korraga seotud abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid on kirjeldatud eespool nimetatud komisjoni 12. märtsi 2002. aasta otsuse jaotises 2.11.

| 25. | Üks peamisi abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid on tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute ja nende võimalike kohalike või välismaiste sidusettevõtjate (või kõnealuste äriühingute osade, mis on maksustatud tavalise ettevõtte tulumaksuga) vaheliste kaubandustehingute kontroll, mis põhineb reaalturuväärtuse põhimõttel. Tuleb meeles pidada, et on olemas muid abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid, mis on seotud „ülekapitaliseerimisega” (10) või kulude ja tulude jaotamisega, kui osa äriühingust on maksustatud tonnaažimaksuga ja ülejäänu tavalise ettevõtte tulumaksuga. |
| --- | --- |

25.

Üks peamisi abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid on tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute ja nende võimalike kohalike või välismaiste sidusettevõtjate (või kõnealuste äriühingute osade, mis on maksustatud tavalise ettevõtte tulumaksuga) vaheliste kaubandustehingute kontroll, mis põhineb reaalturuväärtuse põhimõttel. Tuleb meeles pidada, et on olemas muid abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid, mis on seotud „ülekapitaliseerimisega” (10) või kulude ja tulude jaotamisega, kui osa äriühingust on maksustatud tonnaažimaksuga ja ülejäänu tavalise ettevõtte tulumaksuga.

| 26. | Kõikides tonnaažimaksuga maksustamise kordades, mille komisjon on viimase viie aasta jooksul heaks kiitnud, (11) on ette nähtud abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed, sh need, mis on seotud teatatud meetmega, st tonnaažimaksuga maksustatud ja sellega maksustamata üksuste vaheliste tehingute kontrollimine. |
| --- | --- |

26.

Kõikides tonnaažimaksuga maksustamise kordades, mille komisjon on viimase viie aasta jooksul heaks kiitnud, (11) on ette nähtud abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed, sh need, mis on seotud teatatud meetmega, st tonnaažimaksuga maksustatud ja sellega maksustamata üksuste vaheliste tehingute kontrollimine.

| 27. | Tonnaažimaksuga maksustamise korraga peavad kaasnema abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed, et vältida korra laienemist tegevustele, mis ei ole seotud meretranspordiga. Selleks nõuab komisjon tavaliselt, et liikmesriigid rakendaksid abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid, näiteks:






  — | reaalturuväärtuse põhimõttest lähtuv kaubandustehingute kontrollimine; |
| --- | --- | --- |

27.

Tonnaažimaksuga maksustamise korraga peavad kaasnema abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed, et vältida korra laienemist tegevustele, mis ei ole seotud meretranspordiga. Selleks nõuab komisjon tavaliselt, et liikmesriigid rakendaksid abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid, näiteks:

—

reaalturuväärtuse põhimõttest lähtuv kaubandustehingute kontrollimine;

| — | kapitalikulude abikõlblike ja abikõlbmatute tegevuste vahel õiglase jaotamise eeskirjad; |
| --- | --- |

—

kapitalikulude abikõlblike ja abikõlbmatute tegevuste vahel õiglase jaotamise eeskirjad;

| — | tulude abikõlblike ja abikõlbmatute tegevuste vahel õiglase jaotamise eeskirjad; |
| --- | --- |

—

tulude abikõlblike ja abikõlbmatute tegevuste vahel õiglase jaotamise eeskirjad;

| — | laevandusettevõtjate suhtes kohaldatav „kõik või mitte keegi” põhimõte („kõik kontserni kuuluvad abikõlblikud üksused peavad valima tonnaažimaksuga maksustamise korra, kui neist vähemalt üks seda teeb”). |
| --- | --- |

—

laevandusettevõtjate suhtes kohaldatav „kõik või mitte keegi” põhimõte („kõik kontserni kuuluvad abikõlblikud üksused peavad valima tonnaažimaksuga maksustamise korra, kui neist vähemalt üks seda teeb”).

| 28. | Kõnealuste meetmete eesmärk on muu hulgas vältida maksudest kõrvalehoidumist tegevuste puhul, mis ei ole seotud meretranspordiga. Kõnealuste meetmete rakendamine on oluline tonnaažimaksuga maksustamise korra ühisturuga kokkusobivuse hindamisel, sest need aitavad tagada, et korrast ei saaks põhjendamatut kasu tegevused, mida ei ole nimetatud ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta. Kõnealused abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed peavad moodustama tonnaažimaksuga maksustamise korra lahutamatu osa. |
| --- | --- |

28.

Kõnealuste meetmete eesmärk on muu hulgas vältida maksudest kõrvalehoidumist tegevuste puhul, mis ei ole seotud meretranspordiga. Kõnealuste meetmete rakendamine on oluline tonnaažimaksuga maksustamise korra ühisturuga kokkusobivuse hindamisel, sest need aitavad tagada, et korrast ei saaks põhjendamatut kasu tegevused, mida ei ole nimetatud ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta. Kõnealused abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed peavad moodustama tonnaažimaksuga maksustamise korra lahutamatu osa.

| 29. | Eelkõige sisaldub reaalturuväärtuse põhimõttest lähtuv tonnaažimaksu sihtotstarbelise kasutamise meede komisjoni otsustes, millega kiidetakse heaks tonnaažimaksuga maksustamise korrad (vt 26. põhjendus), sh käesolev kord, ja sellega tagatakse, et Taani tonnaažimaksuga maksustamise korda kohaldatakse ainult Taani maksukohustuslaseks olevate äriühingute meretranspordialase tegevuse suhtes. |
| --- | --- |

29.

Eelkõige sisaldub reaalturuväärtuse põhimõttest lähtuv tonnaažimaksu sihtotstarbelise kasutamise meede komisjoni otsustes, millega kiidetakse heaks tonnaažimaksuga maksustamise korrad (vt 26. põhjendus), sh käesolev kord, ja sellega tagatakse, et Taani tonnaažimaksuga maksustamise korda kohaldatakse ainult Taani maksukohustuslaseks olevate äriühingute meretranspordialase tegevuse suhtes.

4.2.   Asjaomase abi sihtotstarbelise kasutamise meetme tõhususe muutmine

| 30. | Tuleb meeles pidada, et abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed on esmatähtsad tonnaažimaksuga maksustamise korra häireteta toimimise tagamisel. Komisjon on nõudnud kõnealuste abi sihtotstarbelise kasutamise meetmete rakendamist kõikide tonnaažimaksuga maksustamise kordade puhul, mis on viimase viie aasta jooksul heaks kiidetud. |
| --- | --- |

30.

Tuleb meeles pidada, et abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed on esmatähtsad tonnaažimaksuga maksustamise korra häireteta toimimise tagamisel. Komisjon on nõudnud kõnealuste abi sihtotstarbelise kasutamise meetmete rakendamist kõikide tonnaažimaksuga maksustamise kordade puhul, mis on viimase viie aasta jooksul heaks kiidetud.

| 31. | Kaubandustehingutega seotud tõhusa abi sihtotstarbelise kasutamise meetme rakendamiseta võivad eelkõige meretranspordisektorist erinevad sektorid kas kõnealuses liikmesriigis või teistes riikides kasutada võimalust hoiduda kõnealuse liikmesriigi tonnaažimaksuga maksustatud sidusettevõtjatega teostatud kaubandustehingute abil kõrvale ettevõtte tulumaksust. |
| --- | --- |

31.

Kaubandustehingutega seotud tõhusa abi sihtotstarbelise kasutamise meetme rakendamiseta võivad eelkõige meretranspordisektorist erinevad sektorid kas kõnealuses liikmesriigis või teistes riikides kasutada võimalust hoiduda kõnealuse liikmesriigi tonnaažimaksuga maksustatud sidusettevõtjatega teostatud kaubandustehingute abil kõrvale ettevõtte tulumaksust.

| 32. | Komisjon saab aru, et Taani ametiasutused kavatsevad reaalturuväärtuse põhimõttest lähtuva abi sihtotstarbelise kasutamise meetme abil jätkata kahe sidusettevõtja vaheliste tehingute kontrollimist, kui üks neist on maksustatud tonnaažimaksuga, kuid ainult juhul, kui mõlemad on Taani maksukohustuslased. |
| --- | --- |

32.

Komisjon saab aru, et Taani ametiasutused kavatsevad reaalturuväärtuse põhimõttest lähtuva abi sihtotstarbelise kasutamise meetme abil jätkata kahe sidusettevõtja vaheliste tehingute kontrollimist, kui üks neist on maksustatud tonnaažimaksuga, kuid ainult juhul, kui mõlemad on Taani maksukohustuslased.

| 33. | Järelikult, kuigi järelevalve tonnaažimaksuga maksustatud äriühingu siseriiklike tehingute üle jääks Taani ametiasutuste kohustuseks, oleks tonnaažimaksuga maksustatud Taani äriühingu ja välisriigi sidusettevõtja vaheliste piiriüleste tehingute kontrollimine kõnealuse välisriigi kohustus. |
| --- | --- |

33.

Järelikult, kuigi järelevalve tonnaažimaksuga maksustatud äriühingu siseriiklike tehingute üle jääks Taani ametiasutuste kohustuseks, oleks tonnaažimaksuga maksustatud Taani äriühingu ja välisriigi sidusettevõtja vaheliste piiriüleste tehingute kontrollimine kõnealuse välisriigi kohustus.

| 34. | Komisjon kahtleb praeguses analüüsietapis siiski, kas teatatud meetmetega muudetud esialgne tonnaažimaksuga maksustamise kord oleks jätkuvalt ühisturuga kokkusobiv, sest teatatud meetmed võivad kahjustada eespool nimetatud abi sihtotstarbelise kasutamise meedet. Viimane on maksustamise korra kokkusobivuse tagamisel esmatähtis. (12) |
| --- | --- |

34.

Komisjon kahtleb praeguses analüüsietapis siiski, kas teatatud meetmetega muudetud esialgne tonnaažimaksuga maksustamise kord oleks jätkuvalt ühisturuga kokkusobiv, sest teatatud meetmed võivad kahjustada eespool nimetatud abi sihtotstarbelise kasutamise meedet. Viimane on maksustamise korra kokkusobivuse tagamisel esmatähtis. (12)

| 35. | Samuti kardab komisjon, et teatatud meetmed muudavad teistes liikmesriikides maksustatud äriühingute jaoks kergemaks maksudest kõrvalehoidumise kõnealustes liikmesriikides, sest on vähem tõenäoline, et Taani maksuhaldur avastab kõnealuste äriühingute ja Taanis asuva tonnaažimaksuga maksustatud sidusettevõtja vahelise tehinguga seotud pettuse, kui teda ei teavitata enam korrapäraselt Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute ja nende välisriigis asuvate sidusettevõtjate vahelistest kaubandustehingutest. |
| --- | --- |

35.

Samuti kardab komisjon, et teatatud meetmed muudavad teistes liikmesriikides maksustatud äriühingute jaoks kergemaks maksudest kõrvalehoidumise kõnealustes liikmesriikides, sest on vähem tõenäoline, et Taani maksuhaldur avastab kõnealuste äriühingute ja Taanis asuva tonnaažimaksuga maksustatud sidusettevõtja vahelise tehinguga seotud pettuse, kui teda ei teavitata enam korrapäraselt Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingute ja nende välisriigis asuvate sidusettevõtjate vahelistest kaubandustehingutest.

| 36. | Kui abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed osutuvad või võivad osutuda ebatõhusaks, leiab komisjon, et tonnaažimaksuga maksustamise kord, millest saavad kasu tegevused, mis ei ole seotud meretranspordiga, võib kaubandustingimusi kahjulikult mõjutada määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, ja et sellisel juhul on kõnealune maksustamise kord ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

36.

Kui abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed osutuvad või võivad osutuda ebatõhusaks, leiab komisjon, et tonnaažimaksuga maksustamise kord, millest saavad kasu tegevused, mis ei ole seotud meretranspordiga, võib kaubandustingimusi kahjulikult mõjutada määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, ja et sellisel juhul on kõnealune maksustamise kord ühisturuga kokkusobimatu.

| 37. | Käesoleval juhul kardab komisjon, et teates nimetatud abi sihtotstarbelise kasutamise meetme muutmine võib kaasa tuua olukorra, kus teistes riikides maksustatavad tegevused, mis seega ei kuulu maksustamisele Taani tonnaažimaksuga, saavad viimasest põhjendamatut kasu ebaõiglase hinnaga tehingute kaudu Taani tonnaažimaksuga maksustatud Taanis asuvate sidusettevõtjatega. |
| --- | --- |

37.

Käesoleval juhul kardab komisjon, et teates nimetatud abi sihtotstarbelise kasutamise meetme muutmine võib kaasa tuua olukorra, kus teistes riikides maksustatavad tegevused, mis seega ei kuulu maksustamisele Taani tonnaažimaksuga, saavad viimasest põhjendamatut kasu ebaõiglase hinnaga tehingute kaudu Taani tonnaažimaksuga maksustatud Taanis asuvate sidusettevõtjatega.

| 38. | Seoses eespool nimetatuga soovib komisjon saada kõikide liikmesriikide kolmandate isikute seisukohad järgmistes küsimustes. |
| --- | --- |

38.

Seoses eespool nimetatuga soovib komisjon saada kõikide liikmesriikide kolmandate isikute seisukohad järgmistes küsimustes.

| 39. | Esiteks tuleks kindlaks määrata, kuidas Taani saab tagada, et pärast teatatud meetmete rakendamist suudab tema maksuhaldur siiski avastada Taani tonnaažimaksuga maksustatud laevandusettevõtjate välisriigis asuvate sidusettevõtjate katseid maksudest kõrvale hoiduda ja teavitada sellistest katsetest asjaomast välisriiki. Kui ta seda ei suuda, siis soovib komisjon teada, kas välisriigid, sh liikmesriigid, on valmis võtma enda kanda Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingutega (millest enamik on väga tõenäoliselt Taanis asuvad äriühingud) tehtud piiriüleste tehingute kontrollimise kohustuse. |
| --- | --- |

39.

Esiteks tuleks kindlaks määrata, kuidas Taani saab tagada, et pärast teatatud meetmete rakendamist suudab tema maksuhaldur siiski avastada Taani tonnaažimaksuga maksustatud laevandusettevõtjate välisriigis asuvate sidusettevõtjate katseid maksudest kõrvale hoiduda ja teavitada sellistest katsetest asjaomast välisriiki. Kui ta seda ei suuda, siis soovib komisjon teada, kas välisriigid, sh liikmesriigid, on valmis võtma enda kanda Taani tonnaažimaksuga maksustatud äriühingutega (millest enamik on väga tõenäoliselt Taanis asuvad äriühingud) tehtud piiriüleste tehingute kontrollimise kohustuse.

| 40. | Teiseks soovib komisjon teada, kas ainult kohalikke tonnaažimaksuga maksustamata sidusettevõtjaid omavate abisaajate ja ainult välismaiseid sidusettevõtjaid omavate abisaajate ebavõrdne kohtlemine seoses teavitamiskohustusega on õiguspärane. Matra kohtuotsust (13) arvesse võttes võib selline ebavõrdne kohtlemine tõepoolest mõjutada maksustamise korra kokkusobivust ühisturuga. |
| --- | --- |

40.

Teiseks soovib komisjon teada, kas ainult kohalikke tonnaažimaksuga maksustamata sidusettevõtjaid omavate abisaajate ja ainult välismaiseid sidusettevõtjaid omavate abisaajate ebavõrdne kohtlemine seoses teavitamiskohustusega on õiguspärane. Matra kohtuotsust (13) arvesse võttes võib selline ebavõrdne kohtlemine tõepoolest mõjutada maksustamise korra kokkusobivust ühisturuga.

| 41. | Kolmandaks soovib komisjon teada, kas järgmised liikmesriikidevahelise koostöö mehhanismid oleks sobivad, et täiustada abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid, mis kaasnevad tonnaažimaksuga maksustamise korraga:






  — | vastastikuse abistamise kohustus, mille määratlemisel võetakse arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 10 (14) ja mis seoses tonnaažimaksuga maksustatud äriühingu piiriüleste tehingutega ulatub kaugemale liikmesriikidevahelise võimaliku kahepoolse maksundusalase koostöölepingu tingimustest ja OECD suunistes esitatud soovitustest, et vältida kogu ühendust hõlmavat olukorda, kus tonnaažimaksuga maksustamise korrast saavad kasu abikõlbmatud tegevused; |
| --- | --- | --- |

41.

Kolmandaks soovib komisjon teada, kas järgmised liikmesriikidevahelise koostöö mehhanismid oleks sobivad, et täiustada abi sihtotstarbelise kasutamise meetmeid, mis kaasnevad tonnaažimaksuga maksustamise korraga:

—

vastastikuse abistamise kohustus, mille määratlemisel võetakse arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 10 (14) ja mis seoses tonnaažimaksuga maksustatud äriühingu piiriüleste tehingutega ulatub kaugemale liikmesriikidevahelise võimaliku kahepoolse maksundusalase koostöölepingu tingimustest ja OECD suunistes esitatud soovitustest, et vältida kogu ühendust hõlmavat olukorda, kus tonnaažimaksuga maksustamise korrast saavad kasu abikõlbmatud tegevused;

| — | tonnaažimaksuga maksustamise korra kasutusele võtnud liikmesriigi maksuhalduri kohustus teavitada korrapäraselt teise liikmesriigi maksuhaldurit, kus tema kahtlustuste kohaselt teostatakse õigusvastaseid tehinguid, mis vähendavad teise liikmesriigi maksutulusid ja millest saab kasu esimeses liikmesriigis asuv tonnaažimaksuga maksustatud äriühing. |
| --- | --- |

—

tonnaažimaksuga maksustamise korra kasutusele võtnud liikmesriigi maksuhalduri kohustus teavitada korrapäraselt teise liikmesriigi maksuhaldurit, kus tema kahtlustuste kohaselt teostatakse õigusvastaseid tehinguid, mis vähendavad teise liikmesriigi maksutulusid ja millest saab kasu esimeses liikmesriigis asuv tonnaažimaksuga maksustatud äriühing.

| 42. | Komisjon kutsub kõikide liikmesriikide kolmandaid isikuid üles esitama oma seisukoht eespool nimetatud küsimustes. |
| --- | --- |

42.

Komisjon kutsub kõikide liikmesriikide kolmandaid isikuid üles esitama oma seisukoht eespool nimetatud küsimustes.

| 43. | Seetõttu on vajalik riigiabimenetlust käsitleva määruse (15) artikli 4 lõikel 4 põhinev uurimismenetlus, et komisjon saaks enne lõplikule seisukohale asumist teatatud meetmete ühisturuga kokkusobivuse osas selgitada kõnealuseid küsimusi ja nende võimalikku mõju maksustamise korra kokkusobivusele ühisturuga. |
| --- | --- |

43.

Seetõttu on vajalik riigiabimenetlust käsitleva määruse (15) artikli 4 lõikel 4 põhinev uurimismenetlus, et komisjon saaks enne lõplikule seisukohale asumist teatatud meetmete ühisturuga kokkusobivuse osas selgitada kõnealuseid küsimusi ja nende võimalikku mõju maksustamise korra kokkusobivusele ühisturuga.

KIRJA TEKST

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Ved brev af 13. september 2005 (16) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning, der oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (17) (sag nr. N 563/01). |
| --- | --- |

1.

Ved brev af 13. september 2005 (16) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning, der oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (17) (sag nr. N 563/01).

| 2. | Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. |
| --- | --- |

2.

Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005.

| 3. | Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (18) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005 og 30. juni 2006 (19). |
| --- | --- |

3.

Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (18) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005 og 30. juni 2006 (19).

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

2.1.   Betegnelse

| 4. | Lempelse af oplysningspligten for rederier, der er omfattet af tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

4.

Lempelse af oplysningspligten for rederier, der er omfattet af tonnageskatteordningen.

2.2.   Beskrivelse af den anmeldte ændring af foranstaltningerne

| 5. | Lov nr. 408 af 1. juni 2005 fritager danske rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (20), fra deres pligt til at forsyne skattemyndighederne med alle nødvendige oplysninger om deres finansielle transaktioner med koncernforbundne udenlandske virksomheder. |
| --- | --- |

5.

Lov nr. 408 af 1. juni 2005 fritager danske rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (20), fra deres pligt til at forsyne skattemyndighederne med alle nødvendige oplysninger om deres finansielle transaktioner med koncernforbundne udenlandske virksomheder.

| 6. | I sådanne tilfælde foretages kontrollen af kommercielle transaktioner mellem to koncernforbundne virksomheder på basis af armslængdeprincippet. Dette princip består i at kontrollere, at de priser, der benyttes i forbindelse med transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, er i overensstemmelse med markedspriserne. Denne kontrol er påkrævet i henhold til både:






  — | de regler for interne afregningspriser, som OECD-landene opfordres til anvende for at forhindre skatteunddragelse via kommercielle transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, der beskattes i to forskellige lande (21), og |
| --- | --- | --- |

6.

I sådanne tilfælde foretages kontrollen af kommercielle transaktioner mellem to koncernforbundne virksomheder på basis af armslængdeprincippet. Dette princip består i at kontrollere, at de priser, der benyttes i forbindelse med transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, er i overensstemmelse med markedspriserne. Denne kontrol er påkrævet i henhold til både:

—

de regler for interne afregningspriser, som OECD-landene opfordres til anvende for at forhindre skatteunddragelse via kommercielle transaktioner mellem koncernforbundne virksomheder, der beskattes i to forskellige lande (21), og

| — | en af de ring-fencing-foranstaltninger (22), der er knyttet til ordningen. Den pågældende foranstaltning er beskrevet i punkt 2.11.1 i førnævnte beslutning af 12. marts 2002 under overskriften »armslængdeprincippet« og består i kontrollere kommercielle transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab og dets koncernforbundne selskaber. |
| --- | --- |

—

en af de ring-fencing-foranstaltninger (22), der er knyttet til ordningen. Den pågældende foranstaltning er beskrevet i punkt 2.11.1 i førnævnte beslutning af 12. marts 2002 under overskriften »armslængdeprincippet« og består i kontrollere kommercielle transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab og dets koncernforbundne selskaber.

| 7. | Den oplysningspligt, der er nævnt i punkt 4 ovenfor, og som danske tonnagebeskattede rederier vil blive fritaget for, hvis den anmeldte foranstaltning gennemføres, er ikke kun specifik for selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen. I et skattesystem tjener den til at give skattemyndighederne mulighed for at tjekke, at et af to selskaber, der tilhører samme koncern, men som henhører under to forskellige selskabsskatteordninger, ikke benytter de interne afregningspriser til at overføre hovedparten af sit overskud til det andet selskab, der beskattes efter den mest fordelagtige ordning. Disse oplysninger er derfor meget vigtige for kontrollen med de interne afregningspriser i en koncern af virksomheder under såvel reglerne for interne afregningspriser (når transaktionerne er grænseoverskridende) som ring-fencing-forpligtelsen (hvad enten transaktionerne er grænseoverskridende eller ej), som er specifik for tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

7.

Den oplysningspligt, der er nævnt i punkt 4 ovenfor, og som danske tonnagebeskattede rederier vil blive fritaget for, hvis den anmeldte foranstaltning gennemføres, er ikke kun specifik for selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen. I et skattesystem tjener den til at give skattemyndighederne mulighed for at tjekke, at et af to selskaber, der tilhører samme koncern, men som henhører under to forskellige selskabsskatteordninger, ikke benytter de interne afregningspriser til at overføre hovedparten af sit overskud til det andet selskab, der beskattes efter den mest fordelagtige ordning. Disse oplysninger er derfor meget vigtige for kontrollen med de interne afregningspriser i en koncern af virksomheder under såvel reglerne for interne afregningspriser (når transaktionerne er grænseoverskridende) som ring-fencing-forpligtelsen (hvad enten transaktionerne er grænseoverskridende eller ej), som er specifik for tonnageskatteordningen.

| 8. | De danske myndigheder mener, at når et af disse to selskaber er et dansk tonnagebeskattet rederi, og det andet selskab er et i udlandet baseret koncernforbundet selskab (søster-, datter- eller moderselskab), har dette danske selskab ingen interesse i at eksportere sit overskud til sine koncernforbundne selskaber i udlandet ved at manipulere med de interne afregningspriser. Når et af de to koncernforbundne selskaber beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og det andet beskattes i et andet land, tjener de danske skattemyndigheders undersøgelse af eventuelle misbrug via de interne afregningspriser derfor ikke, ifølge de danske myndigheder, statskassens sag. Denne kontrol er efter de danske myndigheders opfattelse kun i andre medlemsstaters og i tredjelandes interesse. |
| --- | --- |

8.

De danske myndigheder mener, at når et af disse to selskaber er et dansk tonnagebeskattet rederi, og det andet selskab er et i udlandet baseret koncernforbundet selskab (søster-, datter- eller moderselskab), har dette danske selskab ingen interesse i at eksportere sit overskud til sine koncernforbundne selskaber i udlandet ved at manipulere med de interne afregningspriser. Når et af de to koncernforbundne selskaber beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og det andet beskattes i et andet land, tjener de danske skattemyndigheders undersøgelse af eventuelle misbrug via de interne afregningspriser derfor ikke, ifølge de danske myndigheder, statskassens sag. Denne kontrol er efter de danske myndigheders opfattelse kun i andre medlemsstaters og i tredjelandes interesse.

2.3.   Beskrivelse af den eksisterende ordning

| 9. | Tonnageskatteordningen er beskrevet i førnævnte beslutning vedtaget af Kommissionen den 12. marts 2002 i sag nr. N 563/01. Her følger en kort beskrivelse af ordningens hovedtræk. |
| --- | --- |

9.

Tonnageskatteordningen er beskrevet i førnævnte beslutning vedtaget af Kommissionen den 12. marts 2002 i sag nr. N 563/01. Her følger en kort beskrivelse af ordningens hovedtræk.

| 10. | Den skattepligtige indkomst af virksomhed omfattet af tonnageskatteordningen fastsættes for hvert skib som et fast beløb i forhold til skibets tonnage uanset rederiets faktiske driftsresultat. Den beregnes således:






  Til og med 1 000 NT | 7 DKK (ca. 0,90 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| --- | --- | --- |
| 1 001-10 000 NT | 5 DKK (ca. 0,70 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| 10 001-25 000 NT | 3 DKK (ca. 0,40 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |
| Over 25 000 NT | 2 DKK (ca. 0,30 EUR) pr. 100 NT pr. døgn |

10.

Den skattepligtige indkomst af virksomhed omfattet af tonnageskatteordningen fastsættes for hvert skib som et fast beløb i forhold til skibets tonnage uanset rederiets faktiske driftsresultat. Den beregnes således:

Til og med 1 000 NT

7 DKK (ca. 0,90 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

1 001-10 000 NT

5 DKK (ca. 0,70 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

10 001-25 000 NT

3 DKK (ca. 0,40 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

Over 25 000 NT

2 DKK (ca. 0,30 EUR) pr. 100 NT pr. døgn

| 11. | Den således beregnede skattepligtige indkomst beskattes efter den almindelige selskabsskattesats. For hvert skib, der tonnagebeskattes, beregnes den skattepligtige indkomst i forhold til skibets nettotonnage, pr. 100 nettoton (NT) og pr. påbegyndt døgn, uanset om skibet er i drift eller ej. |
| --- | --- |

11.

Den således beregnede skattepligtige indkomst beskattes efter den almindelige selskabsskattesats. For hvert skib, der tonnagebeskattes, beregnes den skattepligtige indkomst i forhold til skibets nettotonnage, pr. 100 nettoton (NT) og pr. påbegyndt døgn, uanset om skibet er i drift eller ej.

| 12. | Ordningen, der har været anvendt siden 1. januar 2002, er åben for selskaber, der er skattepligtige i Danmark (dvs. som har fast driftssted i Danmark), og som leverer søtransportydelser. Ordningen kan også anvendes af udenlandske selskaber, som bliver hjemmehørende i Danmark ved flytning af ledelsens sæde til landet. Kun indkomst fra rederivirksomhed kan omfattes af ordningen. |
| --- | --- |

12.

Ordningen, der har været anvendt siden 1. januar 2002, er åben for selskaber, der er skattepligtige i Danmark (dvs. som har fast driftssted i Danmark), og som leverer søtransportydelser. Ordningen kan også anvendes af udenlandske selskaber, som bliver hjemmehørende i Danmark ved flytning af ledelsens sæde til landet. Kun indkomst fra rederivirksomhed kan omfattes af ordningen.

| 13. | Deltagelse i ordningen er frivillig. Valget skal træffes senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for det indkomstår, hvor tonnagebeskatning første gang vil kunne vælges. Valg eller fravalg af tonnagebeskatning er bindende for rederiet i en periode på ti år. Inden for Danmarks grænser skal koncernforbundne rederier træffe samme valg, for så vidt angår anvendelse af tonnageskatteordningen. Når tonnageskatteordningen vælges, skal samtlige skibe og andre aktiviteter, som opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, indgå i tonnageskatteordningen. |
| --- | --- |

13.

Deltagelse i ordningen er frivillig. Valget skal træffes senest ved rettidig indgivelse af selvangivelse for det indkomstår, hvor tonnagebeskatning første gang vil kunne vælges. Valg eller fravalg af tonnagebeskatning er bindende for rederiet i en periode på ti år. Inden for Danmarks grænser skal koncernforbundne rederier træffe samme valg, for så vidt angår anvendelse af tonnageskatteordningen. Når tonnageskatteordningen vælges, skal samtlige skibe og andre aktiviteter, som opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, indgå i tonnageskatteordningen.

2.4.   Varighed

| 14. | Ved brev af 5. april 2006 forpligtede de danske myndigheder sig til at genanmelde foranstaltningen vedrørende lempelse af oplysningspligten for rederier omfattet af den danske tonnageskatteordning inden for ti år. Den anmeldte foranstaltning anses derfor at udløbe ved udgangen af 2015. |
| --- | --- |

14.

Ved brev af 5. april 2006 forpligtede de danske myndigheder sig til at genanmelde foranstaltningen vedrørende lempelse af oplysningspligten for rederier omfattet af den danske tonnageskatteordning inden for ti år. Den anmeldte foranstaltning anses derfor at udløbe ved udgangen af 2015.

2.5.   Budget

| 15. | Denne ændring af ordningen får ingen budgetmæssige følger for den eksisterende ordning. Individuelle støtteforanstaltninger vil ikke blive påvirket af den påtænkte ændring. |
| --- | --- |

15.

Denne ændring af ordningen får ingen budgetmæssige følger for den eksisterende ordning. Individuelle støtteforanstaltninger vil ikke blive påvirket af den påtænkte ændring.

2.6.   Andre statsstøtteordninger inden for søtransportsektoren i Danmark

| 16. | Ud over tonnageskatteordningen anvender Danmark, så vidt Kommissionen ved, på nuværende tidspunkt kun én anden ordning til fordel for virksomheder inden for søtransportsektoren, nemlig den, der fritager rederierne for betaling af skat og socialsikringsafgifter for søfolk, der arbejder om bord på skibe, der opfylder de relevante regler (23). |
| --- | --- |

16.

Ud over tonnageskatteordningen anvender Danmark, så vidt Kommissionen ved, på nuværende tidspunkt kun én anden ordning til fordel for virksomheder inden for søtransportsektoren, nemlig den, der fritager rederierne for betaling af skat og socialsikringsafgifter for søfolk, der arbejder om bord på skibe, der opfylder de relevante regler (23).

2.7.   De danske myndigheders holdning

| 17. | De danske myndigheder har den opfattelse, at hvis et multinationalt selskab skulle fristes til at unddrage sig selskabsskat via kommercielle transaktioner mellem et koncernforbundet dansk selskab, der er omfattet af tonnageskatteordningen, og et koncernforbundet udenlandsk selskab, vil en sådan skatteunddragelse være til skade for det andet land og ikke for Danmark. |
| --- | --- |

17.

De danske myndigheder har den opfattelse, at hvis et multinationalt selskab skulle fristes til at unddrage sig selskabsskat via kommercielle transaktioner mellem et koncernforbundet dansk selskab, der er omfattet af tonnageskatteordningen, og et koncernforbundet udenlandsk selskab, vil en sådan skatteunddragelse være til skade for det andet land og ikke for Danmark.

| 18. | Det er derfor ikke i de danske skattemyndigheders interesse at foretage en systematisk overvågning af transaktioner mellem selskaber, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, og deres koncernforbundne udenlandske selskaber, eftersom en sådan overvågning ikke vil resultere i ekstraindtægter for den danske statskasse. Det er grunden til, at Danmark foreslog at befri virksomheder, der er omfattet af tonnageskatteordningen, fra administrative byrder, som de set ud fra deres eget perspektiv finder unødvendige. |
| --- | --- |

18.

Det er derfor ikke i de danske skattemyndigheders interesse at foretage en systematisk overvågning af transaktioner mellem selskaber, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, og deres koncernforbundne udenlandske selskaber, eftersom en sådan overvågning ikke vil resultere i ekstraindtægter for den danske statskasse. Det er grunden til, at Danmark foreslog at befri virksomheder, der er omfattet af tonnageskatteordningen, fra administrative byrder, som de set ud fra deres eget perspektiv finder unødvendige.

| 19. | De danske myndigheder synes således implicit at mene, at ansvaret for at kontrollere en mulig skatteflugt fra et selskab, der er etableret i et andet land, til et selskab i Danmark, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, påhviler skattemyndighederne i det andet land. Denne formodning implicerer, at det andet land, uanset om det er en medlemsstat eller et tredjeland, har regler om interne afregningspriser i sin skattelovgivning, og at skattemyndighederne i det andet land anvender reglerne på en effektiv måde, navnlig på transaktioner med selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen i Danmark. Ved brev af 13. september 2005 (24) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning. Ordningen blev oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (25) (sag nr. N 563/01). |
| --- | --- |

19.

De danske myndigheder synes således implicit at mene, at ansvaret for at kontrollere en mulig skatteflugt fra et selskab, der er etableret i et andet land, til et selskab i Danmark, der er omfattet af den danske tonnageskatteordning, påhviler skattemyndighederne i det andet land. Denne formodning implicerer, at det andet land, uanset om det er en medlemsstat eller et tredjeland, har regler om interne afregningspriser i sin skattelovgivning, og at skattemyndighederne i det andet land anvender reglerne på en effektiv måde, navnlig på transaktioner med selskaber, der er omfattet af tonnageskatteordningen i Danmark. Ved brev af 13. september 2005 (24) anmeldte Danmark over for Kommissionen en ændring af den danske tonnageskatteordning. Ordningen blev oprindeligt blev godkendt ved beslutning af 12. marts 2002 (25) (sag nr. N 563/01).

| 20. | Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005. |
| --- | --- |

20.

Denne ændring blev registreret som anmeldt støtte under nr. N 469/05. Den anmeldte ændring blev indført ved lov nr. 408 af 1. juni 2005.

| 21. | Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (26) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005, 30. juni 2006 og 13. september 2006 (27). |
| --- | --- |

21.

Ved breve af 28. oktober 2005, 19. maj og 29. august 2006 (26) anmodede Kommissionen de danske myndigheder om flere oplysninger, som de fremsendte i deres svar af 22. november 2005, 30. juni 2006 og 13. september 2006 (27).

3.   FORELØBIG VURDERING AF, OM DER OPTRÆDER STØTTE

| 22. | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

22.

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| 23. | Det giver ingen mening at undersøge, om de anmeldte foranstaltninger i sig selv udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de er en del af den eksisterende tonnageskatteordning og derfor ikke kan betragtes isoleret, men må undersøges i sammenhæng med hele den tonnageskatteordning, som de medfører en ændring af. Kommissionen bør derfor undersøge hele tonnageskatteordningen i den form, den ville have haft, hvis de anmeldte foranstaltninger allerede var blevet gennemført. |
| --- | --- |

23.

Det giver ingen mening at undersøge, om de anmeldte foranstaltninger i sig selv udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eftersom de er en del af den eksisterende tonnageskatteordning og derfor ikke kan betragtes isoleret, men må undersøges i sammenhæng med hele den tonnageskatteordning, som de medfører en ændring af. Kommissionen bør derfor undersøge hele tonnageskatteordningen i den form, den ville have haft, hvis de anmeldte foranstaltninger allerede var blevet gennemført.

| 24. | På nuværende stadium af undersøgelsen mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning ikke ændrer ved det forhold, at tonnageskatteordningen har karakter af støtte. |
| --- | --- |

24.

På nuværende stadium af undersøgelsen mener Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning ikke ændrer ved det forhold, at tonnageskatteordningen har karakter af støtte.

| 25. | Det vigtigste spørgsmål drejer sig således om at afgøre, om de påtænkte foranstaltninger vil ændre vurderingen i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 med hensyn til den samlede ordnings forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

25.

Det vigtigste spørgsmål drejer sig således om at afgøre, om de påtænkte foranstaltninger vil ændre vurderingen i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002 med hensyn til den samlede ordnings forenelighed med fællesmarkedet.

4.   TVIVL MED HENSYN TIL FORANSTALTNINGENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

4.1.   Ring-fencing-foranstaltning berørt af de anmeldte foranstaltninger

| 26. | En af hovedbetingelserne knyttet til erklæringen om, at tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, er, at der skal træffes en række ring-fencing-foranstaltninger for at sikre, at ingen andre aktiviteter end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat eller et tredjeland — kan blive indirekte tilgodeset af ordningen. Retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren giver rent faktisk mulighed for at indføre en tonnageafgift (28), men disse retningslinjer gælder kun for søtransport. Hvis tonnageskatteordningen i sin ændrede form kan resultere i, at ikke-maritime aktiviteter bliver tilgodeset af tonnageafgiften, kan der opstå tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med fællesmarkedet, jf. beskrivelsen nedenfor. |
| --- | --- |

26.

En af hovedbetingelserne knyttet til erklæringen om, at tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, er, at der skal træffes en række ring-fencing-foranstaltninger for at sikre, at ingen andre aktiviteter end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat eller i en anden medlemsstat eller et tredjeland — kan blive indirekte tilgodeset af ordningen. Retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren giver rent faktisk mulighed for at indføre en tonnageafgift (28), men disse retningslinjer gælder kun for søtransport. Hvis tonnageskatteordningen i sin ændrede form kan resultere i, at ikke-maritime aktiviteter bliver tilgodeset af tonnageafgiften, kan der opstå tvivl med hensyn til ordningens forenelighed med fællesmarkedet, jf. beskrivelsen nedenfor.

| 27. | Ring-fencing-foranstaltningerne knyttet til den danske tonnageskatteordning er beskrevet i punkt 2.11 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002. |
| --- | --- |

27.

Ring-fencing-foranstaltningerne knyttet til den danske tonnageskatteordning er beskrevet i punkt 2.11 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002.

| 28. | En af disse foranstaltninger består i, at der på basis af armslængdeprincippet skal føres kontrol med kommercielle transaktioner mellem tonnagebeskattede selskaber og deres eventuelle koncernforbundne selskaber (eller de af de pågældende selskaber, der selskabsbeskattes efter de normale regler), det være sig indenlandske eller udenlandske selskaber. Det er værd at erindre om, at der findes andre ring-fencing-foranstaltninger mod »thick capitalization« (29) eller en fordeling af omkostninger og udgifter, hvor en del af rederiets virksomhed beskattes efter tonnageskatteordningen, mens resten beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler. |
| --- | --- |

28.

En af disse foranstaltninger består i, at der på basis af armslængdeprincippet skal føres kontrol med kommercielle transaktioner mellem tonnagebeskattede selskaber og deres eventuelle koncernforbundne selskaber (eller de af de pågældende selskaber, der selskabsbeskattes efter de normale regler), det være sig indenlandske eller udenlandske selskaber. Det er værd at erindre om, at der findes andre ring-fencing-foranstaltninger mod »thick capitalization« (29) eller en fordeling af omkostninger og udgifter, hvor en del af rederiets virksomhed beskattes efter tonnageskatteordningen, mens resten beskattes efter de almindelige selskabsskatteregler.

| 29. | Alle de tonnageskatteordninger, som Kommissionen har godkendt de sidste fem år (30), herunder den her omhandlede, omfatter ring-fencing-foranstaltninger, der indebærer kontrol med transaktioner mellem tonnagebeskattede virksomheder og virksomheder, der beskattes efter de almindelige regler. |
| --- | --- |

29.

Alle de tonnageskatteordninger, som Kommissionen har godkendt de sidste fem år (30), herunder den her omhandlede, omfatter ring-fencing-foranstaltninger, der indebærer kontrol med transaktioner mellem tonnagebeskattede virksomheder og virksomheder, der beskattes efter de almindelige regler.

| 30. | Tonnageskatteordninger skal være afskærmede for at undgå, at deres virkninger smitter af på økonomiske aktiviteter, der ikke har med søtransport at gøre. Til dette formål anmoder Kommissionen normalt medlemsstaterne om at træffe en række ring fencing-foranstaltninger, f.eks.:






  — | kontrollere kommercielle transaktioner på tværs af afskærmningen på basis af på armslængde-princippet, |
| --- | --- | --- |

30.

Tonnageskatteordninger skal være afskærmede for at undgå, at deres virkninger smitter af på økonomiske aktiviteter, der ikke har med søtransport at gøre. Til dette formål anmoder Kommissionen normalt medlemsstaterne om at træffe en række ring fencing-foranstaltninger, f.eks.:

—

kontrollere kommercielle transaktioner på tværs af afskærmningen på basis af på armslængde-princippet,

| — | indføre regler om fair fordeling af kapitaludgifter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, |
| --- | --- |

—

indføre regler om fair fordeling af kapitaludgifter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter,

| — | indføre regler om fair fordeling af indtægter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter, |
| --- | --- |

—

indføre regler om fair fordeling af indtægter mellem tonnagebeskattede aktiviteter og almindeligt beskattede aktiviteter,

| — | benytte alt-eller-intet-løsningen for rederikoncerner (alle dele af koncernen, der opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, skal vælge denne ordning, når mindst en af dem opfylder betingelserne). |
| --- | --- |

—

benytte alt-eller-intet-løsningen for rederikoncerner (alle dele af koncernen, der opfylder betingelserne for tonnagebeskatning, skal vælge denne ordning, når mindst en af dem opfylder betingelserne).

| 31. | Sådanne foranstaltninger tjener til bl.a. at forhindre skatteunddragelse til fordel for aktiviteter, der ikke har forbindelse til søtransport. Gennemførelsen af disse foranstaltninger er vigtig for vurderingen af, om tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, da de bidrager til at sikre, at aktiviteter, der ikke er omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, ikke får uretmæssig fordel af ordningen. Ring-fencing-foranstaltninger skal betragtes som en integrerende del af en tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

31.

Sådanne foranstaltninger tjener til bl.a. at forhindre skatteunddragelse til fordel for aktiviteter, der ikke har forbindelse til søtransport. Gennemførelsen af disse foranstaltninger er vigtig for vurderingen af, om tonnageskatteordningen er forenelig med fællesmarkedet, da de bidrager til at sikre, at aktiviteter, der ikke er omfattet af retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, ikke får uretmæssig fordel af ordningen. Ring-fencing-foranstaltninger skal betragtes som en integrerende del af en tonnageskatteordning.

| 32. | Ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet indgår i Kommissionens beslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger (se punkt 26), inkl. den her omhandlede, og sikrer, at kun søtransportydelser, der leveres af selskaber, der er skattepligtige i Danmark, kan henføres under den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

32.

Ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet indgår i Kommissionens beslutninger om godkendelse af tonnageskatteordninger (se punkt 26), inkl. den her omhandlede, og sikrer, at kun søtransportydelser, der leveres af selskaber, der er skattepligtige i Danmark, kan henføres under den danske tonnageskatteordning.

4.2.   Ændret virkning af den pågældende ring-fencing-foranstaltning

| 33. | Der erindres om, at ring-fencing-foranstaltninger er meget vigtige for at sikre, at tonnageskatteordninger er vandtætte. Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger. |
| --- | --- |

33.

Der erindres om, at ring-fencing-foranstaltninger er meget vigtige for at sikre, at tonnageskatteordninger er vandtætte. Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger.

| 34. | Uden en effektiv gennemførelse af ring-fencing-foranstaltningen vedrørende kommercielle transaktioner kan andre former for virksomhed end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat selv eller i andre lande — nemlig får mulighed for at unddrage sig selskabsskat gennem kommercielle transaktioner med et koncernforbundet selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen i den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

34.

Uden en effektiv gennemførelse af ring-fencing-foranstaltningen vedrørende kommercielle transaktioner kan andre former for virksomhed end søtransport — det være sig i den pågældende medlemsstat selv eller i andre lande — nemlig får mulighed for at unddrage sig selskabsskat gennem kommercielle transaktioner med et koncernforbundet selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen i den pågældende medlemsstat.

| 35. | Kommissionen har forstået det således, at de danske myndigheder fortsat agter at verificere transaktioner mellem to koncernforbundne selskaber med udgangspunkt i ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet, når et af dem beskattes efter tonnageskatteordningen, men kun når de begge er skattepligtige i Danmark. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen har forstået det således, at de danske myndigheder fortsat agter at verificere transaktioner mellem to koncernforbundne selskaber med udgangspunkt i ring-fencing-foranstaltningen baseret på armslængdeprincippet, når et af dem beskattes efter tonnageskatteordningen, men kun når de begge er skattepligtige i Danmark.

| 36. | Det betyder, at verifikationen af indenlandske transaktioner med et selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen, vil forblive under de danske myndigheders tilsyn og ansvar, mens det andet land vil være ansvarlig for kontrollen med grænseoverskridende transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab i Danmark og et udenlandsk koncernforbundet selskab. |
| --- | --- |

36.

Det betyder, at verifikationen af indenlandske transaktioner med et selskab, der beskattes efter tonnageskatteordningen, vil forblive under de danske myndigheders tilsyn og ansvar, mens det andet land vil være ansvarlig for kontrollen med grænseoverskridende transaktioner mellem et tonnagebeskattet selskab i Danmark og et udenlandsk koncernforbundet selskab.

| 37. | Imidlertid nærer Kommissionen på nuværende stadium af undersøgelsen tvivl med hensyn til, om den oprindelige tonnageskatteordning som ændret ved de anmeldte foranstaltninger fortsat vil være forenelig med fællesmarkedet, eftersom de anmeldte foranstaltninger kan svække førnævnte ring-fencing-foranstaltning. Sidstnævnte er afgørende for ordningens forenelighed med fællesmarkedet (31). |
| --- | --- |

37.

Imidlertid nærer Kommissionen på nuværende stadium af undersøgelsen tvivl med hensyn til, om den oprindelige tonnageskatteordning som ændret ved de anmeldte foranstaltninger fortsat vil være forenelig med fællesmarkedet, eftersom de anmeldte foranstaltninger kan svække førnævnte ring-fencing-foranstaltning. Sidstnævnte er afgørende for ordningens forenelighed med fællesmarkedet (31).

| 38. | Kommissionen frygter også, at de anmeldte foranstaltninger kan gøre det lettere for selskaber, der er skattepligtige i andre medlemsstater, at unddrage sig beskatning i de pågældende medlemsstater, eftersom det vil være vanskeligere for de danske skattemyndigheder at afsløre svigagtige transaktioner mellem disse selskaber og et tonnagebeskattet koncernforbundet selskab i Danmark, hvis de danske myndigheder ikke længere får regelmæssige oplysninger om transaktioner mellem danske tonnagebeskattede og deres udenlandske koncernforbundne selskaber. |
| --- | --- |

38.

Kommissionen frygter også, at de anmeldte foranstaltninger kan gøre det lettere for selskaber, der er skattepligtige i andre medlemsstater, at unddrage sig beskatning i de pågældende medlemsstater, eftersom det vil være vanskeligere for de danske skattemyndigheder at afsløre svigagtige transaktioner mellem disse selskaber og et tonnagebeskattet koncernforbundet selskab i Danmark, hvis de danske myndigheder ikke længere får regelmæssige oplysninger om transaktioner mellem danske tonnagebeskattede og deres udenlandske koncernforbundne selskaber.

| 39. | Når ring-fencing-foranstaltninger viser sig at være virkningsløse eller kan forventes at være virkningsløse, finder Kommissionen, at tonnageskatteordningen — ved at tilgodese anden virksomhed end søtransportvirksomhed — kan fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, og at en sådan ordning under de omstændigheder er uforenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

39.

Når ring-fencing-foranstaltninger viser sig at være virkningsløse eller kan forventes at være virkningsløse, finder Kommissionen, at tonnageskatteordningen — ved at tilgodese anden virksomhed end søtransportvirksomhed — kan fordreje konkurrencevilkårene i et omfang, der strider mod den fælles interesse, og at en sådan ordning under de omstændigheder er uforenelig med fællesmarkedet.

| 40. | I denne sag frygter Kommissionen, at ændringen af den ring-fencing-foranstaltning, som anmeldelsen vedrører, vil føre til en situation, hvor virksomhed, der er skattepligtig i andre lande og således ikke omfattet at tonnageskatteordningen i Danmark, vil blive uretmæssigt tilgodeset af ordningen via en urimelig prissætning af transaktioner med koncernforbundne selskaber i Danmark, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning. |
| --- | --- |

40.

I denne sag frygter Kommissionen, at ændringen af den ring-fencing-foranstaltning, som anmeldelsen vedrører, vil føre til en situation, hvor virksomhed, der er skattepligtig i andre lande og således ikke omfattet at tonnageskatteordningen i Danmark, vil blive uretmæssigt tilgodeset af ordningen via en urimelig prissætning af transaktioner med koncernforbundne selskaber i Danmark, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning.

| 41. | Hvad dette angår, ønsker Kommissionen at modtage samtlige medlemsstaters kommentarer til følgende punkter. |
| --- | --- |

41.

Hvad dette angår, ønsker Kommissionen at modtage samtlige medlemsstaters kommentarer til følgende punkter.

| 42. | For det første er det nødvendigt at få fastslået, hvordan Danmark efter gennemførelsen af de anmeldte foranstaltninger fortsat vil kunne sikre, at landets skattemyndigheder vil være i stand til at afsløre eventuelle forsøg på skatteunddragelse begået af udenlandske selskaber, der er koncernforbundne med rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og underrette det berørte land om dette forsøg. Hvis det ikke er tilfældet, spørger Kommissionen sig selv, om andre medlemsstater og tredjelande bør bebyrdes med at kontrollere alle grænseoverskridende transaktioner med selskaber, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (hvoraf de fleste sandsynligvis er selskaber registreret i Danmark). |
| --- | --- |

42.

For det første er det nødvendigt at få fastslået, hvordan Danmark efter gennemførelsen af de anmeldte foranstaltninger fortsat vil kunne sikre, at landets skattemyndigheder vil være i stand til at afsløre eventuelle forsøg på skatteunddragelse begået af udenlandske selskaber, der er koncernforbundne med rederier, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning, og underrette det berørte land om dette forsøg. Hvis det ikke er tilfældet, spørger Kommissionen sig selv, om andre medlemsstater og tredjelande bør bebyrdes med at kontrollere alle grænseoverskridende transaktioner med selskaber, der beskattes efter den danske tonnageskatteordning (hvoraf de fleste sandsynligvis er selskaber registreret i Danmark).

| 43. | For det andet spørger Kommissionen sig selv, om den uensartede behandling (med hensyn til oplysningspligt) af henholdsvis tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er indenlandske selskaber, der ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, og tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er udenlandske selskaber, kan betragtes som rimelig. Når henses til dommen i Matra-sagen (32), kan en sådan uensartet behandling meget vel få indflydelse på ordningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

43.

For det andet spørger Kommissionen sig selv, om den uensartede behandling (med hensyn til oplysningspligt) af henholdsvis tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er indenlandske selskaber, der ikke kan omfattes af tonnageskatteordningen, og tonnagebeskattede selskaber, hvis koncernforbundne selskaber udelukkende er udenlandske selskaber, kan betragtes som rimelig. Når henses til dommen i Matra-sagen (32), kan en sådan uensartet behandling meget vel få indflydelse på ordningens forenelighed med fællesmarkedet.

| 44. | For det tredje spørger Kommissionen sig selv, om f.eks. følgende samarbejdsmekanismer aftalt mellem medlemsstater vil være bedre egnet som ring-fencing-foranstaltning i forbindelse med eksisterende tonnageskatteordninger:






  — | en forpligtelse til, i lyset af EF-traktatens artikel 10 (33), at yde gensidig bistand, der går videre end kravene i en eventuel bilateral skattesamarbejdsaftale og videre end henstillingerne i OECD-retningslinjerne, i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner med et tonnagebeskattet selskab med henblik på at forhindre en spillover-effekt på Fællesskabsplan fra tonnageskatteordninger til aktiviteter, der ikke kan henføres under en sådan ordning, |
| --- | --- | --- |

44.

For det tredje spørger Kommissionen sig selv, om f.eks. følgende samarbejdsmekanismer aftalt mellem medlemsstater vil være bedre egnet som ring-fencing-foranstaltning i forbindelse med eksisterende tonnageskatteordninger:

—

en forpligtelse til, i lyset af EF-traktatens artikel 10 (33), at yde gensidig bistand, der går videre end kravene i en eventuel bilateral skattesamarbejdsaftale og videre end henstillingerne i OECD-retningslinjerne, i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner med et tonnagebeskattet selskab med henblik på at forhindre en spillover-effekt på Fællesskabsplan fra tonnageskatteordninger til aktiviteter, der ikke kan henføres under en sådan ordning,

| — | en forpligtelse for skattemyndighederne i en medlemsstat, der har indført en tonnageskatteordning, til systematisk at underrette deres kolleger i en anden medlemsstat, hvis de får mistanke om uregelmæssige transaktioner, der er til skade for den anden medlemsstats skatteindtægter og til fordel for et tonnagebeskattet selskab i de to medlemsstater. |
| --- | --- |

—

en forpligtelse for skattemyndighederne i en medlemsstat, der har indført en tonnageskatteordning, til systematisk at underrette deres kolleger i en anden medlemsstat, hvis de får mistanke om uregelmæssige transaktioner, der er til skade for den anden medlemsstats skatteindtægter og til fordel for et tonnagebeskattet selskab i de to medlemsstater.

5.   KONKLUSION

| 45. | Der er med henvisning til ovenstående behov for at indlede en undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4, i procedureforordningen vedrørende statsstøtte (34), således at Kommissionen kan få afklaret disse punkter og deres mulige indflydelse på den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet, før den tager endelig stilling til, om de anmeldte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

45.

Der er med henvisning til ovenstående behov for at indlede en undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4, i procedureforordningen vedrørende statsstøtte (34), således at Kommissionen kan få afklaret disse punkter og deres mulige indflydelse på den ændrede ordnings forenelighed med fællesmarkedet, før den tager endelig stilling til, om de anmeldte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet.

| 46. | På basis af vurderingen i det foregående beslutter Kommissionen hermed at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4 (35), i ovennævnte forordning med hensyn til den foreslåede ændring. |
| --- | --- |

46.

På basis af vurderingen i det foregående beslutter Kommissionen hermed at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 4, stk. 4 (35), i ovennævnte forordning med hensyn til den foreslåede ændring.

| 47. | I lyset af betragtningerne ovenfor anmoder Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 (36), i ovennævnte forordning Danmark om at fremsætte bemærkninger til ovenstående punkter og til at indsende alle sådanne oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger senest en måned efter modtagelsen af dette brev. Den anmoder de danske myndigheder om straks at fremsende en kopi af dette brev til alle potentielle støttemodtagere. |
| --- | --- |

47.

I lyset af betragtningerne ovenfor anmoder Kommissionen, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1 (36), i ovennævnte forordning Danmark om at fremsætte bemærkninger til ovenstående punkter og til at indsende alle sådanne oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af de påtænkte støtteforanstaltninger senest en måned efter modtagelsen af dette brev. Den anmoder de danske myndigheder om straks at fremsende en kopi af dette brev til alle potentielle støttemodtagere.

| 48. | Kommissionen ønsker at erindre de danske myndigheder om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen ønsker at erindre de danske myndigheder om, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har opsættende virkning. Den henleder også de danske myndigheders opmærksomhed på artikel 14 i førnævnte forordning, der foreskriver, at al ulovlig støtte kan kræves tilbagebetalt fra støttemodtagerne.

| 49. | Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev og et resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved at indrykke en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende og underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af dette brev.” |
| --- | --- |

49.

Kommissionen gør Danmark opmærksom på, at den vil underrette interesserede parter ved at offentliggøre dette brev og et resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også underrette interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved at indrykke en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende og underrette EFTA-Tilsynsmyndigheden ved at fremsende en kopi af dette brev. Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen af dette brev.”

---

(1)  Registreeritud viite all TREN(2005) A/23228.

1

(2)  Otsuse tekst on ametlikus keeles kättesaadav järgmisel veebileheküljel:

2

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Komisjon kiitis 1. detsembri 2004. aasta otsusega (juhtum nr 171/2004) heaks abikõlblike lisatoimingute (toimingud, mis on tihedalt ja otseselt seotud meretransporditeenuse osutamisega) liikide loetelu laiendamise pardal asuvatele äriruumidele, näiteks kauplustele ja kioskitele, sõltumata sellest, kas nad kuuluvad kolmandatele äriühingutele või on laevandusettevõtja sõltumatuks osaks ning kas kõnealustes kioskites tegeletakse abikõlbliku või abikõlbmatu tegevusega. Teise otsuse tekst on ametlikus keeles kättesaadav järgmisel veebileheküljel:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(3)  Viited TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 ja D/217824.

3

(4)  Registreeritud viite all TREN (2005) A/29975.

4

(5)  Kirjeldatud allpool jaotises 2.3.

5

(6)  Siirdehindu käsitlevad eeskirjad on tavaliselt sätestatud arenenud riikide ettevõtte tulumaksu seadustes. Siirdehindu käsitlevates OECD suunistes rahvusvahelistele äriühingutele ja maksuhalduritele kutsutakse OECD riike üles kontrollima rahvusvaheliste äriühingute üksuste kaubandustehinguid nende välismaiste sidusettevõtjatega. Kõnealused eeskirjad võidakse kehtestada ka vastavalt kahepoolsele maksundusalase koostöö lepingule. Siirdehindu käsitlevad eeskirjad hõlmavad kahe eespool nimetatud OECD suuniste tähenduses omavahel seotud äriühingu vaheliste tehingute hindade asjakohasuse kontrollimist. Kui maksuhaldur kahtlustab, et tegemist on maksudest kõrvalehoidumisega, võib ta kehtestada kõnealused hinnad tasemel, mis on rohkem kooskõlas turuhindadega, ja võib asjaomase üksuse tulu vastavalt ümber arvutada.

6

(7)  Komisjoni nõudmisel tuleb kõnealused abi sihtotstarbelise kasutamise meetmed sätestada kõikides viimase viie aasta jooksul heaks kiidetud maksustamise kordades.

7

(8)  Komisjoni 13. novembri 2002. aasta otsusega heaks kiidetud juhtum NN 116/98. Otsuse tekst on ametlikus keeles kättesaadav järgmisel veebileheküljel:

8

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(9)  Komisjoni teatis C(2004) 43 — Ühenduse suunised meretranspordile antava riigiabi kohta, ELT C 13, 17.1.2004, lk 3, vt punkt 3.1. Vt ka sama teemat käsitlevad eelmised suunised, EÜT C 205, 5.7.1997, lk 5.

9

(10)  „Ülekapitaliseerimise” strateegia tähendab, et suurem osa äriühingu omakapitalist omistatakse tonnaažimaksuga maksustatud osale ja enamik võlgadest omistatakse tavapärase ettevõtte tulumaksuga maksustatud osale, millega suurendatakse kapitalikulusid maksude vähendamise eesmärgil.

10

(11)  Vt eelkõige komisjoni otsused:

11

| (1) | 2. augustil 2000 heaks kiidetud Briti maksustamise kord (juhtum N 790/99); |
| --- | --- |

(1)

2. augustil 2000 heaks kiidetud Briti maksustamise kord (juhtum N 790/99);

| (2) | 27. veebruaril 2002 heaks kiidetud Hispaania maksustamise kord (juhtum N 736/01); |
| --- | --- |

(2)

27. veebruaril 2002 heaks kiidetud Hispaania maksustamise kord (juhtum N 736/01);

| (3) | 12. märtsil 2002 heaks kiidetud Taani maksustamise kord (juhtum N 563/01); |
| --- | --- |

(3)

12. märtsil 2002 heaks kiidetud Taani maksustamise kord (juhtum N 563/01);

| (4) | 16. oktoobril 2002 heaks kiidetud Soome maksustamise kord (juhtum N 195/02); |
| --- | --- |

(4)

16. oktoobril 2002 heaks kiidetud Soome maksustamise kord (juhtum N 195/02);

| (5) | 11. detsembril 2002 heaks kiidetud Iiri maksustamise kord (juhtum N 504/02); |
| --- | --- |

(5)

11. detsembril 2002 heaks kiidetud Iiri maksustamise kord (juhtum N 504/02);

| (6) | 5. veebruaril 2003 heaks kiidetud Hispaania maksustamise kord, mida kohaldatakse Biskaia piirkonnas (juhtum N 572/02); |
| --- | --- |

(6)

5. veebruaril 2003 heaks kiidetud Hispaania maksustamise kord, mida kohaldatakse Biskaia piirkonnas (juhtum N 572/02);

| (7) | 13. mail 2003 heaks kiidetud Prantsuse maksustamise kord (juhtum N 737/02); |
| --- | --- |

(7)

13. mail 2003 heaks kiidetud Prantsuse maksustamise kord (juhtum N 737/02);

| (8) | 19. märtsil 2003 heaks kiidetud Belgia maksustamise kord (juhtum C 20/03, ex N 433/02); |
| --- | --- |

(8)

19. märtsil 2003 heaks kiidetud Belgia maksustamise kord (juhtum C 20/03, ex N 433/02);

| (9) | 20. oktoobril 2004 heaks kiidetud Itaalia maksustamise kord (juhtum N 114/04). |
| --- | --- |

(9)

20. oktoobril 2004 heaks kiidetud Itaalia maksustamise kord (juhtum N 114/04).

(12)  Vt eelkõige komisjoni 12. märtsi 2002. aasta otsuse jaotis 3.3.5: „Lisaks on reaalturuväärtuse põhimõttes, rahalist tulu/kulu käsitlevates eeskirjades, sihtotstarbelise kasutamise meedet ületavaid tegevusi käsitlevates eeskirjades ja kontsernisiseseid tehinguid reguleerivates eeskirjades selgelt nimetatud, millised tegevused kuuluvad/ei kuulu tonnaažimaksuga maksustamisele ja seega on selgelt ette nähtud suunistes sätestatud läbipaistev raamatupidamisarvestus.”

12

„Lisaks on reaalturuväärtuse põhimõttes, rahalist tulu/kulu käsitlevates eeskirjades, sihtotstarbelise kasutamise meedet ületavaid tegevusi käsitlevates eeskirjades ja kontsernisiseseid tehinguid reguleerivates eeskirjades selgelt nimetatud, millised tegevused kuuluvad/ei kuulu tonnaažimaksuga maksustamisele ja seega on selgelt ette nähtud suunistes sätestatud läbipaistev raamatupidamisarvestus.”

(13)  Vt Euroopa Kohtu 15. juuni 1993. aasta otsus kohtuasjas C-225/91: Matra v. komisjon, ja eelkõige selle punkt 41: „Selles suhtes tuleb märkida, et kuigi artiklites 92 ja 93 ettenähtud menetlus jätab komisjonile ja teatud tingimustel nõukogule ulatusliku kaalutlusõiguse riigiabisüsteemi ühisturu tingimustega kokkusobivuse üle otsustamisel, on asutamislepingu üldisest ülesehitusest selge, et kõnealuse menetluse tulemus ei tohi kunagi olla vastuolus asutamislepingu konkreetsete sätetega (otsus kohtuasjas 73/79: komisjon v. Itaalia, EKL 1980, lk 1533, punkt 11). Samuti on Euroopa Kohus leidnud, et riigiabi aspektid, mis on on vastuolus asutamislepingu konkreetsete sätetega peale artiklite 92 ja 93, ning on lahutamatult seotud abi esemega, nii et ei ole võimalik neid eraldi hinnata (otsus kohtuasjas 74/76: Iannelli v. Meroni, EKL 1977, lk 557).”

13

v

„Selles suhtes tuleb märkida, et kuigi artiklites 92 ja 93 ettenähtud menetlus jätab komisjonile ja teatud tingimustel nõukogule ulatusliku kaalutlusõiguse riigiabisüsteemi ühisturu tingimustega kokkusobivuse üle otsustamisel, on asutamislepingu üldisest ülesehitusest selge, et kõnealuse menetluse tulemus ei tohi kunagi olla vastuolus asutamislepingu konkreetsete sätetega (otsus kohtuasjas 73/79: komisjon v. Itaalia, EKL 1980, lk 1533, punkt 11). Samuti on Euroopa Kohus leidnud, et riigiabi aspektid, mis on on vastuolus asutamislepingu konkreetsete sätetega peale artiklite 92 ja 93, ning on lahutamatult seotud abi esemega, nii et ei ole võimalik neid eraldi hinnata (otsus kohtuasjas 74/76: Iannelli v. Meroni, EKL 1977, lk 557).”

(14)

14

Artikkel 10

Artikkel 10

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud üld- või erimeetmed, et tagada nende kohustuste täitmine, mis tulenevad käesolevast lepingust või ühenduse institutsioonide võetud meetmetest. Nad aitavad kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud üld- või erimeetmed, et tagada nende kohustuste täitmine, mis tulenevad käesolevast lepingust või ühenduse institutsioonide võetud meetmetest. Nad aitavad kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele.

Liikmesriigid hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist.

Liikmesriigid hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist.

(15)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks. EÜT L 83, 22.3.1999, lk 1.

15

(16)  Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

16

(17)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

17

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(18)  Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/ 217824.

18

(19)  Registeret under ref. TREN (2005) A/29975.

19

(20)  Beskrevet i afsnit 2.3 nedenfor.

20

(21)  Skattelovgivningen i alle udviklede lande indeholder normalt regler om interne afregningspriser. I OECD's »Transfer Pricing Guidelines for Multinational Enterprises and for Tax Administrations« opfordres OECD-landene til at føre kontrol med kommercielle transaktioner mellem virksomheder tilhørende multinationale selskaber og deres udenlandske koncernbundne virksomheder. Sådanne regler kan også være påkrævet i bilaterale skattesamarbejdsaftaler. Ifølge reglerne om interne afregningspriser skal det kontrolleres, om der benyttes en korrekt prissætning ved transaktioner mellem to virksomheder, der er koncernforbundne som omhandlet i OECD-retningslinjerne. Skattemyndighederne har mulighed for at fastsætte priserne på et niveau, der er mere på linje med markedspriserne, hvis de nærer mistanke om skatteunddragelse, og de kan derefter genberegne den pågældende virksomheds overskud.

21

(22)  Kommissionen har i forbindelse med godkendelsen af alle tonnageskatteordninger de sidste fem år stillet krav om sådanne ring-fencing-foranstaltninger.

22

(23)  Sag nr. NN 116/98, godkendt ved Kommissionens beslutning af 13. november 2002. Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

23

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

(24)  Registeret under ref. TREN(2005) A/23228.

24

(25)  Beslutningen findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

25

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2001/n563-01.pdf

Kommissionen godkendte ved beslutning af 1. december 2004 (sag nr. 171/2004) en udvidelse af listen over de former for virksomhed, der kan beskattes efter tonnageskatteordningen (dvs. dem, der foregår i nær tilknytning til eller er direkte forbundet med levering af transportydelser), til at omfatte udlejning af lokaler om bord, f.eks. forretninger og kiosker, uanset om de drives af tredjemand eller af en uafhængig part i rederiet, og uanset om de pågældende aktiviteter kan være undergivet tonnagebeskatning eller ej. Denne beslutning findes på det officielle sprog på følgende internetadresse:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-2004/n171-04.pdf

(26)  Ref. TREN (2005) D/122520, TREN (2006) D/209990 og D/217824.

26

(27)  Ref. TREN(2005) A/29975 og TREN(2006) A/33708.

27

(28)  Meddelelse C(2004) 43 fra Kommissionen — EU-retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren (EUT C 13 af 17.1.2004, s. 3), punkt 3.1. Se også de forrige retningslinjer herfor (EFT C 205 af 5.7.1997, s. 5).

28

(29)  Strategien med »thick capitalization« består i at placere det meste af egenkapitalen i den tonnagebeskattede del af selskabet og det meste af gælden i den del af selskabet, der beskattes efter de normale regler, hvorved de fradragsberettigede renteudgifter forøges.

29

(30)  Se navnlig Kommissionens beslutninger vedrørende:

30

| 1. | den britiske ordning, der blev godkendt den 2. august 2000 (sag nr. N 790/99) |
| --- | --- |

1.

den britiske ordning, der blev godkendt den 2. august 2000 (sag nr. N 790/99)

| 2. | den spanske ordning, der blev godkendt den 27. februar 2002 (sag nr. N 736/01) |
| --- | --- |

2.

den spanske ordning, der blev godkendt den 27. februar 2002 (sag nr. N 736/01)

| 3. | den danske ordning, der blev godkendt den 12. marts 2002 (sag nr. N 563/01) |
| --- | --- |

3.

den danske ordning, der blev godkendt den 12. marts 2002 (sag nr. N 563/01)

| 4. | den finske ordning, der blev godkendt den 16. oktober 2002 (sag nr. N 195/02) |
| --- | --- |

4.

den finske ordning, der blev godkendt den 16. oktober 2002 (sag nr. N 195/02)

| 5. | den irske ordning, der blev godkendt den 11. december 2002 (sag nr. N 504/02) |
| --- | --- |

5.

den irske ordning, der blev godkendt den 11. december 2002 (sag nr. N 504/02)

| 6. | den spanske ordning gældende for Biscayen-området, der blev godkendt den 5. februar 2003 (sag nr. N 572/02) |
| --- | --- |

6.

den spanske ordning gældende for Biscayen-området, der blev godkendt den 5. februar 2003 (sag nr. N 572/02)

| 7. | den franske ordning, der blev godkendt den 13. maj 2003 (sag nr. N 737/02) |
| --- | --- |

7.

den franske ordning, der blev godkendt den 13. maj 2003 (sag nr. N 737/02)

| 8. | den belgiske ordning, der blev godkendt den 19. marts 2003 (sag nr. N 433/02) |
| --- | --- |

8.

den belgiske ordning, der blev godkendt den 19. marts 2003 (sag nr. N 433/02)

| 9. | den italienske ordning, der blev godkendt den 20. oktober 2004 (sag nr. N 114/04). |
| --- | --- |

9.

den italienske ordning, der blev godkendt den 20. oktober 2004 (sag nr. N 114/04).

(31)  Se især afsnit 3.3.5 i Kommissionens beslutning af 12. marts 2002: »Desuden fremgår det klart af arms længde -princippet, bestemmelserne om finansielle indtægter og udgifter, bestemmelserne om værn mod overkapitalisering, bestemmelserne om aktiviteter, der går på tværs af afgrænsningen, og bestemmelserne om transaktioner, der udføres af koncernforbundne selskaber, hvilke aktiviteter der kan blive omfattet af tonnageskatteordningen, og ordningen indeholder dermed en klar reference til kravene i retningslinjerne til dokumentation og bogføring«.

31

(32)  Se Domstolens dom af 15. juni 1993, sag 225/91, Matra mod Kommissionen, særlig præmis 41: »I denne henseende bemærkes, at selv om den i artikel 92 og 93 fastsatte procedure overlader et betydeligt skøn til Kommissionen og under visse betingelser til Rådet med henblik på vurderingen af, om en statsstøtteordning kan forenes med fællesmarkedets krav, følger det dog af traktatens almindelige opbygning, at denne procedure aldrig må føre til resultater, der er i strid med traktatens særlige bestemmelser (dom af 21.5.1980, sag 73/79, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 1533, præmis 11). Domstolen har desuden fastslået, at gennemførelsesforanstaltninger til en støtte, som er i strid med andre særlige traktatbestemmelser end artikel 92 og 93, kan være så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (dom af 22.3.1977, sag 74/76, Iannelli, Sml. s. 557).«

32

I denne henseende bemærkes, at selv om den i artikel 92 og 93 fastsatte procedure overlader et betydeligt skøn til Kommissionen og under visse betingelser til Rådet med henblik på vurderingen af, om en statsstøtteordning kan forenes med fællesmarkedets krav, følger det dog af traktatens almindelige opbygning, at denne procedure aldrig må føre til resultater, der er i strid med traktatens særlige bestemmelser (dom af 21.5.1980, sag 73/79, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 1533, præmis 11). Domstolen har desuden fastslået, at gennemførelsesforanstaltninger til en støtte, som er i strid med andre særlige traktatbestemmelser end artikel 92 og 93, kan være så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (dom af 22.3.1977, sag 74/76, Iannelli, Sml. s. 557).«

(33)

33

Artikel 10

Medlemsstaterne træffer alle almindelige eller særlige foranstaltninger, som er egnede til at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der følger af denne traktat, eller af retsakter foretaget af Fællesskabets institutioner. De letter Fællesskabets gennemførelse af dets opgaver. De afholder sig fra at træffe foranstaltninger, der er egnede til at bringe virkeliggørelsen af denne traktats målsætning i fare.

(34)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

34

(35)  Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

35

Konstaterer Kommissionen efter en foreløbig undersøgelse, at en anmeldt foranstaltning giver anledning til tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet, beslutter den at indlede proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2, i det følgende benævnt »beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure«.

(36)  Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

36

Beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure skal sammenfatte de relevante faktiske og retlige spørgsmål, indeholde en foreløbig vurdering fra Kommissionens side med hensyn til støttekarakteren af den påtænkte foranstaltning og anføre, om der er tvivl om, hvorvidt den er forenelig med fællesmarkedet. I beslutningen skal den pågældende medlemsstat og andre interesserede parter opfordres til at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere fastsat frist, der normalt ikke må overstige en måned. I behørigt begrundede tilfælde kan Kommissionen forlænge denne frist.

---

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/20

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 135/07)

| 1. | 11. juunil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AXA S.A. („AXA”, Prantsusmaa) omandab ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkt b tähenduses ettevõtjate Monte Paschi Vita S.p.A. („MPS Vita”, Itaalia) ja Monte Paschi Assicurazioni Danni S.p.A. („MPS Danni”, Itaalia) üle aktsiate või osade ostu teel. Ettevõtjate MPS Vita ja MPS Danni üle on praegu ettevõtjal Banca Monte Paschi di Siena S.p.A. („BMPS”, Itaalia) valitsev mõju. Ettevõtja BMPS säilitab ühiskontrolli ettevõtjate MPS Vita ja MPS Danni üle koos ettevõtjaga AXA. |
| --- | --- |

1.

11. juunil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AXA S.A. („AXA”, Prantsusmaa) omandab ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkt b tähenduses ettevõtjate Monte Paschi Vita S.p.A. („MPS Vita”, Itaalia) ja Monte Paschi Assicurazioni Danni S.p.A. („MPS Danni”, Itaalia) üle aktsiate või osade ostu teel. Ettevõtjate MPS Vita ja MPS Danni üle on praegu ettevõtjal Banca Monte Paschi di Siena S.p.A. („BMPS”, Itaalia) valitsev mõju. Ettevõtja BMPS säilitab ühiskontrolli ettevõtjate MPS Vita ja MPS Danni üle koos ettevõtjaga AXA.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | AXA: kindlustus- ja sellega seotud finantsteenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

AXA: kindlustus- ja sellega seotud finantsteenused;

| — | BMPS: panga- ja sellega seotud finantsteenused; |
| --- | --- |

—

BMPS: panga- ja sellega seotud finantsteenused;

| — | MPS Vita: elukindlustus- ja sellega seotud finantsteenused; |
| --- | --- |

—

MPS Vita: elukindlustus- ja sellega seotud finantsteenused;

| — | MPS Danni: kahjukindlustus. |
| --- | --- |

—

MPS Danni: kahjukindlustus.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4646 — AXA/Monte dei Paschi/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT L 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/21

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 135/08)

| 1. | 12. juunil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AIG Capital Partners Inc. („AIG”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Bulgarian Telecommunications Company („BTC”, Bulgaaria) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

12. juunil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AIG Capital Partners Inc. („AIG”, Ameerika Ühendriigid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Bulgarian Telecommunications Company („BTC”, Bulgaaria) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | AIG: investeerimisnõustamine ning varahaldustooted ja -teenused; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

AIG: investeerimisnõustamine ning varahaldustooted ja -teenused;

| — | BTC: paik- ja mobiilside Bulgaarias. |
| --- | --- |

—

BTC: paik- ja mobiilside Bulgaarias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4721 — AIG Capital Partners/Bulgarian Telecommunications Company):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/22

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 135/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväite kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„SALATE VON DER INSEL REICHENAU”

EÜ NR: DE/PGI/005/0317/27.10.2003

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Aadress: | D-11015 Berlin |
| Tel: | (49-30) 20 25 70 |
| Faks: | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-post: | poststelle@bmj.bund.de |

Nimi:

Bundesministerium der Justiz

Aadress:

D-11015 Berlin

Tel:

(49-30) 20 25 70

Faks:

(49-30) 20 25 95 25

E-post:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Rühm:

| Nimi: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Aadress: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Nimi:

Reichenau-Gemüse eG

Aadress:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Tel:

(49-7534) 920 00

Faks:

(49-7534) 92 0020

E-post:

info@reichenaugemuese.de

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) Muud: ( )

3.   Toote liik:

Rühm 1.6: värske või töödeldud puu-, köögi- ja teravili

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Salate von der Insel Reichenau”

4.2.   Kirjeldus: „Salate von der Insel Reichenau” on salatid, mis on pärit Bodensee järves asuvalt Reichenau saarelt. Salati sortiment koosneb Lactuca sativa (L.) var. capitata teisenditest (peasalat, bataavia salat, jääsalat, novita salat) ja Lactuca sativa (L.) var. crispa teisenditest (lollo rosso, lollo bionda, tammelehesalat). Salateid kasvatatakse eranditult Reichenau taimekasvatusmeetodi järgi. Iseloomulikud omadused tulenevad geograafilistest tingimustest, aga ka inimtegevusest.

4.3.   Geograafiline piirkond: Reichenau saar Bodensee järves, Saksamaa.

4.4.   Päritolutõend: Ettevõtte Reichenau Gemüse e.G rahvusvahelise toidustandardi (International Food Standard, IFS) kohase sertifitseerimise käigus märgistatakse kõik pakendid partiinumbritega. Partiinumbri alusel on võimalik tootjaettevõte kindlaks teha. Kõik ettevõtted asuvad Reichenau saarel ja kasutavad tootmistegevuseks üksnes kõnealusel saarel asuvat haritavat maad. Haritava maa kasutust dokumenteeritakse hüdrograafiakaardi alusel. Seiresüsteemi abil on võimalik laitmatult dokumenteerida toote seos geograafilise piirkonnaga.

4.5.   Tootmismeetod: Toodet „Salate von der Insel Reichenau” toodetakse Baden-Württembergi liidumaa kvaliteedimärgi „Päritoluandmetega tagatud kvaliteet” andmiseks kasutatavate integreeritud ja kontrollitud taimekasvatuste suuniste kohaselt. See tähendab, et väetiste ja taimekaitsevahendite kogused on vähendatud miinimumini. Pinnast haritakse hoolikalt ja hoitakse saastumise eest. Umbrohtu tõrjutakse mehaaniliselt: kõplamise, aurutamise või kõrvetamisega. Väetisekoguste optimeerimiseks analüüsitakse mulda igal aastal. Kasvuhoonetes kasutatakse kahjurite hävitamiseks kasureid. Reichenau saare taimekasvatusmeetodi kohaselt saab klaas- või kilekasvuhoonetes koristada salati saaki veebruarist maini. Järgmine koristusetapp toimub kaitstud taimekasvatusaladel oktoobris, novembris ja detsembris. Kile või kattelooriga kaetud avamaal kasvanud salateid saab koristada alates aprillist/maist. Avamaal lõpeb koristusperiood esimeste sügiseste öökülmadega (september/oktoober). Salatit koristatakse enamasti varajastel hommikutundidel. Kogu salatikoristus kuni alustele panemiseni toimub käsitsi. Kastemärjad salatid viiakse hulgimüüki tavaliselt lahtiselt; üksikuid salatipäid pakendatakse üksnes klientide erisoovi korral. Sedagi tööd tehakse põllul käsitsi. Kõiki salatid pestakse enne hulgimüüjale viimist.

4.6.   Seos:

| — | Looduslik seos: Reichenau saar on köögiviljakasvatuseks nagu loodud. Reichenau saar eristub teistest köögiviljakasvatuspiirkondadest eriliste geograafiliste ja klimaatiliste tingimuste (niiskus, soojus, valgus) tõttu ning täidab hästi soojanõudliku lehtsalati looduslikuks kasvuks vajalikke tingimusi. Suure veekogu Bodensee annab alati piisavalt niiskust. Valguse peegeldus veepinnal tekitab toodete jaoks intensiivsema valguskiirguse. Bodensee järv on ka nagu soojussalvesti. Niiskus, soojus ja valguse peegeldus mõjutavad kliimat positiivselt, kasvamist soodustavalt. Tootjad ühendavad need soodsad klimaatilised tingimused oma erialateadmistega köögiviljakasvatuse kohta nii klaas-/kilekasvuhoones või kilega kaetud avamaal. Köögivilju kasvatatakse spetsiaalselt ja eranditult vaid termiliselt töödeldud pinnasel, milles ei ole kasutatud keemilisi aineid. |
| --- | --- |

—

Looduslik seos: Reichenau saar on köögiviljakasvatuseks nagu loodud. Reichenau saar eristub teistest köögiviljakasvatuspiirkondadest eriliste geograafiliste ja klimaatiliste tingimuste (niiskus, soojus, valgus) tõttu ning täidab hästi soojanõudliku lehtsalati looduslikuks kasvuks vajalikke tingimusi. Suure veekogu Bodensee annab alati piisavalt niiskust. Valguse peegeldus veepinnal tekitab toodete jaoks intensiivsema valguskiirguse. Bodensee järv on ka nagu soojussalvesti. Niiskus, soojus ja valguse peegeldus mõjutavad kliimat positiivselt, kasvamist soodustavalt. Tootjad ühendavad need soodsad klimaatilised tingimused oma erialateadmistega köögiviljakasvatuse kohta nii klaas-/kilekasvuhoones või kilega kaetud avamaal. Köögivilju kasvatatakse spetsiaalselt ja eranditult vaid termiliselt töödeldud pinnasel, milles ei ole kasutatud keemilisi aineid.

| — | Maine: Eespool nimetatud looduslikud tingimused ja inimtegevus mõjutavad kasvu, varajast saagikoristus ja saaduste looduslikku kvaliteeti sedavõrd, et tooted „Salate von der Insel Reichenau” on kuulsad ka oma piirkonnast kaugemal. 2000. aastal läbiviidud kaubandus- ja tarbijaküsitlusest nähtus, et ostjad seostavad Reichenau saart eelkõige köögiviljakasvatusega (saart nimetatakse ka „köögiviljasaareks”) ning nad hindavad positiivselt eelkõige toodete värskust, välimust ja päritolu. Reichenau saare salatid (Salate von der Insel Reichenau) on kõnealuse saare kloostrikultuuril põhineva traditsioonilise köögiviljakasvatuse toode. Abt Walahfried Strabo avaldas 840. aastal aia kirjelduse „de cultura Hortorum”, lühidalt „Hortulus”, millega ta pani aluse Reichenau saare kui köögiviljaaia traditsioonile. Reichenau saare salatikasvatust on esmakordselt mainitud 1895. aastal (1 ha) (vrd Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, lk 60), 1932. aastal kasvatati salateid juba 20 hektaril (vrd Glönkler, lk 70). Reichenau saarel kasvatatakse praegu lehtsalateid ligikaudu 30 ha suurusel kaetud taimekasvatusalal ja umbes 50 ha suurusel avamaal. |
| --- | --- |

—

Maine: Eespool nimetatud looduslikud tingimused ja inimtegevus mõjutavad kasvu, varajast saagikoristus ja saaduste looduslikku kvaliteeti sedavõrd, et tooted „Salate von der Insel Reichenau” on kuulsad ka oma piirkonnast kaugemal. 2000. aastal läbiviidud kaubandus- ja tarbijaküsitlusest nähtus, et ostjad seostavad Reichenau saart eelkõige köögiviljakasvatusega (saart nimetatakse ka „köögiviljasaareks”) ning nad hindavad positiivselt eelkõige toodete värskust, välimust ja päritolu. Reichenau saare salatid (Salate von der Insel Reichenau) on kõnealuse saare kloostrikultuuril põhineva traditsioonilise köögiviljakasvatuse toode. Abt Walahfried Strabo avaldas 840. aastal aia kirjelduse „de cultura Hortorum”, lühidalt „Hortulus”, millega ta pani aluse Reichenau saare kui köögiviljaaia traditsioonile. Reichenau saare salatikasvatust on esmakordselt mainitud 1895. aastal (1 ha) (vrd Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, lk 60), 1932. aastal kasvatati salateid juba 20 hektaril (vrd Glönkler, lk 70). Reichenau saarel kasvatatakse praegu lehtsalateid ligikaudu 30 ha suurusel kaetud taimekasvatusalal ja umbes 50 ha suurusel avamaal.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Aadress: | D-76247 Karlsruhe |
| Tel: | (49-721) 926 37 06 |
| Faks: | (49-721) 37 05 46 |
| E-post: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Nimi:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Aadress:

D-76247 Karlsruhe

Tel:

(49-721) 926 37 06

Faks:

(49-721) 37 05 46

E-post:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8.   Märgistus: Salate von der Insel Reichenau g.g.A.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/25

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 135/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväite kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„GURKEN VON DER INSEL REICHENAU”

EÜ NR: DE/PGI/005/0320/27.10.2003

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Aadress: | D-11015 Berlin |
| Tel: | (49-30) 20 25 70 |
| Faks: | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-post: | poststelle@bmj.bund.de |

Nimi:

Bundesministerium der Justiz

Aadress:

D-11015 Berlin

Tel:

(49-30) 20 25 70

Faks:

(49-30) 20 25 95 25

E-post:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Rühm:

| Nimi: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Aadress: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Nimi:

Reichenau-Gemüse eG

Aadress:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Tel:

(49-7534) 920 00

Faks:

(49-7534) 92 0020

E-post:

info@reichenaugemuese.de

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) Muud: ( )

3.   Toote tüüp:

Rühm 1.6: värske või töödeldud puu-, köögi- ja teravili

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Gurken von der Insel Reichenau”

4.2.   Kirjeldus: Harilik kurk — cucumis sativus; kaal 300 kuni 900 g; kurgid on pikad, sirged, tumerohelist värvi ja kõva viljalihaga.

4.3.   Geograafiline piirkond: Reichenau saar Bodensee järves, Saksamaa

4.4.   Päritolutõend: Ettevõtte Reichenau Gemüse e.G rahvusvahelise toidustandardi (International Food Standard, IFS) kohase sertifitseerimise käigus märgistatakse kõik pakendid partiinumbritega. Partiinumbri alusel on võimalik kindlaks teha tootjaettevõte. Kõik ettevõtted asuvad Reichenau saarel ja kasutavad tootmistegevuseks üksnes kõnealusel saarel asuvat haritavat maad. Haritava maa kasutust dokumenteeritakse hüdrograafiakaardi alusel. Seiresüsteemi abil on võimalik laitmatult dokumenteerida toote seos geograafilise piirkonnaga.

4.5.   Tootmismeetod: Toodet Gurken von der Insel Reichenau toodetakse Baden-Württembergi liidumaa kvaliteedimärgi „Päritoluandmetega tagatud kvaliteet” andmiseks kasutatavate integreeritud ja kontrollitud taimekasvatuste suuniste kohaselt ning eranditult orgaanilisel pinnasel. Umbrohtu tõrjutakse mehaaniliselt: kõplamise, aurutamise või kõrvetamisega. Väetisekoguste optimeerimiseks analüüsitakse mulda igal aastal. Kasvuhoonetes kasutatakse kahjurite hävitamiseks kasureid. Reichenau saarel on tagatud aastaringne kurgisaak. Kurke korjatakse varajastel hommikutundidel eranditult käsitsi. Kohe pärast korjamist pakitakse kurgid kastidesse ja veetakse igas tootjaettevõttes olemasoleva sorteerimisseadme juurde. Tänu varajasele koristusajale ja ettevõtte varjualustes toimuvale sorteerimisele ei satu kurgid päevase kuumuse kätte, mis aitab toote kvaliteeti oluliselt tõsta. Enne sorteerimist pestakse iga kurki eraldi. Sorteeritakse kaalu järgi: 300–400 g; 400–500 g; 500–600 g; 600–750 g; rohkem kui 750 g. Sel viisil kaalu järgi sorteeritud kurgid vastavad kaubaklass 1 nõuetele. Tugevalt kõverdunud kurgid, mis ei vasta kaubaklass 1 nõuetele, pakitakse eraldi kaubaklass 2 alla kuuluvatena. Tootjaettevõttes pakitakse kaalu järgi sorteeritud kurgid eri värviga tähistatud, enamasti kaheosalistesse kastidesse. Veel niisked kurgid pakitakse üldjuhul täielikult suletavatesse kastidesse. Seeläbi tekkiv teatav jahutusefekt aitab samuti kurkide kvaliteeti tõsta.

4.6.   Seos: Looduslik seos: Reichenau saar on köögiviljakasvatuseks nagu loodud. Kõnealune saar eristub teistest köögiviljakasvatuspiirkondadest eriliste geograafiliste ja klimaatiliste tingimuste (niiskus, soojus, valgus) ja Bodensee järve keskel oleva asendi tõttu. Reichenau saare kaitstud kasvatusalal on täidetud kurgikasvatuse peamised eeltingimused, nimelt on olemas kõrged temperatuurid, suur õhu niiskusesisaldus ja korrapärane veevarustus. Saart ümbritsev valgust ja sooja salvestav järv, kontrollitud kliimaseadme abil reguleeritav niiskus kasvuhoones ja vastavalt taime vajadustele 100 %-liselt reguleeritav veevarustus tagavad optimaalsed kasvutingimused. Neile aitavad kaasa ka tootjate konkreetsed teadmised kurkide kasvatamisest klaas- või kilekasvuhoonetes. Kurke kultiveeritakse eranditult orgaanilisel pinnasel.

Maine: Nimetatud looduslikud tingimused ja inimtegevus mõjutavad Reichenau saare kurkide kvaliteeti sedavõrd, et nad on kuulsad ka oma piirkonnast kaugemal. 2000. aastal korraldatud kaubandus- ja tarbijaküsitlusest nähtus, et ostjad seostavad Reichenau saart eelkõige köögiviljakasvatusega (saart nimetatakse ka „köögiviljasaareks”) ning nad hindavad positiivselt eelkõige toodete värskust, välimust ja päritolu. Reichenau saare kurgid (Gurken von der Insel Reichenau) on kõnealuse saare kloostrikultuuril põhineva traditsioonilise köögiviljakasvatuse tooted. Abt Walahfried Strabo avaldas 840. aastal oma aia kirjelduse „de cultura Hortorum”, lühidalt „Hortulus”, millega ta pani aluse Reichenau saare kui köögiviljaaia traditsioonile. Reichenau saare kurgikasvatust on esmakordselt mainitud 1900. aastal, 1932. aastal kasvatati kurke juba 300 aaril (vrd Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, lk 61 ja 70). Praegu kasvatatakse kurke ligikaudu 32 ha suurusel kaitstud alal.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Aadress: | D-76247 Karlsruhe |
| Tel: | (49-721) 926 37 06 |
| Faks: | (49-721) 37 05 46 |
| E-post: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Nimi:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Aadress:

D-76247 Karlsruhe

Tel:

(49-721) 926 37 06

Faks:

(49-721) 37 05 46

E-post:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8.   Märgistus: Gurken von der Insel Reichenau g.g.A.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/27

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 135/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväite kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„FELDSALAT VON DER INSEL REICHENAU”

EÜ NR: DE/PGI/005/0318/27.10.2003

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi vastutav asutus:

| Nimi: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Aadress: | D-11015 Berlin |
| Tel: | (49-30) 20 25 70 |
| Faks: | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-post: | poststelle@bmj.bund.de |

Nimi:

Bundesministerium der Justiz

Aadress:

D-11015 Berlin

Tel:

(49-30) 20 25 70

Faks:

(49-30) 20 25 95 25

E-post:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Rühm

| Nimi: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Aadress: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Nimi:

Reichenau-Gemüse eG

Aadress:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Tel:

(49-7534) 920 00

Faks:

(49-7534) 92 0020

E-post:

info@reichenaugemuese.de

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) Muud: ( )

3.   Toote tüüp:

Rühm 1.6: värske või töödeldud puu-, köögi- ja teravili

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Feldsalat von der Insel Reichenau”

4.2.   Kirjeldus: Reichenau saare põldkännak (Valerianella locusta) on põldkännak, mis on pärit Bodensee järves asuvalt Reichenau saarelt.

Põldkännak: väikese, koos püsiva lehekodarikuga, juurte ja kollaste idulehtedeta, külmakindel, tumerohelist värvi, pähklimaitseline, krõmpsuv.

4.3.   Geograafiline piirkond: Reichenau saar Bodensee järves, Saksamaa

4.4.   Päritolutõend: Ettevõtte Reichenau Gemüse e.G rahvusvahelise toidustandardi (International Food Standard, IFS) kohase sertifitseerimise käigus märgistatakse kõik pakendid partiinumbritega. Partiinumbri alusel on võimalik kindlaks teha tootjaettevõte. Kõik ettevõtted asuvad Reichenau saarel ja kasutavad tootmistegevuseks üksnes kõnealusel saarel asuvat haritavat maad. Haritava maa kasutust dokumenteeritakse hüdrograafiakaardi alusel. Seiresüsteemi abil on võimalik laitmatult dokumenteerida toote seos geograafilise piirkonnaga.

4.5.   Tootmismeetod: Toodet „Feldsalat von der Insel Reichenau” toodetakse Baden-Württembergi liidumaa kvaliteedimärgi „Päritoluandmetega tagatud kvaliteet” andmiseks kasutatavate integreeritud ja kontrollitud taimekasvatuste suuniste kohaselt ning eranditult orgaanilisel pinnasel. Pinnast haritakse hoolikalt ja hoitakse saastumise eest. Umbrohtu tõrjutakse mehaaniliselt: kõplamise, aurutamise või kõrvetamisega. Väetisekoguste optimeerimiseks analüüsitakse mulda igal aastal. Kasvuhoonetes kasutatakse kahjurite hävitamiseks kasureid. Reichenau saare taimekasvatusmeetodi kohaselt saab põldkännaku saaki koristada kasvuhoonetes oktoobrist märtsini, avamaal aprillist juunini. Põldkännakut külvatakse või istutatakse seemikuna. Reichenau saarel koristatakse põldkännakut eranditult käsitsi. See on oluline erinevus võrreldes teiste taimekasvatuspiirkondadega, kus saaki koristatakse masinatega. Koristamise järel pannakse põldkännak lahtiselt 1 kg kimpudesse ja pestakse. Turustatakse lahtiselt 1 kg-kimpudena.

4.6.   Seos:

| — | Looduslik seos: Reichenau saar on köögiviljakasvatuseks nagu loodud. Põldkännak on algselt külmakindel looduslik taim, mis kasvab ka poolvarjulises kasvukohas ning on pinnase, toitainete ega veevarustuse osas väga vähenõudlik ning Reichenau saare napi valguse ja soojaga talvede jaoks väga kohane köögiviljakultuur. Need iseloomulikud kasvutingimused võimaldavad põldkännakut kasvatada ka kõnealusele piirkonnale iseloomulikel ja talviti sageli nädalaid kestvatel uduperioodidel. |
| --- | --- |

—

Looduslik seos: Reichenau saar on köögiviljakasvatuseks nagu loodud. Põldkännak on algselt külmakindel looduslik taim, mis kasvab ka poolvarjulises kasvukohas ning on pinnase, toitainete ega veevarustuse osas väga vähenõudlik ning Reichenau saare napi valguse ja soojaga talvede jaoks väga kohane köögiviljakultuur. Need iseloomulikud kasvutingimused võimaldavad põldkännakut kasvatada ka kõnealusele piirkonnale iseloomulikel ja talviti sageli nädalaid kestvatel uduperioodidel.

| — | Maine: Lisaks klimaatilistele — ja mullastikutingimustele soodustavad tootjate erialateadmised põldkännaku head kvaliteeti ja mainet isegi väljaspool oma piirkonda. 2000. aastal läbiviidud kaubandus- ja tarbijaküsitlusest nähtus, et ostjad seostavad Reichenau saart eelkõige köögiviljakasvatusega (saart nimetatakse ka „köögiviljasaareks”) ning nad hindavad positiivselt eelkõige toodete värskust, välimust ja päritolu. Reichenau saare põldkännak (Feldsalat von der Insel Reichenau) on kõnealuse saare kloostrikultuuril põhineva traditsioonilise köögiviljakasvatuse toode. Abt Walahfried Strabo avaldas 840. aastal oma aia kirjelduse „de cultura Hortorum”, lühidalt „Hortulus”, millega ta pani aluse Reichenau saare kui köögiviljaaia traditsioonile. Reichenau saare põldkännakukasvatust on esmakordselt mainitud 1901. aastal, 1932. aastal kuulus kõnealune köögivili juba Reichenau saare olulisemate köögiviljakultuuride hulka (vrd Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, lk 61 ja 122). Praegu kasvatakse Reichenau saarel põldkännakut ligikaudu 30 hektaril, suurt osa sellest kasvuhoonetes. |
| --- | --- |

—

Maine: Lisaks klimaatilistele — ja mullastikutingimustele soodustavad tootjate erialateadmised põldkännaku head kvaliteeti ja mainet isegi väljaspool oma piirkonda. 2000. aastal läbiviidud kaubandus- ja tarbijaküsitlusest nähtus, et ostjad seostavad Reichenau saart eelkõige köögiviljakasvatusega (saart nimetatakse ka „köögiviljasaareks”) ning nad hindavad positiivselt eelkõige toodete värskust, välimust ja päritolu. Reichenau saare põldkännak (Feldsalat von der Insel Reichenau) on kõnealuse saare kloostrikultuuril põhineva traditsioonilise köögiviljakasvatuse toode. Abt Walahfried Strabo avaldas 840. aastal oma aia kirjelduse „de cultura Hortorum”, lühidalt „Hortulus”, millega ta pani aluse Reichenau saare kui köögiviljaaia traditsioonile. Reichenau saare põldkännakukasvatust on esmakordselt mainitud 1901. aastal, 1932. aastal kuulus kõnealune köögivili juba Reichenau saare olulisemate köögiviljakultuuride hulka (vrd Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, lk 61 ja 122). Praegu kasvatakse Reichenau saarel põldkännakut ligikaudu 30 hektaril, suurt osa sellest kasvuhoonetes.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Aadress: | D-76247 Karlsruhe |
| Tel: | (49-721) 926 37 06 |
| Faks: | (49-721) 37 05 46 |
| E-post: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Nimi:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Aadress:

D-76247 Karlsruhe

Tel:

(49-721) 926 37 06

Faks:

(49-721) 37 05 46

E-post:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8.   Märgistus: Feldsalat von der Insel Reichenau g.g.A.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 19.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/29

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 135/12)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväite kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„TOMATEN VON DER INSEL REICHENAU”

EÜ NR: DE/PGI/005/0319/27.10.2003

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi vastutav asutus:

| Nimi: | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |
| Aadress: | D-11015 Berlin |
| Tel: | (49-30) 20 25 70 |
| Faks: | (49-30) 20 25 95 25 |
| E-post: | poststelle@bmj.bund.de |

Nimi:

Bundesministerium der Justiz

Aadress:

D-11015 Berlin

Tel:

(49-30) 20 25 70

Faks:

(49-30) 20 25 95 25

E-post:

poststelle@bmj.bund.de

2.   Rühm:

| Nimi: | Reichenau-Gemüse eG |
| --- | --- |
| Aadress: | Marktstraße 1 |
| D-78479 Insel Reichenau |

Nimi:

Reichenau-Gemüse eG

Aadress:

Marktstraße 1

D-78479 Insel Reichenau

Tel:

(49-7534) 920 00

Faks:

(49-7534) 92 00 20

E-post:

info@reichenaugemuese.de

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) Muud: ( )

3.   Toote tüüp:

Rühm 1.6: värske või töödeldud puu-, köögi- ja teravili

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikes 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Tomaten von der Insel Reichenau”

4.2.   Kirjeldus: „Tomaten von der Insel Reichenau” on tomatid, mis on pärit Bodensee järves asuvalt Reichenau saarelt. Tomatid (Lycopersicon lycopersicum) on ümmargused, kõva viljalihaga, punakat värvi ja liigile iseloomuliku maitsega.

4.3.   Geograafiline piirkond: Reichenau saar Bodensee järves, Saksamaa

4.4.   Päritolutõend: Ettevõtte Reichenau Gemüse e.G rahvusvahelise toidustandardi (International Food Standard, IFS) kohase sertifitseerimise käigus märgistatakse kõik pakendid partiinumbritega. Partiinumbri alusel on võimalik tootjaettevõte kindlaks teha. Kõik ettevõtted asuvad Reichenau saarel ja kasutavad tootmistegevuseks üksnes kõnealusel saarel asuvat haritavat maad. Haritava maa kasutust dokumenteeritakse hüdrograafiakaardi alusel. Seiresüsteemi abil on võimalik laitmatult dokumenteerida toote seos geograafilise piirkonnaga.

4.5.   Tootmismeetod: Toodet „Tomaten von der Insel Reichenau” toodetakse Baden-Württembergi liidumaa kvaliteedimärgi „Päritoluandmetega tagatud kvaliteet” andmiseks kasutatavate integreeritud ja kontrollitud taimekasvatuste suuniste kohaselt ning eranditult orgaanilisel pinnasel. Umbrohtu tõrjutakse mehaaniliselt: kõplamise, aurutamise või kõrvetamisega. Väetisekoguste optimeerimiseks analüüsitakse mulda igal aastal. Reichenau saare taimekasvatusmeetodi kohaselt saab tomatisaaki katmikaladel koristada maist oktoobrini. Avamaalt saab tomatisaaki juuli lõpust septembrini. Tomateid korjatakse hommikutundidel käsitsi. Katmikaladel koristatakse tomateid, millel enamasti rohelised viljalehed ja leheroots küljes. Suuruse järgi sorteerimine ja pakendamine toimub peamiselt käsitsi, kuna masinaga sorteerimisel võib endiselt tomati küljes olev leheroots põhjustada viljakahjustusi. Vaid väike osa kultiveeritavatest tomatitest on kirsstomatid, mille koristamine toimub liigile vastavalt. Avamaalt koristatud tomateid sorteeritakse ja pakendatakse tavaliselt masinate abil. Tomateid sorteeritakse järgmiselt: 40–47 mm, 47–57 mm, 57–67 mm, 67–82 mm, 82–105 mm ja kirsstomatid.

4.6.   Seos:

| — | Looduslik seos: Reichenau saar on köögiviljakasvatuseks nagu loodud. Reichenau saar Bodensee järves eristub teistest köögiviljakasvatuspiirkondadest eriliste geograafiliste ja klimaatiliste tingimuste (niiskus, soojus, valgus) tõttu ning täidab hästi soojanõudliku tomati looduslikuks kasvuks vajalikke tingimusi. Bodensee järv on nagu soojussalvesti. Niiskus, soojus ja valguse peegeldus mõjutavad kliimat positiivselt, kasvamist soodustavalt.
  Algselt Lõuna-Ameerikast pärit, vajavad tomatid kasvamiseks kõrget temperatuuri ja korrapärast veevarustust, aga mitte liigniisket pinnast. Seepärast sobib Reichenau saare kohati väga kore moreenpinnas tomatikasvatuseks hästi, kuna ühelt poolt on võimalik tagada pidev veevarustus, teisalt on aga saare valdavate muldade veepidavus väga väike ja seega pinnases liigniiskuse tekkimise oht vähene. Reichenau saar sobib tomatikasvatuseks ideaalselt, kuna looduslikud eeltingimused nagu sobiv pinnas, valgus ja soojus on olemas ning ühistu vihmutusseadmega (saarel on rohkem kui 60 000 m vihmutustorusid) on vegetatsiooniperioodi järgsel ajal ka optimaalne Bodensee järve veega varustus tagatud. Sihipärane toitainevarustus ja katmikalade kontrollitud kliimaregulatsioon soodustavad kasvutingimusi veelgi. Neid soodsaid klimaatilisi tingimusi kasutavad tootjad kombinatsioonis oma erialateadmistega nii katmikaladel kui ka avamaal. |
| --- | --- |

—

Looduslik seos: Reichenau saar on köögiviljakasvatuseks nagu loodud. Reichenau saar Bodensee järves eristub teistest köögiviljakasvatuspiirkondadest eriliste geograafiliste ja klimaatiliste tingimuste (niiskus, soojus, valgus) tõttu ning täidab hästi soojanõudliku tomati looduslikuks kasvuks vajalikke tingimusi. Bodensee järv on nagu soojussalvesti. Niiskus, soojus ja valguse peegeldus mõjutavad kliimat positiivselt, kasvamist soodustavalt.

Algselt Lõuna-Ameerikast pärit, vajavad tomatid kasvamiseks kõrget temperatuuri ja korrapärast veevarustust, aga mitte liigniisket pinnast. Seepärast sobib Reichenau saare kohati väga kore moreenpinnas tomatikasvatuseks hästi, kuna ühelt poolt on võimalik tagada pidev veevarustus, teisalt on aga saare valdavate muldade veepidavus väga väike ja seega pinnases liigniiskuse tekkimise oht vähene. Reichenau saar sobib tomatikasvatuseks ideaalselt, kuna looduslikud eeltingimused nagu sobiv pinnas, valgus ja soojus on olemas ning ühistu vihmutusseadmega (saarel on rohkem kui 60 000 m vihmutustorusid) on vegetatsiooniperioodi järgsel ajal ka optimaalne Bodensee järve veega varustus tagatud. Sihipärane toitainevarustus ja katmikalade kontrollitud kliimaregulatsioon soodustavad kasvutingimusi veelgi. Neid soodsaid klimaatilisi tingimusi kasutavad tootjad kombinatsioonis oma erialateadmistega nii katmikaladel kui ka avamaal.

| — | Maine: Eespool nimetatud looduslikud tingimused ja inimtegevus mõjutavad toote „Tomaten von der Insel Reichenau” kvaliteeti sedavõrd, et see on kuulus ka oma piirkonnast kaugemal. 2000. aastal läbiviidud kaubandus- ja tarbijaküsitlusest nähtus, et ostjad seostavad Reichenau saart eelkõige köögiviljakasvatusega (saart nimetatakse ka „köögiviljasaareks”) ning nad hindavad positiivselt eelkõige toodete värskust, välimust ja päritolu. Reichenau saare tomatid (Tomate von der Insel Reichenau) on kõnealuse saare kloostrikultuuril põhineva traditsioonilise köögiviljakasvatuse toode. Abt Walahfried Strabo avaldas 840. aastal oma aia kirjelduse „de cultura Hortorum”, lühidalt „Hortulus”, millega ta pani aluse Reichenau saare kui köögiviljaaia traditsioonile. Reichenau saare tomatikasvatust on esmakordselt mainitud 1900. aastal; 1932. aastal kasvatati tomateid juba 500 aaril (vrd Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, lk 61 ja 70). Reichenau saarel kasvatatakse praegu tomateid ligikaudu 5 ha suurusel kaetud taimekasvatusalal. |
| --- | --- |

—

Maine: Eespool nimetatud looduslikud tingimused ja inimtegevus mõjutavad toote „Tomaten von der Insel Reichenau” kvaliteeti sedavõrd, et see on kuulus ka oma piirkonnast kaugemal. 2000. aastal läbiviidud kaubandus- ja tarbijaküsitlusest nähtus, et ostjad seostavad Reichenau saart eelkõige köögiviljakasvatusega (saart nimetatakse ka „köögiviljasaareks”) ning nad hindavad positiivselt eelkõige toodete värskust, välimust ja päritolu. Reichenau saare tomatid (Tomate von der Insel Reichenau) on kõnealuse saare kloostrikultuuril põhineva traditsioonilise köögiviljakasvatuse toode. Abt Walahfried Strabo avaldas 840. aastal oma aia kirjelduse „de cultura Hortorum”, lühidalt „Hortulus”, millega ta pani aluse Reichenau saare kui köögiviljaaia traditsioonile. Reichenau saare tomatikasvatust on esmakordselt mainitud 1900. aastal; 1932. aastal kasvatati tomateid juba 500 aaril (vrd Glönkler, „Vom Weinbau zum Gemüsebau”, 1991, lk 61 ja 70). Reichenau saarel kasvatatakse praegu tomateid ligikaudu 5 ha suurusel kaetud taimekasvatusalal.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34 |
| --- | --- |
| Aadress: | D-76247 Karlsruhe |
| Tel: | (49-721) 926 37 06 |
| Faks: | (49-721) 37 05 46 |
| E-post: | abteilung3@rpk.bwl.de |

Nimi:

Regierungspräsidium Karlsruhe, Referat 34

Aadress:

D-76247 Karlsruhe

Tel:

(49-721) 926 37 06

Faks:

(49-721) 37 05 46

E-post:

abteilung3@rpk.bwl.de

4.8.   Märgistus: Tomaten von der Insel Reichenau g.g.A.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---