# Euroopa Liidu C 128/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 128 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide9. juuni 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 128

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide9. juuni 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 128/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4605 — Hindalco/Novelis) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 128/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4605 — Hindalco/Novelis) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2007/C 128/02 | Nõukogu otsus, 30. mai 2007, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametissenimetamise kohta | 2 |
| | Komisjon |
| 2007/C 128/03 | Euro vahetuskurss | 4 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 128/04 | Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | 5 |
| 2007/C 128/05 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2007/C 128/02

Nõukogu otsus, 30. mai 2007, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametissenimetamise kohta

2

Komisjon

2007/C 128/03

Euro vahetuskurss

4

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 128/04

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

5

2007/C 128/05

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

10

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 128/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/38698 — CISAC kohta (
  1
  ) | 12 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2007/C 128/07 | Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 15 |
| 2007/C 128/08 | Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 19 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 128/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/38698 — CISAC kohta (
  1
  )

1

12

MUUD AKTID

Komisjon

2007/C 128/07

Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

15

2007/C 128/08

Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 9.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 128/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 128/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4605 — Hindalco/Novelis)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 128/01)

8. mail 2007 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4605 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32007M4605 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 9.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 128/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 128/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. mai 2007,

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu liikmete ja asendusliikmete ametissenimetamise kohta

(2007/C 128/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1922/2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed tuleks nimetada ametisse kolmeks aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed tuleks nimetada ametisse kolmeks aastaks.

| (2) | Kaheksateist liikmesriiki (Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Iirimaa, Läti, Leedu, Kreeka, Luksemburg, Ungari, Poola, Portugal, Sloveenia ja Rootsi) esitasid nõukogule kandidaatide nimekirjad, |
| --- | --- |

(2)

Kaheksateist liikmesriiki (Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Iirimaa, Läti, Leedu, Kreeka, Luksemburg, Ungari, Poola, Portugal, Sloveenia ja Rootsi) esitasid nõukogule kandidaatide nimekirjad,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu liikmeteks ja asendusliikmeteks ajavahemikuks 1. juunist 2007 kuni 31. maini 2010:

VALITSUSTE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Michel PASTEEL | Frédérique FASTRE |
| Tšehhi Vabariik | Kateřina PŘÍHODOVÁ | Dagmar ZELENKOVÁ |
| Taani | Vibeke ABEL | Jesper BRASK FISCHER |
| Saksamaa | Eva WELSKOP-DEFFAA | Renate AUGSTEIN |
| Iirimaa | Pauline MOREAU | — |
| Kreeka | Stamatina Amalia SARRI | Konstantina NANI |
| Hispaania | Luz RODRÍGUEZ FERNÁNDEZ | Cecilia PAYNO DE ORIVE |
| Prantsusmaa | Brigitte GRESY | Dominique THIERRY |
| Itaalia | Bianca BECCALLI | Alfonsina RINALDI |
| Küpros | Elpiniki KOUTOUROUSSI | Nelson K. NEOCLEUS |
| Läti | Gundega RUPENHEITE | Kristaps PETERMANIS |
| Leedu | Vanda JURSENIENE | Alfredas NAZAROVAS |
| Luksemburg | Maddy MULHEIMS-HINKEL | Serge ALLEGREZZA |
| Ungari | Judit CSOBA | Miklós HADAS |
| Poola | Monika KSIENIEWICZ | Cezary GAWLAS |
| Portugal | Maria do CÉU CUNHA REGO | Pedro DELGADO ALVES |
| Sloveenia | Maruša GORTNAR | Matjaž DEBELAK |
| Rootsi | Marianne LAXEN | Lars WITTENMARK |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Belgia

Michel PASTEEL

Frédérique FASTRE

Tšehhi Vabariik

Kateřina PŘÍHODOVÁ

Dagmar ZELENKOVÁ

Taani

Vibeke ABEL

Jesper BRASK FISCHER

Saksamaa

Eva WELSKOP-DEFFAA

Renate AUGSTEIN

Iirimaa

Pauline MOREAU

—

Kreeka

Stamatina Amalia SARRI

Konstantina NANI

Hispaania

Luz RODRÍGUEZ FERNÁNDEZ

Cecilia PAYNO DE ORIVE

Prantsusmaa

Brigitte GRESY

Dominique THIERRY

Itaalia

Bianca BECCALLI

Alfonsina RINALDI

Küpros

Elpiniki KOUTOUROUSSI

Nelson K. NEOCLEUS

Läti

Gundega RUPENHEITE

Kristaps PETERMANIS

Leedu

Vanda JURSENIENE

Alfredas NAZAROVAS

Luksemburg

Maddy MULHEIMS-HINKEL

Serge ALLEGREZZA

Ungari

Judit CSOBA

Miklós HADAS

Poola

Monika KSIENIEWICZ

Cezary GAWLAS

Portugal

Maria do CÉU CUNHA REGO

Pedro DELGADO ALVES

Sloveenia

Maruša GORTNAR

Matjaž DEBELAK

Rootsi

Marianne LAXEN

Lars WITTENMARK

Artikkel 2

Nõukogu nimetab Iirimaad esindava asendusliikme ametisse hilisemal kuupäeval.

Brüssel, 30. mai 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MÜNTEFERING

---

Komisjon

| 9.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 128/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 128/4

---

Euro vahetuskurss (1)

8. juuni 2007

(2007/C 128/03)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3349 |
| JPY | Jaapani jeen | 162,40 |
| DKK | Taani kroon | 7,4457 |
| GBP | Inglise nael | 0,67885 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3425 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6475 |
| ISK | Islandi kroon | 85,88 |
| NOK | Norra kroon | 8,1005 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5835 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,420 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 254,72 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6967 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8468 |
| RON | Rumeenia leu | 3,2841 |
| SKK | Slovakkia kroon | 34,398 |
| TRY | Türgi liir | 1,8022 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5870 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4261 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,4327 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7756 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0599 |
| KRW | Korea won | 1 242,86 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,7505 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2187 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3480 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 154,26 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6261 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,126 |
| RUB | Vene rubla | 34,6970 |
| THB | Tai baht | 43,527 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3349

JPY

Jaapani jeen

162,40

DKK

Taani kroon

7,4457

GBP

Inglise nael

0,67885

SEK

Rootsi kroon

9,3425

CHF

Šveitsi frank

1,6475

ISK

Islandi kroon

85,88

NOK

Norra kroon

8,1005

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5835

CZK

Tšehhi kroon

28,420

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

254,72

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6967

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8468

RON

Rumeenia leu

3,2841

SKK

Slovakkia kroon

34,398

TRY

Türgi liir

1,8022

AUD

Austraalia dollar

1,5870

CAD

Kanada dollar

1,4261

HKD

Hong Kongi dollar

10,4327

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7756

SGD

Singapuri dollar

2,0599

KRW

Korea won

1 242,86

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,7505

CNY

Hiina jüaan

10,2187

HRK

Horvaatia kuna

7,3480

IDR

Indoneesia ruupia

12 154,26

MYR

Malaisia ringit

4,6261

PHP

Filipiini peeso

62,126

RUB

Vene rubla

34,6970

THB

Tai baht

43,527

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 9.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 128/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 128/5

---

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse põllumajandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

(2007/C 128/04)

Abi number: XA 21/07

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Piirkond: South West of England

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: South Hams Food and Drink Trade Fair Attendance

Õiguslik alus: Appendix 5 of the Regional Development Agencies Act 1998.

Kava kohaselt planeeritud aastane kulu või ettevõttele antava üksikabi kogusumma:

| 2007–2008 | 9 800 GBP |
| --- | --- |
| Kokku | 9 800 GBP |

2007–2008

9 800 GBP

Kokku

9 800 GBP

Abi ülemmäär: Abi ülemmäär on määruse artikli 15 kohaselt 100 %.

Rakendamise kuupäev: Kava rakendamisega alustatakse 13. märtsil 2007.

Kava või üksiktoetuse kestus: Kava rakendamisega alustatakse 13. märtsil 2007. Kava lõpetatakse 31. märtsil 2008. Viimane makse tehakse hiljemalt 30. aprillil 2008.

Abi eesmärk: Valdkonna areng. Abikava võimaldab ettevõttel South Hams Food and Drink Association osaleda kaubandusmessidel Totnes Festival 2007. aasta septembris ning Dartmouth Festival 2007. aasta oktoobris, et turundada oma liikmete (ning teiste South Hams piirkonna tootjate) tooteid piirkonda külastavatele inimestele. Abi makstakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 alusel ja abikõlblikud on messidel osalemisega seotud kulud, eelkõige:

osalemistasud,

sõidukulud,

trükiste kulud,

näituseruumide rentimine.

Asjaomased majandusharud: Abikava kohaldatakse põllumajandustoodete tootmise suhtes. Kõik allsektorid on abikõlblikud.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Kava eest vastutav seadusjärgne asutus on:

South West Regional Development Agency

Stirling House

Dix's Field

Exeter EX1 1QA

United Kingdom

Kava läbiviimise eest vastutav organisatsioon:

Devon Renaissance

7C Cranmere Road

Exeter Road Industrial Estate

Okehampton

Devon EX20 1UE

United Kingdom

Veebiaadress: http://www.ruraldevon.org/updocs/Trade_Fair_Full_Text_Final.doc

www.lovetheflavour.co.uk South Hams Food and Drink Association

Samuti võib kõnealuse kava kohta teavet saada Ühendkuningriigi keskselt veebilehelt, mis hõlmab põllumajandusalaseid riigiabi erandkavasid:

www.defra.gov.uk/farm/policy/state-aid/setup/exist-exempt.htm

Klõpsake lingil „South Hams Food and Drink Trade fair Attendance”.

Muu teave: Ühendkuningriigi pädeva asutuse Department for Environment, Food and Rural Affairs (keskkonna-, toidu- ja maaeluministeerium) nimel alla kirjutanud ja kuupäevaga varustanud:

Neil Marr

Agricultural State Aid

Defra

8B 9 Millbank

c/o 17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Abi number: XA 22/07

Liikmesriik: Itaalia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Taotluste esitamise tähtajad Sitsiilia ja Valle d'Aosta maakondades tehtavaid algatusi käsitleva 7. augusti 1997. aasta seaduse nr 266 artikli 8 lõikega 2 ette nähtud automaatsete soodustuste saamiseks.

Õiguslik alus:

| — | Decreto del ministro dello Sviluppo economico del 16 ottobre 2006 pubblicato sul supplemento ordinario n. 206 alla GURI n. 255 del 2 novembre 2006: «Termini di presentazione delle dichiarazioni-domanda per l'accesso agli incentivi automatici di cui all'art. 8, comma 2, della legge 7 agosto 1997, n. 266, relative alle iniziative nelle regioni Sicilia e Valle d'Aosta» |
| --- | --- |

—

Decreto del ministro dello Sviluppo economico del 16 ottobre 2006 pubblicato sul supplemento ordinario n. 206 alla GURI n. 255 del 2 novembre 2006: «Termini di presentazione delle dichiarazioni-domanda per l'accesso agli incentivi automatici di cui all'art. 8, comma 2, della legge 7 agosto 1997, n. 266, relative alle iniziative nelle regioni Sicilia e Valle d'Aosta»

| — | Comunicato di rettifica del ministero dello Sviluppo economico relativo al decreto 16 ottobre 2006, pubblicato sulla GURI n. 270 del 20 novembre 2006 |
| --- | --- |

—

Comunicato di rettifica del ministero dello Sviluppo economico relativo al decreto 16 ottobre 2006, pubblicato sulla GURI n. 270 del 20 novembre 2006

| — | Legge 7 agosto 1997 n. 266, art. 8, comma 2 pubblicata sulla GURI n. 186 dell'11 agosto 1997 |
| --- | --- |

—

Legge 7 agosto 1997 n. 266, art. 8, comma 2 pubblicata sulla GURI n. 186 dell'11 agosto 1997

| — | Decreto del ministro dell'Industria del commercio e dell'artigianato del 30 maggio 2001 pubblicato sul supplemento ordinario n. 219 alla GURI n. 197 del 25 agosto 2001: «Criteri e modalità per la concessione delle agevolazioni in forma automatica di cui all'art. 1 del decreto-legge 23 giugno 1995, n. 244, convertito, con modificazioni, dalla legge 8 agosto 1995, n. 341, e all'art. 8, comma 2, della legge 7 agosto 1997, n. 266». |
| --- | --- |

—

Decreto del ministro dell'Industria del commercio e dell'artigianato del 30 maggio 2001 pubblicato sul supplemento ordinario n. 219 alla GURI n. 197 del 25 agosto 2001: «Criteri e modalità per la concessione delle agevolazioni in forma automatica di cui all'art. 1 del decreto-legge 23 giugno 1995, n. 244, convertito, con modificazioni, dalla legge 8 agosto 1995, n. 341, e all'art. 8, comma 2, della legge 7 agosto 1997, n. 266».

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: 40 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus: Vastavalt 30. mai 2001. aasta ministri määruse A lisa 2. tabeli punkti 3 alapunktile 1 kaetakse Sitsiilia maakonna puhul 50 % abikõlblikest kuludest ning Valle d'Aosta maakonna puhul varieerub abi ülemmäär olenevalt ettevõtte suurusest ja investeeringu kohast 7,5 %st kuni 18 %ni.

Rakendamise kuupäev:

Kava või üksiktoetuse kestus:

Abi eesmärk: Määruse (EÜ) nr 1/2004 artikkel 7. Investeeringute liik: uute rajatiste ehitamine, tootmisrajatiste laiendamine, kaasajastamine, restaureerimine ja uuendamine. Abikõlblikud kulud: rajatised, masinad, seadmed ja teenused, mis on seotud keskkonnakaitsega ja toote kvaliteeti tõendava ökomärgisega ning tootmisalase lõppviimistluse alased teenused.

Asjaomased majandusharud: Abikava rakendatakse EÜ asutamislepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

Abi andva asutuse nimi ja aadress: Ministero dello Sviluppo economico

Direzione generale per il Coordinamento degli incentivi alle imprese.

Veebileht: http://www.sviluppoeconomico.gov.it, valides sellel

Incentivi alle Imprese

Aree tematiche — Incentivi alle Imprese

Normativa (attuazione).

Muu teave: Nimetatud aastased kulutused sisaldavad kulutusi, mis on ette nähtud sama õigusakti abikavaga väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis ei ole hõlmatud määrusega (EÜ) nr 1/2004 vaid määrusega (EÜ) nr 70/2001.

Abi number: XA 28/07

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Piirkond: Inglismaa

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: England Catchment Sensitive Farming Capital Grant Scheme 2007-2008.

Õiguslik alus: Kõnealune teenus ei ole seadusega sätestatud, osalemine selles on vabatahtlik. Vastavalt 1986. aasta põllumajandusseadusele (1. jagu) võib valitsus osutada põllumajandustegevusega seonduvat nõustamisteenust.

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse kogusumma: 1. aprill kuni 31. märts 2008: 5 miljonit GBP

Abi osatähtsus: Abi suurim osatähtsus on 60 % kooskõlas määruse artikliga 4.

Abikava rakendamise kuupäev: Abikava rakendamisega alustatakse 1. aprillil 2007.

Abikava või üksiktoetuse kestus: Abikava rakendamisega alustatakse 1. aprillil 2007. Taotluste vastuvõtt lõpetatakse 29. juunil 2007 ja nõuete esitamine lõpetatakse 31. jaanuaril 2008. Viimane makse põllumajandustootjatele tehakse 1. märtsil 2008.

Abi eesmärk: Keskkonnakaitse. Inglismaa tundliku valgala põllumajanduse kapitalitoetuse kava eesmärk on julgustada põllumajandustootjaid võtma varakult vabatahtlikke meetmeid, et kõrvaldada hajureostus neljakümnes esmatähtsas valgalas, andes abi selliste vahendite soetamiseks, mis vähendaksid hajureostust. See aitab saavutada riiklikke ja rahvusvahelisi, eelkõige veepoliitika raamdirektiivi, keskkonnaeesmärke. Toetust makstakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikliga 4 ja abikõlblikeks kuludeks on investeeringud põllumajandusettevõtetesse.

Asjaomane majandusharu (asjaomased majandusharud): Kava on seotud põllumajandustoodete tootmisega. Kõik allsektorid on abikõlblikud.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Kava eest vastutav seadusjärgne asutus:

Department for Environment, Food and Rural Affairs:

Defra

Water Quality Division

55 Whitehall, c/o 3-8 Whitehall Place

London SW1A 2HH

United Kingdom

Kava haldamisega tegelev organisatsioon:

Natural England

Farm Advice Unit

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge CB2 2DR

United Kingdom

Veebileht: Üksikasjalikum teave Inglismaa tundliku valgala põllumajanduse kapitalitoetuse kava ja Inglismaa tundliku valgala põllumajanduse edendamise algatuse kohta ning selle dokumendi täistekst on kättesaadav:

http://www.defra.gov.uk/farm/environment/water/csf/pdf/state-aid-capitalgrantsscheme.pdf

http://www.defra.gov.uk/farm/environment/water/csf/grants/state-aid.htm

Klõpsake riigiabi käsitlevale lingile veebilehe vasakus servas.

Samuti võite külastada Ühendkuningriigi keskset loetelu Internetis, mis hõlmab põllumajandusalaseid riigiabi erandikavasid:

www.defra.gov.uk/farm/policy/state-aid/setup/exist-exempt.htm

Klõpsake lingile „England Catchment Sensitive Farming Capital Grants Scheme”.

Muu teave: Täiendav ja üksikasjalikum teave kava abikõlblikkuse ja eeskirjade kohta on kättesaadav, klõpsates eelpool nimetatud veebilingile

Ühendkuningriigi pädeva asutuse — keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi (Department for Environment, Food and Rural Affairs) nimel alla kirjutanud ja kuupäeva lisanud:

Neil Marr

Agricultural State Aid

Defra

8B 9 Millbank

c/o 17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Abi number: XA 30/07

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Sicilia, Valle d'Aosta

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Kooperatiivide edendamise ja arendamise käibefond FONCOOPER, seoses algatustega Sitsiilia ja Valle d'Aosta maakonnas, mis on veel keskvõimu alluvuses kuna nimetatud maakonnad ei ole veel rakendanud halduslikku detsentraliseerimist.

Õiguslik alus:

| — | Titolo I della legge 27 febbraio 1985 n. 49, modificata con legge 5 marzo 2001 n. 57, art. 12 (G.U. n. 66 del 20 marzo 2001) |
| --- | --- |

—

Titolo I della legge 27 febbraio 1985 n. 49, modificata con legge 5 marzo 2001 n. 57, art. 12 (G.U. n. 66 del 20 marzo 2001)

| — | Direttiva del ministero Industria, commercio e artigianato (ora ministero dello Sviluppo economico) del 9 maggio 2001 (G.U. n. 171 del 25 luglio 2001). |
| --- | --- |

—

Direttiva del ministero Industria, commercio e artigianato (ora ministero dello Sviluppo economico) del 9 maggio 2001 (G.U. n. 171 del 25 luglio 2001).

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: Abikava: aastane üldsumma 5 miljonit EUR

Abi ülemmäär: Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 kohaselt ei tohi abi koguosatähtsus ületada:

Kohaldamiskuupäev: Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 20 lõike 1 kohaselt pärast seda, kui komisjon on saatnud kättesaamisteatise koos identifitseerimisnumbriga ning avaldab kokkuvõtte Internetis (hiljemalt kümme tööpäeva alates käesoleva kokkuvõtte saamisest).

Kava või üksiktoetuse kestus: Kuni 31. detsember 2013

Abi eesmärk: Põllumajanduse esmatootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antav läbipaistev abi materiaalsesse põhivarasse tehtavateks investeeringuteks pärast seda, kui rahastamisotsus on vastu võetud.

Abikõlblikud kulud (käibemaksuta) maa ja rajatiste ostmiseks, ehitustööde tegemiseks ning masinate, seadmete ja sisseseade ostmiseks, kaasajastamiseks ja ümberkujundamiseks.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Abi antakse esmatootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, välja arvatud määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklites 1 ja 4 osutatud erandid.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministero dello Sviluppo economico |
| --- |
| DG Coordinamento incentivi alle imprese |
| Ufficio D2 |
| Via Giorgione, 2/b |
| I-00147 Roma |

Ministero dello Sviluppo economico

DG Coordinamento incentivi alle imprese

Ufficio D2

Via Giorgione, 2/b

I-00147 Roma

Pädev asutus: „Comitato di Gestione Foncooper ”vastavalt 26. juunil 2000 tööstus-, kaubandus- ja käsitööministeeriumi (praegu majandusarengu ministeerium) ja la Coopercredito SpA (praegu Banca Nazionale del Lavoro SpA., Via Veneto 119, I-00187 Roma) vahel sõlmitud kokkuleppele.

Veebileht: http://prodotti.bnl.it/pagina.asp?Page=2212

Muu teave: Iga üksiku kava rahastamine ei või ületada 2 miljoni EUR suurust piirsummat ning selle ülemmääraks on 70 % abikõlblikest investeeringutest ning üksikule ettevõtjale eraldatud abi kogusumma (turumäärade alusel arvutatud tagasimaksemäära ja rahastamisele kohaldatava toetuse tagasimakse vahe) ei või ületada 400 000 EUR, mis on eraldatud kolmeaastaseks ajavahemikuks või 500 000 EUR, kui ettevõte asub vähemsoodsas piirkonnas või määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktides i, ii ja iii viidatud piirkondades, nagu liikmesriigid on määranud vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 50 ja 94.

Nimetatud aastased kulutused sisaldavad kulutusi, mis on ette nähtud sama õigusakti abikavaga väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis ei ole hõlmatud määrusega (EÜ) nr 1857/2006 vaid määrusega (EÜ) nr 70/2001.

Abi number: XA 31/07

Liikmesriik: Itaalia

Piirkond: Sicilia, Valle d'Aosta

Abi nimetus: Toetusmeetmed uute tööpinkide või tootmisseadmete soetamiseks või liisinguks

Õiguslik alus: Legge 28 novembre 1965, n. 1329

Delibera del comitato agevolazioni MCC del 22.2.2007

Kavas ettenähtud aastased kulutused: 10 miljonit EUR

Abi ülemmäär: Intressitoetus 100 % viitemäärast Sitsiilia maakonnas ja 50 % viitemäärast Valle d'Aosta maakonnas uute masinate või tootmisvahendite ostmiseks, välja arvatud asendusinvesteeringud.

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 lõike 2 kohaselt ei tohi abi brutoosatähtsus ületada:

50 % abikõlblikest kuludest vähemsoodsates piirkondades tegutsevate põllumajandusettevõtete puhul (määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklid 18–20);

40 % abikõlblikest kuludest, kui põllumajandusettevõte ei asu vähemsoodsas piirkonnas.

Rakendamise kuupäev: Abikava jõustub kümme päeva pärast sätestatud vormi saatmist vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 20 lõikele 1.

Kava kestus: Kuni 31. detsember 2013

Abi eesmärk: Abikava eesmärk on aidata osta või liisida uusi masinaid või tootmisvahendeid, mille kogukulud on kuni 516,45 EUR. Montaaži, katsetamise, transpordi ja pakendamise kulud on abikõlblikud kuni 15 % ulatuses masina või tootmisvahendi hinnast läbi intressitoetuste 100 % ulatuses viitemäärast Sitsiilia maakonna puhul ja 50 % ulatuses viitemäärast Valle d'Aosta maakonna puhul.

Abikõlblike investeeringutega tuleb püüda saavutada vähemalt ühte järgmistest eesmärkidest:

tootmiskulude vähendamine,

tootmise täiustamine ja ümberpaigutamine,

kvaliteedi parandamine,

looduskeskkonna säilitamine ja parandamine või hügieenitingimuste või loomade heaolu parandamine.

Toetuse summa võib ulatuda kuni 100 %ni viieaastase ajavahemiku investeeringutekavast.

Toetussumma iga taotluse kohta eraldi ei tohi mingil juhul ületada Euroopa Liidu standarditega kehtestatud abi ülempiiri.

Asjaomased majandusharud: Abikava kohaldatakse põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministero dell'Economia e delle finanze |
| --- |
| Via XX Settembre, 97 |
| I-00187 Roma |

Ministero dell'Economia e delle finanze

Via XX Settembre, 97

I-00187 Roma

Veebileht: www.incentivi.mcc.it\sicilia et www.incentivi.mcc\vda

Abi number: XA 33/07

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Piirkond: Inglismaa

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Farming Activities Programme (England) 2007–2008

Õiguslik alus: Kava ei ole seadusega sätestatud. Vastavalt 1986. aasta põllumajandusseadusele (1. jagu) võib valitsus osutada põllumajandustegevusega seonduvat nõustamisteenust.

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse kogusumma: 5. aprill 2007 kuni 28. märts 2008; 1 152 000 GBP

Abi osatähtsus: Abi osatähtsus on 100 %.

Abikava rakendamise kuupäev: Kava hakatakse rakendama 5. aprillil 2007.

Abikava või üksiktoetuse kestus: Abikava hakatakse rakendama 5. aprillil 2007 ja see lõpetatakse 31. märtsil 2008. Viimane makse tehakse 28. aprillil 2008.

Abi eesmärk: Valdkonna areng. Programm on suunatud tegutsevatele põllumajandustootjatele. Konverentsidest, töörühmadest ja seminaridest koosneva programmi eesmärk on aidata põllumajandustootjatel mõista neid puudutavaid küsimusi, näiteks põllumajanduspoliitika reform, põllumajandus tundlikel valgaladel ja uute looduskaitseabinõude rakendamine. Programmi eesmärk on suurendada professionaalsust kõnealuses valdkonnas.

Toetust makstakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 15 ja abikõlblikud on koolitusprogrammide organiseerimise ning läbiviimise kulud.

Asjaomane majandusharu (asjaomased majandusharud): Kava kohaldatakse ainult põllumajandustootmisega tegelevatele ettevõtetele. Kavas võivad osaleda mis tahes liiki põllumajandustootmisega tegelevad ettevõtted.

Abi andva asutuse nimi ja aadress: Kava eest vastutav seadusjärgne asutus:

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

Kava haldamisega tegelev organisatsioon:

Natural England

Land Management & Advisory Services

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

Cambs CB2 8DR

United Kingdom

Veebileht: http://www.naturalengland.org.uk/planning/farming-wildlife/docs/StateAidFarmingActivities.pdf

Klõpsake pealkirjal „Farming Activities Programme (England)”. Võite kasutada ka otselinki http://defraweb/farm/state-aid/setup/schemes/farmingactivities-0506.pdf

http://defraweb/farm/policy/state-aid/setup/exist-exempt.htm

Muu teave: Täiendav ja üksikasjalikum teave kava abikõlblikkuse ja eeskirjade kohta on kättesaadav, klõpsates eelpool nimetatud veebilingile.

Ühendkuningriigi pädeva asutuse — keskkonna-, toidu- ja maaeluministeeriumi (Department for Environment, Food and Rural Affairs) nimel alla kirjutanud ja kuupäeva lisanud:

Neil Marr

Agricultural State Aid

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8B 9 Millbank

C/o Nobel House

17 Smith Square

Westminster

London SW1P 3JR

United Kingdom

---

| 9.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 128/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 128/10

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(2007/C 128/05)

| Abi nr | XA 7011/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Friuli Venezia Giulia |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Maakonna arengukava alla kuuluvate investeeringute rahastamine põllumajandustoodete- ja saaduste töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtete puhul |
| Õiguslik alus | Legge regionale 23 gennaio 2007, n. 1 (articolo 7, comma 152)
  Delibera di giunta regionale del 16 marzo 2007, n. 571 |
| Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 0,55 miljonit EUR |
| Tagatud laenud | — |
| Üksiktoetus | Abi üldsumma | — |
| Tagatud laenud | — |
| Abi suurim osatähtsus | Artikli 4 lõike 7 punkti d kohaselt on abi suurim osatähtsus 40 % | Jah |
| Rakendamise kuupäev | Pärast Euroopa Komisjoni kinnituse saamist |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 30.6.2008 |
| Abi eesmärk | VKEdele antav abi | Jah |
| Asjaomased majandusharud | Kõik sektorid | Ei |
| Ainult teatavatele majandusharudele antav abi: | Jah |
| söe kaevandamine | |
| igasugune töötlev tööstus | |
| või | |
| must metallurgia | |
| laevaehitus | |
| sünteeskiud | |
| mootorsõidukid | |
| muu töötlev tööstus | |
| põllumajandustoodete töötlemine ja turustamine | Jah |
| igasugused teenused | |
| või | |
| transport | |
| finantsteenused | |
| muud teenused | |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione autonoma Friuli Venezia Giulia
  Direzione centrale Risorse agricole, naturali, forestali e montagna
  Servizio Investimenti aziendali e sviluppo agricolo |
| via A. Caccia, 17 |
| I-33100 Udine |
| dir.agrifor@regione.fvg.it |
| http://www.regione.fvg.it |

Abi nr

XA 7011/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Friuli Venezia Giulia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Maakonna arengukava alla kuuluvate investeeringute rahastamine põllumajandustoodete- ja saaduste töötlemise ja turustamisega tegelevate ettevõtete puhul

Õiguslik alus

Legge regionale 23 gennaio 2007, n. 1 (articolo 7, comma 152)

Delibera di giunta regionale del 16 marzo 2007, n. 571

Kavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

0,55 miljonit EUR

Tagatud laenud

—

Üksiktoetus

Abi üldsumma

—

Tagatud laenud

—

Abi suurim osatähtsus

Artikli 4 lõike 7 punkti d kohaselt on abi suurim osatähtsus 40 %

Jah

Rakendamise kuupäev

Pärast Euroopa Komisjoni kinnituse saamist

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 30.6.2008

Abi eesmärk

VKEdele antav abi

Jah

Asjaomased majandusharud

Kõik sektorid

Ei

Ainult teatavatele majandusharudele antav abi:

Jah

söe kaevandamine

igasugune töötlev tööstus

või

must metallurgia

laevaehitus

sünteeskiud

mootorsõidukid

muu töötlev tööstus

põllumajandustoodete töötlemine ja turustamine

Jah

igasugused teenused

või

transport

finantsteenused

muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione autonoma Friuli Venezia Giulia

Direzione centrale Risorse agricole, naturali, forestali e montagna

Servizio Investimenti aziendali e sviluppo agricolo

via A. Caccia, 17

I-33100 Udine

dir.agrifor@regione.fvg.it

http://www.regione.fvg.it

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

Jah

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 9.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 128/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 128/12

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/38698 — CISAC kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 128/06)

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Kui komisjon kavatseb vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artiklile 9 vastu võtta rikkumise lõpetamist nõudva otsuse ja asjaomased ettevõtjad teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks seoses komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud küsimuste lahendamisega, võib komisjon muuta need kohustused asjaomastele ettevõtjatele siduvaks. Sellise otsuse võib vastu võtta kindlaksmääratud ajavahemikuks ja selles sätestatakse, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Nimetatud määruse artikli 27 lõike 4 kohaselt peab komisjon avaldama juhtumi lühikokkuvõtte ning kohustuste põhilise sisu. Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused komisjoni määratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

1.

Kui komisjon kavatseb vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artiklile 9 vastu võtta rikkumise lõpetamist nõudva otsuse ja asjaomased ettevõtjad teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks seoses komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud küsimuste lahendamisega, võib komisjon muuta need kohustused asjaomastele ettevõtjatele siduvaks. Sellise otsuse võib vastu võtta kindlaksmääratud ajavahemikuks ja selles sätestatakse, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Nimetatud määruse artikli 27 lõike 4 kohaselt peab komisjon avaldama juhtumi lühikokkuvõtte ning kohustuste põhilise sisu. Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused komisjoni määratud tähtaja jooksul.

2.   JUHTUMI KOKKUVÕTE

| 2. | 4. aprillil 2003 esitas Music Choice Europe plc (edaspidi „Music Choice”) kaebuse Autorite ja Heliloojate Ühingute Rahvusvahelise Konföderatsiooni (CISAC) vastu. Kaebus on seotud avaliku esitamise õiguse tüüplepinguga selliste kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel, kes on CISACi liikmed. Enne seda, 30. novembril 2000, esitas RTL Group (edaspidi „RTL”) kaebuse Saksamaa kollektiivse esindamise organisatsiooni GEMA vastu, kes oma liikmete ja kolmandate isikute nimel haldab autorite õigusi muusika- ja kinematograafiateoste alal. RTLi kaebus käsitleb GEMA keeldumist anda RTL Groupile kogu ühendust hõlmav litsents muusikaedastamistegevuseks. Sisuliselt sarnased juhtumid on ühendatud CISACi juhtumi alla. |
| --- | --- |

2.

4. aprillil 2003 esitas Music Choice Europe plc (edaspidi „Music Choice”) kaebuse Autorite ja Heliloojate Ühingute Rahvusvahelise Konföderatsiooni (CISAC) vastu. Kaebus on seotud avaliku esitamise õiguse tüüplepinguga selliste kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel, kes on CISACi liikmed. Enne seda, 30. novembril 2000, esitas RTL Group (edaspidi „RTL”) kaebuse Saksamaa kollektiivse esindamise organisatsiooni GEMA vastu, kes oma liikmete ja kolmandate isikute nimel haldab autorite õigusi muusika- ja kinematograafiateoste alal. RTLi kaebus käsitleb GEMA keeldumist anda RTL Groupile kogu ühendust hõlmav litsents muusikaedastamistegevuseks. Sisuliselt sarnased juhtumid on ühendatud CISACi juhtumi alla.

| 3. | CISAC on autorite kollektiivse esindamise rahvusvaheline assotsiatsioon. Kõnealune assotsiatsioon esitab standardse tüüplepingu oma liikmete vaheliseks vastastikuseks esindamiseks seoses avaliku esinemise õiguste haldamisega. Juhtumi ülejäänud osalised on järgmised EMP kollektiivse esindamise organisatsioonid: AEPI (Kreeka), AKKA-LAA (Läti), AKM (Austria), ARTISJUS (Ungari), BUMA (Madalmaad), EAÜ (Eesti), GEMA (Saksamaa), IMRO (Iirimaa), KODA (Taani), LATGA (Leedu), PRS (Ühendkuningriik), OSA (Tšehhi), SABAM (Belgia), SACEM (Prantsusmaa), SAZAS (Sloveenia), SGAE (Hispaania), SIAE (Itaalia), SOZA (Slovakkia), SPA (Portugal), STEF (Island), STIM (Rootsi), TEOSTO (Soome), TONO (Norra) ja ZAIKS (Poola). |
| --- | --- |

3.

CISAC on autorite kollektiivse esindamise rahvusvaheline assotsiatsioon. Kõnealune assotsiatsioon esitab standardse tüüplepingu oma liikmete vaheliseks vastastikuseks esindamiseks seoses avaliku esinemise õiguste haldamisega. Juhtumi ülejäänud osalised on järgmised EMP kollektiivse esindamise organisatsioonid: AEPI (Kreeka), AKKA-LAA (Läti), AKM (Austria), ARTISJUS (Ungari), BUMA (Madalmaad), EAÜ (Eesti), GEMA (Saksamaa), IMRO (Iirimaa), KODA (Taani), LATGA (Leedu), PRS (Ühendkuningriik), OSA (Tšehhi), SABAM (Belgia), SACEM (Prantsusmaa), SAZAS (Sloveenia), SGAE (Hispaania), SIAE (Itaalia), SOZA (Slovakkia), SPA (Portugal), STEF (Island), STIM (Rootsi), TEOSTO (Soome), TONO (Norra) ja ZAIKS (Poola).

| 4. | Komisjon saatis 31. jaanuaril 2006 EÜ asutamislepingu artiklil 81 ja EMP lepingu artiklil 53 põhinevad põhjendatud väited CISACile ja EMP kollektiivse esindamise organisatsioonidele ning võimaldas juurdepääsu komisjoni toimikule. Põhjendatud väiteid võib käsitleda esialgse hinnanguna määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Komisjon saatis 31. jaanuaril 2006 EÜ asutamislepingu artiklil 81 ja EMP lepingu artiklil 53 põhinevad põhjendatud väited CISACile ja EMP kollektiivse esindamise organisatsioonidele ning võimaldas juurdepääsu komisjoni toimikule. Põhjendatud väiteid võib käsitleda esialgse hinnanguna määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| 5. | Esialgse hinnangu kohaselt tekitavad CISACi tüüplepingu kaks klauslite rühma ning vastastikuse esindamise lepingud kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel kahtlusi nende vastavuses EÜ asutamislepingu artiklile 81 ja EMP lepingu artiklile 53. Kahtlusi tekitavad „liikmesuse klausel ”ja „territoriaalsuse klauslid”:






  1) | „Liikmesuse klausel”: vastastikuse esindamise lepingu kehtivuse ajal ei või kumbki selle sõlminud kollektiivse esindamise organisatsioon ilma teise organisatsiooni nõusolekuta liikmena aktsepteerida ühtki mõne muu organisatsiooni liiget ega füüsilist isikut, ettevõtjat või äriühingut riigist, milles teine organisatsioon tegutseb. |
| --- | --- | --- |

5.

Esialgse hinnangu kohaselt tekitavad CISACi tüüplepingu kaks klauslite rühma ning vastastikuse esindamise lepingud kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel kahtlusi nende vastavuses EÜ asutamislepingu artiklile 81 ja EMP lepingu artiklile 53. Kahtlusi tekitavad „liikmesuse klausel ”ja „territoriaalsuse klauslid”:

1)

„Liikmesuse klausel”: vastastikuse esindamise lepingu kehtivuse ajal ei või kumbki selle sõlminud kollektiivse esindamise organisatsioon ilma teise organisatsiooni nõusolekuta liikmena aktsepteerida ühtki mõne muu organisatsiooni liiget ega füüsilist isikut, ettevõtjat või äriühingut riigist, milles teine organisatsioon tegutseb.

| 2) | „Territoriaalsuse klauslid”: äritarbijad saavad litsentsi saada ainult kohalikult kollektiivse esindamise organisatsioonilt. See tuleneb kahest erinevast klauslist. Esiteks toimub vastastikune esindamine ainult kollektiivse esindamise organisatsioonide territooriumil (edaspidi „ainuõiguslikkuse klausel”). Teiseks on väljastatav litsents igal juhul piiratud kollektiivse esindamise organisatsiooni oma territooriumiga, seda ka Interneti, kaabellevi kaudu taasedastamise ja teatavate eranditega ka satelliitedastuse puhul (edaspidi „territoriaalne piiritlemine”). |
| --- | --- |

2)

„Territoriaalsuse klauslid”: äritarbijad saavad litsentsi saada ainult kohalikult kollektiivse esindamise organisatsioonilt. See tuleneb kahest erinevast klauslist. Esiteks toimub vastastikune esindamine ainult kollektiivse esindamise organisatsioonide territooriumil (edaspidi „ainuõiguslikkuse klausel”). Teiseks on väljastatav litsents igal juhul piiratud kollektiivse esindamise organisatsiooni oma territooriumiga, seda ka Interneti, kaabellevi kaudu taasedastamise ja teatavate eranditega ka satelliitedastuse puhul (edaspidi „territoriaalne piiritlemine”).

| 6. | Põhjendatud väidete adressaadid väljendasid oma seisukohti kirjalikes vastustes ja suulisel arutamisel, mis toimus 14.–16. juunil 2006. Seejärel tegid CISAC ja märkimisväärne arv kollektiivse esindamise organisatsioone ettepaneku kohustuste võtmiseks, mis on käesoleva teatise objektiks. |
| --- | --- |

6.

Põhjendatud väidete adressaadid väljendasid oma seisukohti kirjalikes vastustes ja suulisel arutamisel, mis toimus 14.–16. juunil 2006. Seejärel tegid CISAC ja märkimisväärne arv kollektiivse esindamise organisatsioone ettepaneku kohustuste võtmiseks, mis on käesoleva teatise objektiks.

3.   PAKUTUD KOHUSTUSTE PÕHISISU

| 7. | Enamik osalistest ei olnud komisjoni esialgse hinnanguga nõus. Sellele vaatamata tegid nad ettepaneku, et võivad järgida kohustusi, mis töötatakse välja komisjoni kahtluste hajutamiseks. Esinemisõigustega seotud kohustused pakkusid välja CISAC ja järgmised kollektiivse esindamise organisatsioonid: AEPI, AKM, ARTISJUS, BUMA, GEMA, IMRO, LATGA-A, PRS, SABAM, SACEM, SGAE, SIAE, SPA, SOZA, STEF, STIM, TEOSTO ja TONO (edaspidi „allakirjutanud organisatsioonid”). |
| --- | --- |

7.

Enamik osalistest ei olnud komisjoni esialgse hinnanguga nõus. Sellele vaatamata tegid nad ettepaneku, et võivad järgida kohustusi, mis töötatakse välja komisjoni kahtluste hajutamiseks. Esinemisõigustega seotud kohustused pakkusid välja CISAC ja järgmised kollektiivse esindamise organisatsioonid: AEPI, AKM, ARTISJUS, BUMA, GEMA, IMRO, LATGA-A, PRS, SABAM, SACEM, SGAE, SIAE, SPA, SOZA, STEF, STIM, TEOSTO ja TONO (edaspidi „allakirjutanud organisatsioonid”).

| 8. | Allpool esitatakse kohustuste lühikokkuvõte. Kohustuste täielik tekst avaldatakse inglise keeles konkurentsi peadirektoraadi veebilehel aadressil:
  http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html. |
| --- | --- |

8.

Allpool esitatakse kohustuste lühikokkuvõte. Kohustuste täielik tekst avaldatakse inglise keeles konkurentsi peadirektoraadi veebilehel aadressil:

http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

| 9. | Seoses „liikmesuse klausliga ”ei soovita CISAC seda EMP kollektiivse esindamise organisatsioonide vahelise vastastikuse esindamise puhul ja allakirjutanud organisatsioonid teevad ettepaneku eemaldada esindamise kokkulepetest muude EMP kollektiivse esindamise organisatsioonidega klauslid, mis on identsed, sarnased või millel on sama mõju klausliga, mille suhtes komisjon avaldas kahtlusi 30 päeva jooksul alates CISACi ja allakirjutanud organisatsoonide teavitamisest komisjoni otsusest nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

9.

Seoses „liikmesuse klausliga ”ei soovita CISAC seda EMP kollektiivse esindamise organisatsioonide vahelise vastastikuse esindamise puhul ja allakirjutanud organisatsioonid teevad ettepaneku eemaldada esindamise kokkulepetest muude EMP kollektiivse esindamise organisatsioonidega klauslid, mis on identsed, sarnased või millel on sama mõju klausliga, mille suhtes komisjon avaldas kahtlusi 30 päeva jooksul alates CISACi ja allakirjutanud organisatsoonide teavitamisest komisjoni otsusest nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohaselt.

| 10. | Seoses „territoriaalsuse klausliga ”ei soovita CISAC EMP kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel ainuõiguste andmist ja allakirjutanud organisatsioonid teevad ettepaneku eemaldada esindamise kokkulepetest muu EMP kollektiivse esindamise organisatsiooniga kõik klauslid, mis on identsed, sarnased või millel on sama mõju ainuõiguslikkuse klausliga 30 päeva jooksul alates CISACi ja allakirjutanud organisatsoonide teavitamisest komisjoni otsusest nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

10.

Seoses „territoriaalsuse klausliga ”ei soovita CISAC EMP kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel ainuõiguste andmist ja allakirjutanud organisatsioonid teevad ettepaneku eemaldada esindamise kokkulepetest muu EMP kollektiivse esindamise organisatsiooniga kõik klauslid, mis on identsed, sarnased või millel on sama mõju ainuõiguslikkuse klausliga 30 päeva jooksul alates CISACi ja allakirjutanud organisatsoonide teavitamisest komisjoni otsusest nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohaselt.

| 11. | Territoriaalse piiratusega seoses kohustuvad allakirjutanud organisatsioonid: 1) litsentseerima oma repertuaari esitamisõigusi edastamiseks Interneti-, satelliidi- ja või kaabelteenuste puhul otse kogu EMPs või 2) volitama teatavatel tingimustel iga allakirjutanud organisatsiooni, kes täidab teatavad kvalitatiivsed kriteeriumid litsentsi andmiseks, mitmesuguse repertuaari ning mitme territooriumi avaliku esitamise õiguse kasutamiseks Interneti, satelliidi ja kaabli kaudu edastatavate teenuste puhul. Seoses Internetiga hõlmavad pakutud kohustused kõiki piiriüleseid Interneti veebilehti, mis on kättesaadavad kogu EMP piirkonnas. Seoses satelliitedastusega on kollektiivse esindamise organisatsioonidel, kes asuvad üleslüli edastamise piirkonnas või alal, kus ringhäälinguorganisatsiooni majanduslikuks sihtgrupiks on lõpptarbijad, võimalus anda litsentsipiirkonda litsents, mis hõlmab asjakohast ringhäälinguorganisatsiooni, mis kasutab kanalit mitme territooriumi põhiselt. Satelliitedastuse taasedastamisel kaabellevi kaudu on kaabelevi kaudu taasedastamise litsentsi andmise õigus lisaks kaabellevivõrgu operaatoriga samas liikmesriigis asuvale kollektiivse esindamise organisatsioonile ka kollektiivse esindamise organisatsioonil, kes annab ringhäälinguorganisatsioonile litsentsi. See ei kehti juhul, kui kollektiivse esindamise organisatsioon pakub kõikide edastatavate kanalite kaabellevi kaudu taasedastamise ülemaailmset litsentsi tariifiga, mis ei sõltu taasedastatavate kanalite arvust, või kui kaabellevivõrgu operaatoril on põhikirjaline kohustus esitada uuesti arve kasutustasu eest seoses kaabellevi kaudu taasedastamise litsentsiga lõpptarbijale. Olenemata eespool öeldust ei takista need kohustused allakirjutanud organisatsioonidel vastastikuse esindamislepingute võrgustikust välja arvata Interneti-, satelliidi- ja/või kaabelsideteenuseid. Iga allakirjutanud organisatsioon rakendab kohustusi seoses Interneti teenustega hiljemalt kuus kuud ning seoses satelliidi ja kaabellevi kaudu taasedastamise teenustega üheksa kuud pärast Euroopa Komisjoni otsuse vastuvõtmist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1. |
| --- | --- |

11.

Territoriaalse piiratusega seoses kohustuvad allakirjutanud organisatsioonid: 1) litsentseerima oma repertuaari esitamisõigusi edastamiseks Interneti-, satelliidi- ja või kaabelteenuste puhul otse kogu EMPs või 2) volitama teatavatel tingimustel iga allakirjutanud organisatsiooni, kes täidab teatavad kvalitatiivsed kriteeriumid litsentsi andmiseks, mitmesuguse repertuaari ning mitme territooriumi avaliku esitamise õiguse kasutamiseks Interneti, satelliidi ja kaabli kaudu edastatavate teenuste puhul. Seoses Internetiga hõlmavad pakutud kohustused kõiki piiriüleseid Interneti veebilehti, mis on kättesaadavad kogu EMP piirkonnas. Seoses satelliitedastusega on kollektiivse esindamise organisatsioonidel, kes asuvad üleslüli edastamise piirkonnas või alal, kus ringhäälinguorganisatsiooni majanduslikuks sihtgrupiks on lõpptarbijad, võimalus anda litsentsipiirkonda litsents, mis hõlmab asjakohast ringhäälinguorganisatsiooni, mis kasutab kanalit mitme territooriumi põhiselt. Satelliitedastuse taasedastamisel kaabellevi kaudu on kaabelevi kaudu taasedastamise litsentsi andmise õigus lisaks kaabellevivõrgu operaatoriga samas liikmesriigis asuvale kollektiivse esindamise organisatsioonile ka kollektiivse esindamise organisatsioonil, kes annab ringhäälinguorganisatsioonile litsentsi. See ei kehti juhul, kui kollektiivse esindamise organisatsioon pakub kõikide edastatavate kanalite kaabellevi kaudu taasedastamise ülemaailmset litsentsi tariifiga, mis ei sõltu taasedastatavate kanalite arvust, või kui kaabellevivõrgu operaatoril on põhikirjaline kohustus esitada uuesti arve kasutustasu eest seoses kaabellevi kaudu taasedastamise litsentsiga lõpptarbijale. Olenemata eespool öeldust ei takista need kohustused allakirjutanud organisatsioonidel vastastikuse esindamislepingute võrgustikust välja arvata Interneti-, satelliidi- ja/või kaabelsideteenuseid. Iga allakirjutanud organisatsioon rakendab kohustusi seoses Interneti teenustega hiljemalt kuus kuud ning seoses satelliidi ja kaabellevi kaudu taasedastamise teenustega üheksa kuud pärast Euroopa Komisjoni otsuse vastuvõtmist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1.

| 12. | Kõikidel allakirjutanud organisatsioonidel, kes täidavad teatavad kvalitatiivsed kriteeriumid, on võimalus välja anda mitmesuguse repertuaari mitmel territooriumil kehtivaid litsentse nagu eespool kirjeldatud. Kvalitatiivsed kriteeriumid on ammendavalt loetletud kavandatud kohustustes ja on seotud eelkõige tariifide, tariifivähenduste, haldusinfrastruktuuri, tehnilise võimsuse, läbipaistvuse ja levitamiseeskirjadega. |
| --- | --- |

12.

Kõikidel allakirjutanud organisatsioonidel, kes täidavad teatavad kvalitatiivsed kriteeriumid, on võimalus välja anda mitmesuguse repertuaari mitmel territooriumil kehtivaid litsentse nagu eespool kirjeldatud. Kvalitatiivsed kriteeriumid on ammendavalt loetletud kavandatud kohustustes ja on seotud eelkõige tariifide, tariifivähenduste, haldusinfrastruktuuri, tehnilise võimsuse, läbipaistvuse ja levitamiseeskirjadega.

4.   KUTSE MÄRKUSTE ESITAMISEKS

| 13. | Komisjon kavatseb turundusuuringutest lähtudes võtta vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega kuulutatakse eespool kokkuvõtvalt esitatud ja konkurentsi peadirektoraadi veebilehel avaldatud kohustused siduvaks. |
| --- | --- |

13.

Komisjon kavatseb turundusuuringutest lähtudes võtta vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega kuulutatakse eespool kokkuvõtvalt esitatud ja konkurentsi peadirektoraadi veebilehel avaldatud kohustused siduvaks.

| 14. | Komisjon kutsub vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõikele 4 kolmandaid isikuid esitama märkusi kavandatud kohustuste kohta. Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Huvitatud isikutel palutakse esitada ka ome märkuste mittekonfidentsiaalne versioon, milles ärisaladus ja muud konfidentsiaalsed lõigud on kustutatud ning vajadusel asendatud vastavalt kas mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte või viitega „[ärisaladus] ”või „[konfidentsiaalne]”. Õigustatud taotlusi võetakse arvesse. |
| --- | --- |

14.

Komisjon kutsub vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõikele 4 kolmandaid isikuid esitama märkusi kavandatud kohustuste kohta. Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Huvitatud isikutel palutakse esitada ka ome märkuste mittekonfidentsiaalne versioon, milles ärisaladus ja muud konfidentsiaalsed lõigud on kustutatud ning vajadusel asendatud vastavalt kas mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte või viitega „[ärisaladus] ”või „[konfidentsiaalne]”. Õigustatud taotlusi võetakse arvesse.

| 15. | Märkused võib komisjonile saata (lisada tuleb viitenumber COMP/38698 — CISAC) kas e-posti (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu) või faksi teel ((32-2) 295 01 28) või postiga järgmisel aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| B-1049 Brussels |

15.

Märkused võib komisjonile saata (lisada tuleb viitenumber COMP/38698 — CISAC) kas e-posti (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu) või faksi teel ((32-2) 295 01 28) või postiga järgmisel aadressil:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

B-1049 Brussels

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 9.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 128/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 128/15

---

Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 128/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„PANE DI MATERA”

EÜ NR: IT/PGI/005/0372/27.09.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi vastutav asutus:

| Nimi: | Ministero delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Nimi:

Ministero delle Politiche agricole e forestali

Aadress:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Tel:

(39) 06 481 99 68

Faks:

(39) 06 42 01 31 26

E-post:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Rühm:

| Nimi: | Associazione per la promozione e valorizzazione del pane di Matera |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre, 25 |
| I-75100 Matera |

Nimi:

Associazione per la promozione e valorizzazione del pane di Matera

Aadress:

Via XX Settembre, 25

I-75100 Matera

Tel:

(39) 0835335427

Faks:

(39) 0835335427

E-post:

—

Liikmed:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote tüüp:

Rühm 2.4 — Leiva-, saia-, pagari- ja kondiitritooted — Leib

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Pane di Matera”

4.2.   Kirjeldus: Toode valmistatakse ainult kõvast nisust jahvatatud jahust, mille omadused peavad vastama järgmistele näitajatele: gluteen ≥ 11 %; kollasuse indeks ≥ 21; niiskusesisaldus ≤ 15,50 %; kuivaine tuhasisaldus ≤ 2 %.Vähemalt 20 % kasutatavast viljast peab olema kohalikust ökotüübist ja Matera provintsi territooriumil kasvatatavatest sortidest 'Cappelli', 'Duro Lucano', 'Capeiti', 'Appulo'. Geneetiliselt muundatud organismidelt saadud jahu ei tohi tarvitada. Leivale on iseloomulik kollane värvus, ebaühtlane poorsus (leiva sisus olevate aukude läbimõõt jääb vahemikku 2–3 mm kuni 60 mm) ning eriline maitse ja lõhn.

Tarbimisse andmisel peab KGT „Pane di Matera ”vastama järgmistele näitajatele

Väliselt on „Pane di Matera ”koonusekujuline ehk kõrge leib kaaluga 1–2 kg, kooriku paksus on vähemalt 3 mm ning sisu õlgkollane ja iseloomulike augukestega.

4.3.   Geograafiline piirkond: Tootmispiirkonna alla kuulub kogu Matera provintsi ala.

4.4.   Päritolutõend: Tootmisprotsessi igas järgus peab toimuma järelevalve, milles dokumenteeritakse igas tootmisjärgus sissetulevad ja väljaminevad tooted. Lisaks eespool nimetatule tagavad toote jälgitavuse sissekanded kontrolliasutuse hallatavatesse eriregistritesse maatükkide kohta, kus kasvatatakse nisu, asuvad veskid ja tootjad; tootmisregistrite pidamine ning tootekoguste teatavakstegemine kontrolliasutusele. Kontrolliasutus kontrollib vastavalt tootmise spetsifikaadile ja vastava kontrollikava sätetele kõiki asjaomastesse loenditesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid.

4.5.   Tootmismeetod: Tootmisprotsess on kokkuvõetult järgmine. KGT „Pane di Matera ”tootmine algab kultuurpärmi (loodusliku pärmi) valmistamisega: 1 kg jahu (liik W300) ja 250 g küpse puuvilja värsket viljaliha, mida on eelnevalt vees (250–300 cl) leotatud, pannakse džuudist silindrikujulisse mahutisse ja jäetakse 10–12 tunniks temperatuuril 26–30 °C kerkima kuni mahu kahekordistumiseni. Saadud segule lisatakse segu kogusega võrdne kogus jahu ja 40 % vett, sama moodi lisatakse jahu ja vette veel mitmel korral, kuni segu on kerkinud 3–4 tundi. Kultuurpärmi võib kasutada kuni kolm korda.

KGT „Pane di Matera ”tootmiseks vajalikud koostisained on: kõva nisu jahu 100 kg, kultuurpärm 20–30 kg, sool 2,5–3 kg, vesi 75–85 l. Ained pannakse tainasegistisse ja segatakse 25–35 minutit. Seejärel tuleb tainas jätta anumasse 25–30 minutiks kerkima, ühtlase kergituse ja temperatuuri tagamiseks laetakse anum puuvillase või villase riidega. Seejärel kaalutakse tainast 1,2 ja 2,4 kg raskused portsjonid, millest omakorda vormitakse 1 ja 2 kg suurused lõpptooted, mille kaalukõikumine võib jääda vahemikku 10 %. Käsitsi vormitud pätsidel lastakse puidust alusel ja puuvillase riidega kaetult 25–35 minutit kerkida. Pärast viimast 30minutilist kerkimist pannakse pätsid peamiselt kohalikul puuküttel või gaasiküttel ahju küpsema. Iseloomulike omaduste säilitamiseks pakitakse „Pane di Matera ”kas mikroaukudega plastpakendisse, mis on osaliselt värvitud ja osaliselt läbipaistev, et toode välja paistaks, või mitmekihilisse nn vaateaknaga paberisse; mõlema pakendamisviisi puhul on võimalik leiba näha ja need tagavad selle säilivuse vähemalt ühe nädala jooksul.

Selleks et tagada toote jälgitavust, kontrolli ja kvaliteeti, toimuvad kõik tootmisetapid kuni pakendamiseni Matera provintsis.

Nõude aluseks on vajadus tagada, et toote valmistamise ja selle pakendamise vahele jääks traditsiooni kohaselt võimalikult lühike ajavahemik, mis aitaks säilitada kõik leiva iseloomulikud omadused; samuti vajadus tagada otsene ja vahetu kontroll pakendamise üle, mis ei tohi minna vastuollu toote valmistamisega ega muuta toote iseloomulikke omadusi ja kvaliteeti.

Kui toodet ei pakendata vahetult pärast valmistamist, ei ole võimalik enam 7–9 päeva pikkust säilivusaega tagada.

Ettevõtted, kes soovivad hakata valmistama toodet KGT „Pane di Matera”, peavad üksikasjalikult järgima ELile esitatud spetsifikaadi nõudeid.

4.6.   Seos: „Pane di Matera ”tootmispiirkonna iseloomulikud ja erilised omadused avaldavad suurt mõju leiva valmistamisele — kasutatava loodusliku pärmi koostisainete tõttu, tainasse segatava jahu tõttu, mis on jahvatatud Matera mäeaheliku nõlvadel erilistes mullastiku- (savimullad) ja kliimatingimustes (aasta keskmine sademete hulk 350 mm ja keskmine temperatuur 5.7–24.1 °C) kasvatatud nisust, ning traditsioonilistes leivaahjudes kasutatava kohaliku puukütte tõttu, mille abil tuleb esile leiva eripärane lõhn.

Läbi pikaajalise traditsiooni on inimene tänu oma tööle ja loovusele suutnud ühendada keskkonnatingimused eluviisi ja kultuuriliste nõuetega, „Pane di Matera ”on määratletud geograafilise piirkonna iseloomulik toode ning ehe näide Matera piirkonna taluelust, lisaks sellele ka peamine majandusressurss.

KGT „Pane di Matera ”on saanud kahtlemata väga tuntuks tänu tootmisetappidele kohalikus tootmispiirkonnas ning see ei vaja enam täiendavat tõestust. Toodet tuntakse ja hinnatakse tänu iseloomulikele omadustele, mis muudavad selle ainulaadseks. Seetõttu tunnevad tarbijad toote ka turul ära.

Tõendusmaterjali „Pane di Matera ”algupära ja iseloomulike omaduste kohta võib leida ajaloolistes dokumentides, milles on viiteid Napoli kuningriiki ja kaugemalegi ulatuvale pikale traditsioonile. Juba aastal 1857 oli Materas neli möldrit (maestri di centimoli), seega neli veskit. Igas taluperes, igas kodus oli alati käsikivi, millega pere vajaduseks kasutatav vili jahuks jahvatati. Esimene tööstuslik veski asutati 1885, selles töötas 50 töölist, kelle tööpäeva algusest ja lõpust andis märku sireeni huilgamine. Neil kaugetel aegadel pidi igas majapidamises olema oma pere või perederühma tarvis oma leivaahi. Seejärel hakati kasutama ühiskondlikku ahju, kuhu iga pere oma kodus valmistatud leiva küpsema viis. Kivisse õõnestatud ahjud suleti õhukindlalt. Ahju köeti erilist lõhna andvate vahemereliste puudega. Naised tõid oma leivad kohale ja kui pagar sulges õhukindlalt ahjuukse, võisid nad koju minna. Umbes kolme tunni pärast tehti ahjusuu lahti ja võeti kõrged ümarad leivapätsid välja, nüüd olid need kollaka värvusega ja lõhnaga, mida pole võimalik segi ajada. Naised tundsid oma leivad ära majaperemehe nimetähtede järgi, mis nad enne küpsetamist olid tainasse vajutanud. Aastal 1857 luges Pietro Antonio Ridola üles üksteist ahju; 1959–65 oli neid umbes viisteist. Materna elanikud ei jätnud leivaküpsetamise traditsioone unustusse ka alates aastatest 1969–70, kui elutingimused oluliselt paranesid ja hakati kasutama teisi toiduaineid. Nende traditsioon, kultuur ja kvaliteet võitsid. Toote jälgitavus on tagatud kontrolliasutuse hallatava pagarite ja pakendajate loetelu abil.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | IS.ME.CERT |
| --- | --- |
| Aadress: | Centro Direzionale Isola G1 |
| I-80143 Napoli |

Nimi:

IS.ME.CERT

Aadress:

Centro Direzionale Isola G1

I-80143 Napoli

Tel:

(39) 081 787 97 89

Faks:

(39) 081 604 01 76

E-post:

info@ismecert.it

4.8.   Märgistus: Pakendil peab olema etikett, millel kiri „Indicazione Geografica Protetta ”ja „Pane di Matera ”ning logo, mida kasutatakse ainult seoses kaitstud geograafilise tähisega. Logol on graafiliselt kujutatud ovaal, mille ülaosas on kiri „PANE DI MATERA”.

Ja alaosas kiri „INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA”. Ovaali sees on esipinnal kaks kõva nisu viljavihku ja tagapõhjal Matera linn ja selle taustal peakiriku kellatorn. Juhul kui toode KGT „Pane di Matera ”on küpsetatud puiduküttega ahjus, lisatakse sõnad „pane cotto in forno a legna”.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(2)  Proteiinide sisaldus on määratletud “üldlämmastikuna”, mis saadakse lämmastikusisalduse korrutamisel töötlemiskoefitsiendiga 5,7.

(3)  Pehme sisu konsistentsi tahkestumist mõõdetakse jõu (N) järgi, mis on kulutatud keskmiselt 25 mm paksuse keskmise tüki kokkupressimiseks 25 % ulatuses.

---

| 9.6.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 128/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 128/19

---

Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 128/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) NR 510/2006

„TINCA GOBBA DORATA DEL PIANALTO DI POIRINO”

EÜ NR: IT/PDO/005/0357/03.08.2004

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi vastutav asutus:

| Nimi: | Ministero delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Nimi:

Ministero delle Politiche agricole e forestali

Aadress:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Tel:

(39) 06 481 99 68

Faks:

(39) 06 42 01 31 26

E-post:

qpa3@politicheagricole.it

2.   Rühm:

| Nimi: | Associazione produttori della tinca gobba dorata del pianalto di Poirino |
| --- | --- |
| Aadress: | Via Cesare Rossi, 5 |
| I-0046 Poirino (TO) |

Nimi:

Associazione produttori della tinca gobba dorata del pianalto di Poirino

Aadress:

Via Cesare Rossi, 5

I-0046 Poirino (TO)

Tel:

(39) 011 945 01 14

Faks:

(39) 011 945 02 35

E-post:

—

Liikmed:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote tüüp:

Rühm 1.7 — Värske kala, limused ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted.

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1   Nimetus: „Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino”

4.2   Kirjeldus: Nimetus „Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino ”hõlmab linaski (Tinca tinca) liiki kuuluvaid värskeid, töötlemata kalu, mis on aretatud ja kasvatatud allpool osutatud punktis 4.3 määratletud geograafilises piirkonnas ning on järgmiste füüsiliste omadustega:

välimus: kuldkollane, selg paks ja ümar;

nahk: eredavärviline, grafiithalli või opaalrohelise läikega selg, küljed kuldkollased, nahk väga õhuke, mitte üle 1 mm; nahal võib olla jälgi, sisselõikeid või marrastusi, kui need ei ole lahtised haavad ega tekkinud kala püüdmisel või kisklusel;

naha limasus: läbipaistev ja tihedalt nahale kleepuv lima, märgatav ainult puudutamisel;

silmad: säravad, elavad, läikivad, kumera kujuga, läbipaistva sarvkesta, musta pupilli ja kollase või oranži silmamunaga;

lõpused: erepunase või roosaka värvusega, niisked, ilma lima, muda, parasiitide ja muude võõrkehadeta;

soomused: tihedalt naha küljes, säravad, sillerdavad, kuldse helgiga;

keha: tugev ja kindel, kergelt elastne, ei allu puudutusele, ei ole lõtv ega pehme;

lõhn: õrn värske vee lõhn, ilma terava, ebameeldiva või tugeva kalalõhnata, täielikult ilma muda, rohu või orgaaniliste ainete lõhnata;

sisikond: kergelt pundunud, sädelev ja sile, kergelt pärlivarjundiga, ei ole kortsus või lõtv, ilma ebameeldiva või iseloomuliku muda või rohu lõhnata;

kõhukelme: läbipaistev, särav, lõhnatu ning tihedalt liha küljes;

lihaskond: elastne ja tugev, enamjaolt valkjasroosa ja uimelihaste puhul punane, lõhnatu ja kindlasti ilma muda või rohulõhnata.

Organoleptiliste omaduste poolest on linask „Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino ”õrn, üsna ühtlane, lahja ja seetõttu ilma ebameeldiva või iseloomuliku ega muda või rohu lõhnata. Maitseomadustelt on kala mahe ja õrn, üsna erinev mereveekalade maitsest.

4.3   Geograafiline piirkond: Täielikult kuuluvad tootmispiirkonna alla järgmiste kommuunide alad: Poirino (TO), Isolabella (TO), Cellarengo (AT), Pralormo (TO), Ceresole d'Alba (CN). Osaliselt kuuluvad tootmispiirkonna alla järgmiste kommuunide alad: Carmagnola, Villastellone, Santenna, Riva presso Chieri, Bandissero d'Alba, Montà d'Alba, Montaldo Roero, Monteu Roero, Pocapaglia, Sanfrè, S.Stefano Roero, Sommariva del Bosco, Sommaria Perno ning Dusino S. Michele, Valfenera, Bottigliera D'Asti, S. Paolo Solbrito ja Villanova d'Asti.

4.4   Päritolutõend: Tootmisprotsessi igas järgus peab toimuma järelevalve, milles dokumenteeritakse igas tootmisjärgus sissetulevad ja väljaminevad tooted. Lisaks eespool nimetatule tagavad toote jälgitavuse sissekanded kontrolliasutuse hallatavatesse eriregistritesse tiikide asukoha ja tootjate kohta; tootmisregistrite pidamine ning tootekoguste teatavakstegemine kontrolliasutusele. Kontrolliasutus kontrollib vastavalt tootmise spetsifikaadile ja vastava kontrollikava sätetele kõiki asjaomastesse loenditesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid.

4.5   Tootmismeetod: Kalakasvatusse toodud noorkalad, isegi kui nende hulka kuuluvad keskmise suurusega ja kudevad linaskid jäetakse kasvama, kuni nad saavutavad soovitud suuruse. Linaskit „Tinca Gobba del Pianalto di Poirino ”kasvatatakse kindlalt monokultuurina. Toote suurus varieerub noorkalast kuni täiskasvanud ja kudeva kalani vastavalt tarbija soovidele Linaskit kasvatatakse olemasolevates või uutes savitiikides, mis peavad asuma tootmispiirkonnas. Tiikide vett võib saada:

sademetest,

pinnaveest,

põhjaveest, mis on üldjuhul tiikidesse juhitud.

Lisaks olemasolevatele savitiikidele võib teha ka uusi, tingimusel et neis ei kasutata kunstlikke sidusmaterjale või muud materjali kui Pianalto savi, säilitades nii linaski tinca gobba dorata iseloomuliku värvuse. Ümbritsevate maade harimisest tuleneva saastatuse vältimiseks tuleb tiigi ümber rajada vähemalt viie meetri laiune puhverala. Sellel alal on herbitsiidide kasutamine keelatud. Noorkalade saamiseks võib kudemisvalmis kalu välja valida ja ristata. Lubatud on nii looduslik kui kunstlik paljunemine. Kalakasvatuste sööta valmistatakse ette looduslike väetiste abil tiikides, kus saadakse zooplanktonit noorkalade võõrutuse ja kasvu tagamiseks. Seejärel võib nuumamisetapis kasutada toidulisandeid, mida valmistatakse ainetest, mis ei ole saadud loomajahust ega geneetiliselt muundatud organismidest, ning mille proteiinisisalduse puhul on jälgitud loomsete ja taimsete proteiinide õiget vahekorda ning mis ei ületa 45 % kaalust. Ettevõtted, kes soovivad hakata valmistama toodet KPN „Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino”, peavad üksikasjalikult järgima ELile esitatud spetsifikaadi nõudeid. Toote jälgitavuse ja kontrolli tagamiseks peab tootmine toimuma punktis 4.3 osutatud tootmispiirkonnas. Kuna kalatooted on kergesti riknevad ning nendega tuleb tegeleda ülima tähelepanuga, välditakse sellise nõude abil ka nakkusohtu ja tagatakse, et toode säilitab oma organoleptilised ja kvalitatiivsed omadused.

4.6   Seos: Erinevalt muude geograafiliste piirkondade linaskitest ei ole linaskil „Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino ”muda või rohu maitset ega lõhna ning tema liha on õrn. See omadus on Pianalto di Poirino piirkonnas alati kasutusel olnud kalakasvatustavade otsene tulemus. Piirkonna kalakasvatuste olud on samalaadsed — tiigid ei võimalda põhjamuda pidevat lisandumist ning veeolud on kogu tootmisperioodi vältel äärmiselt mitmekesised, mille tõttu ei saa tekkida soodsaid tingimusi vetikate õitsemiseks.

See selgitab, miks Pianalto di Poirino linaskikasvatusele spetsialiseerunud kalakasvatustes ei teki püsivat ja ühtlast sinivetikate populatsiooni, mis omakorda tähendab, et kala lihale ei lisandu tüüpilist mudalõhna, mida prantslased tähistavad sõnaga „limon”.

Pianalto di Porino kõrged tasandikud on Alpidest allavoolavatest pinnavetest ja jõgede tasandist allapoole jäävatest põhjavetest kaugel. Piirkonna aastane sademetehulk on madal (700 mm) ja piiratud mõõtmetega valglast voolab vesi kiiresti tasandikule. Pianalto di Poirino iseloomulik savine ja vooreline struktuur on looduslikult kohane pinnavete kogunemiseks. Piirkonna elanikud kohandasid pinnast ja ehitasid pinnase niisutamiseks kasutatava vee kogumiseks tiike, mis sobisid hästi ka linaski kasvatamiseks. Pinnase ümberkujundamisest andis ja annab tänagi tunnistust paljude väikeste ja suurte kalakasvatuste olemasolu külade ja asulate läheduses. Tiikides on alati kasvatatud linaskit, seda nii täiendava proteiini saamiseks kui ka kaubanduslikel eesmärkidel. Minevikus kasutati tiike veel mitmeks otstarbeks: savikaevanduseks, karja joogikohaks, niisutuseks ja muuks selliseks. Tiikides oli vett kogu aasta vältel ning vaatamata orgaaniliste ainete tekkele, veetaseme suurele kõikumisele, hapnikusisaldusele ja temperatuurile oli seal võimalik kasvatada selliste tagasihoidlike tingimustega kõige paremini kohandunud kala linaskit. Suurem osa kalakasvatustest asub Poirino kommuuni territooriumil, kuid umbes 400 tiiki on laiali kogu Pianalto kõrgtasandikel, andes maastikule selle kordumatu omapära. Pianalto di Poirino kalakasvatustes kasvatatud linaskil ei ole mudalõhna, mida seostatakse tavaliselt vähem või rohkem riisipõldude vees, jõgedes või Pianaltost vähem soodsa asukohaga järvedes kasvatatava linaskiga. Erilised mulla- ja kliimatingimused koos tootmisviisi sajanditevanuste traditsioonidega annavad linaskile „Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino ”erilised omadused, mis muudavad selle toote kordumatuks. Seda suurepärast kohalikku toodet süüakse tavaliselt sama piirkonna hotellides ja restoranides, mis tarbivad ära peaaegu kogu kohaliku toodangu.

Sidemest Altopiano di Poirino moodustumiseni viinud geoloogiliste protsesside ja samasse ajajärku kuuluvate kalaliikide tekke vahel võib järeldada, et Tinca tinca't võib pidada kohalikuks algliigiks, mis oli levinud või levimas alates neogeeni ajastu kesk- ja hilispleistotseenist. Tinca Gobba Dorata kui Pianalto di Poirinos kasvatatava, kulinaarselt hinnatud ja majandusliku väärtusega kalaliigi olemasolust annavad tunnistust 13. sajandist pärit dokumendid. Ceresole d'Alba elanikele kohustuslike maksude seas oli ka maks, mida tuli tasuda erinevas koguses linaskites. Suhteliselt hiljuti on tulnud ilmsiks mitmesugust üksikasjalikku teavet, näiteks aastal 1954 kirjastuse Ciappichelli välja antud kogumikus „Torino ja Piemonte geograafiline uurimus ”pühendas üks autoritest, Natale Veronesi, terve peatüki linaskikasvatusele „Pianalto di Poirino kalakasvatused ja nende tavad”. Mitmete huvitavate kirjelduste seas räägib Veronesi ka professionaalsetest kalameestest, kel oli tavaks hallata üüri- või rendilepingu alusel ka teiste omanike kalakasvatusi. Kuna Altopianos ei olnud suuri jõgesid, kus kala kasvatada, oli selle tegevuse piisavaks põhjenduseks linaskikasvatusest saadav tulu. Uurides Poirino soolatarneid (Consegne del sale) näeme, et juba 1775. aastal oli piirkonnas viis kaluriperekonda, kes said oma sissetuleku tõenäoliselt linaski kasvatusest ja müügist. Professionaalne kalandustegevus linaskikasvatuse tähenduses on toimunud sajandeid ja alles hiljuti, umbes 1980ndate alguses, ei täheldatud sellel alal enam täiskohaga töötajaid, ehkki ala on jäänud siiski põllumajanduse kõrvaltegevuseks. Toote jälgitavuse tagamiseks haldab kontrolliasutus tootjate, kasvanduste varude ja töötlejate registreid.

4.7   Kontrolliasutus:

| Nimi: | CERTIQUALITY |
| --- | --- |
| Aadress: | via Gaetano Giardino, 4 |
| I-20123 Milano |

Nimi:

CERTIQUALITY

Aadress:

via Gaetano Giardino, 4

I-20123 Milano

Tel:

(39) 02 80 69 171

Faks:

(39) 02 86 46 52 95

E-post:

certiquality@certiquality.it

4.8   Märgistus: Toodet müüakse ühekordsetes konteinerites või kottides, millel on

kiri „Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino”,

pilt vasakusse suunda pööratud peaga emalinaskist,

kiri „Denominazione d'Origine Protetta — D.O.P.”.

Märgisel võib olla ka tootjat või tootjaettevõtet tutvustav kiri, mille suurus ei tohi olla suurem kui pool eespool nimetatud kirjast. Märgisel peab olema ka spetsifikaadi üksikasjalikele ettekirjutustele vastav logo ja kiri.

Tooteid, mille valmistamisel on kasutatud KPNga toote töötlemist, võib pärast valmistus- ja töötlemisprotsesse turustada pakendites, mis sisaldavad viidet sellele nimetusele ilma ühenduse logota, tingimusel et

kaitstud päritolunimetusega toode, mis on sellisena kinnitatud, on vastavas kaubakategoorias ainulaadne;

kaitstud päritolunimetusega toote kasutajad on saanud loa intellektuaalomandi õiguse valdajatelt, kes on õigused omandanud kaitstud geograafilise tähise registreerimisega ja kes kuuluvad põllumajandus- ja metsandusministeeriumi poolt tunnustatud ühendusse. Kõnealune ühendus kannab kasutajad ühtlasi asjakohastesse registritesse ja teostab järelevalvet kaitstud päritolunimetuse nõuetekohase kasutamise üle. Tunnustatud ühenduse puudumisel täidab eespool kirjeldatud ülesandeid põllumajandus- ja metsandusministeerium kui määruse (EÜ) nr 510/2006 rakendamise eest vastutav riigiasutus.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---