# Uradni list C 72/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 72 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5029. marec 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 72

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5029. marec 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2007/C 072/01 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Slovaške za konvergenco, 2006-2009 | 1 |
| 2007/C 072/02 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Estonije za konvergenco, 2006-2010 | 5 |
| 2007/C 072/03 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Malte za konvergenco, 2006-2009 | 9 |
| 2007/C 072/04 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Poljske za konvergenco, 2006-2009 | 13 |
| 2007/C 072/05 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2006-2009 | 17 |
| 2007/C 072/06 | Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco, 2006/2007-2011/2012 | 20 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Svet

2007/C 072/01

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Slovaške za konvergenco, 2006-2009

1

2007/C 072/02

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Estonije za konvergenco, 2006-2010

5

2007/C 072/03

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Malte za konvergenco, 2006-2009

9

2007/C 072/04

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Poljske za konvergenco, 2006-2009

13

2007/C 072/05

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2006-2009

17

2007/C 072/06

Mnenje Sveta z dne 27. februarja 2007 o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco, 2006/2007-2011/2012

20

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 072/07 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 24 |
| 2007/C 072/08 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/09 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  ) | 27 |
| 2007/C 072/10 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/11 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS) (
  1
  ) | 28 |
| 2007/C 072/12 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  ) | 29 |
| 2007/C 072/13 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  ) | 29 |
| | Europol |
| 2007/C 072/14 | Sklep Upravnega odbora Europola z dne 20. marca 2007 o mehanizmih nadzora za dostop do podatkov iz računalniškega sistema zbranih informacij | 30 |
| 2007/C 072/15 | Sklep Upravnega odbora Europola z dne 20. marca 2007 o določitvi pravil, ki urejajo sporazume o udeležbi strokovnjakov tretjih strank pri dejavnostih analitičnih skupin | 32 |
| 2007/C 072/16 | Sklep Upravnega odbora Europola z dne 20. marca 2007 o določitvi pravil, ki urejajo sporazume, ki določajo upravno izvajanje sodelovanja uradnikov Europola v skupnih preiskovalnih skupinah | 35 |
| 2007/C 072/17 | Pravila o dostopu do Europolovih dokumentov | 37 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 072/07

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

24

2007/C 072/08

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/09

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI) (
  1
  )

1

27

2007/C 072/10

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/11

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS) (
  1
  )

1

28

2007/C 072/12

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1) (
  1
  )

1

29

2007/C 072/13

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben) (
  1
  )

1

29

Europol

2007/C 072/14

Sklep Upravnega odbora Europola z dne 20. marca 2007 o mehanizmih nadzora za dostop do podatkov iz računalniškega sistema zbranih informacij

30

2007/C 072/15

Sklep Upravnega odbora Europola z dne 20. marca 2007 o določitvi pravil, ki urejajo sporazume o udeležbi strokovnjakov tretjih strank pri dejavnostih analitičnih skupin

32

2007/C 072/16

Sklep Upravnega odbora Europola z dne 20. marca 2007 o določitvi pravil, ki urejajo sporazume, ki določajo upravno izvajanje sodelovanja uradnikov Europola v skupnih preiskovalnih skupinah

35

2007/C 072/17

Pravila o dostopu do Europolovih dokumentov

37

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 072/18 | Menjalni tečaji eura | 41 |
| 2007/C 072/19 | Mnenje Svetovalnega odbora za koncentracije s 144. sestanka dne 25. oktobra 2006 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez – Poročevalec: Švedska | 42 |
| 2007/C 072/20 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci) | 45 |
| 2007/C 072/21 | Mnenje Svetovalnega odbora za koncentracije s 139. sestanka dne 7. aprila 2006 o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring – Poročevalec: Luksemburg | 46 |
| 2007/C 072/22 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci
  ) | 47 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 072/18

Menjalni tečaji eura

41

2007/C 072/19

Mnenje Svetovalnega odbora za koncentracije s 144. sestanka dne 25. oktobra 2006 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez – Poročevalec: Švedska

42

2007/C 072/20

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci)

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci)

45

2007/C 072/21

Mnenje Svetovalnega odbora za koncentracije s 139. sestanka dne 7. aprila 2006 o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring – Poročevalec: Luksemburg

46

2007/C 072/22

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring (v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci
  )

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci

)

47

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | SODNI POSTOPKI |
| | Sodišče EFTE |
| 2007/C 072/23 | Tožba Nadzornega organa EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 15. novembra 2006 (Zadeva E-5/06) | 48 |
| 2007/C 072/24 | Tožba Nadzornega organa EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 18. decembra 2006 (Zadeva E-6/06) | 49 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 072/25 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  ) | 50 |
| 2007/C 072/26 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4590 – REWE/Delvita) (
  1
  ) | 51 |
| 2007/C 072/27 | Državna pomoč – Portugalska – Državna pomoč št. C 55/06 (prej N 42/05) – Subvencionirane obresti za posojila, odobrena podjetjem v ribiškem sektorju – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 52 |
| 2007/C 072/28 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4624 – EQT/Scandic) (
  1
  ) | 58 |
| 2007/C 072/29 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4608 – Siemens/UGS) (
  1
  ) | 59 |

V   Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče EFTE

2007/C 072/23

Tožba Nadzornega organa EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 15. novembra 2006 (Zadeva E-5/06)

48

2007/C 072/24

Tožba Nadzornega organa EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 18. decembra 2006 (Zadeva E-6/06)

49

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 072/25

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV) (
  1
  )

1

50

2007/C 072/26

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4590 – REWE/Delvita) (
  1
  )

1

51

2007/C 072/27

Državna pomoč – Portugalska – Državna pomoč št. C 55/06 (prej N 42/05) – Subvencionirane obresti za posojila, odobrena podjetjem v ribiškem sektorju – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

52

2007/C 072/28

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4624 – EQT/Scandic) (
  1
  )

1

58

2007/C 072/29

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4608 – Siemens/UGS) (
  1
  )

1

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Svet

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/1

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Slovaške za konvergenco, 2006-2009

(2007/C 72/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Slovaške za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Slovaške za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006 do 2009.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo rast realnega BDP povečala s 6,6 % leta 2006 na 7,1 % leta 2007 in nato padla na 5,5 % oziroma 5,1 % v letih 2008 in 2009. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na previdnih predpostavkah o rasti za leto 2006 in na uresničljivih predpostavkah o rasti za preostalo programsko obdobje. Napovedi glede inflacije v programu se zdijo realistične. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo rast realnega BDP povečala s 6,6 % leta 2006 na 7,1 % leta 2007 in nato padla na 5,5 % oziroma 5,1 % v letih 2008 in 2009. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na previdnih predpostavkah o rasti za leto 2006 in na uresničljivih predpostavkah o rasti za preostalo programsko obdobje. Napovedi glede inflacije v programu se zdijo realistične.

| (3) | V jesenski napovedi 2006 služb Komisije se javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenjuje na 3,4 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v zadnji posodobitvi programa za konvergenco, 4,2 % BDP. Boljši rezultat je posledica veliko višje rasti BDP in zaposlovanja ter nižjih odhodkov za obresti in stroškov pokojninske reforme, kot je bilo sprva pričakovati. Vendar so se nekateri dodatni prihodki, ki so nastali zaradi presenetljive rasti, porabili, namesto da bi se namenili za hitrejše zmanjšanje primanjkljaja. |
| --- | --- |

(3)

V jesenski napovedi 2006 služb Komisije se javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 ocenjuje na 3,4 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v zadnji posodobitvi programa za konvergenco, 4,2 % BDP. Boljši rezultat je posledica veliko višje rasti BDP in zaposlovanja ter nižjih odhodkov za obresti in stroškov pokojninske reforme, kot je bilo sprva pričakovati. Vendar so se nekateri dodatni prihodki, ki so nastali zaradi presenetljive rasti, porabili, namesto da bi se namenili za hitrejše zmanjšanje primanjkljaja.

| (4) | Tako kot v prejšnji posodobitvi je glavni cilj srednjeročne proračunske strategije novega programa doseči dolgoročno vzdržnost javnih financ do leta 2010, in sicer predvsem z doseganjem srednjeročnega cilja strukturnega proračunskega salda (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini -0,9 % BDP. Glede na program naj bi se skupni primanjkljaj postopoma zmanjšal s 3,7 % BDP v letu 2006 na 1,9 % BDP v letu 2009, primarni primanjkljaj pa z 1,9 % BDP v letu 2006 na 0,2 % BDP v letu 2009. Predvidena fiskalna konsolidacija temelji na omejitvi tako tekočih odhodkov kot investicijskih odhodkov (zmanjšanje deleža odhodkov za okoli 3,25 odstotne točke BDP), kar pa ne nadomesti popolnoma upadanja deleža prihodkov (1,5 odstotne točke). V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo novi program potrjuje načrtovano prilagoditev v okviru ugodnejšega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(4)

Tako kot v prejšnji posodobitvi je glavni cilj srednjeročne proračunske strategije novega programa doseči dolgoročno vzdržnost javnih financ do leta 2010, in sicer predvsem z doseganjem srednjeročnega cilja strukturnega proračunskega salda (tj. ciklično prilagojen proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v višini -0,9 % BDP. Glede na program naj bi se skupni primanjkljaj postopoma zmanjšal s 3,7 % BDP v letu 2006 na 1,9 % BDP v letu 2009, primarni primanjkljaj pa z 1,9 % BDP v letu 2006 na 0,2 % BDP v letu 2009. Predvidena fiskalna konsolidacija temelji na omejitvi tako tekočih odhodkov kot investicijskih odhodkov (zmanjšanje deleža odhodkov za okoli 3,25 odstotne točke BDP), kar pa ne nadomesti popolnoma upadanja deleža prihodkov (1,5 odstotne točke). V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo novi program potrjuje načrtovano prilagoditev v okviru ugodnejšega makroekonomskega scenarija.

| (5) | Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se izboljšal z okoli -3,5 % BDP v letu 2006 na okoli -2,5 % BDP v letu 2009. Tako kot v zadnji posodobitvi je za srednjeročni proračunski cilj določen strukturni primanjkljaj v višini malo pod 1 % BDP, ki pa naj v skladu s programom ne bi bil dosežen v programskem obdobju, temveč šele leta 2010. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast. |
| --- | --- |

(5)

Strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se izboljšal z okoli -3,5 % BDP v letu 2006 na okoli -2,5 % BDP v letu 2009. Tako kot v zadnji posodobitvi je za srednjeročni proračunski cilj določen strukturni primanjkljaj v višini malo pod 1 % BDP, ki pa naj v skladu s programom ne bi bil dosežen v programskem obdobju, temveč šele leta 2010. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Srednjeročni cilj ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Tveganja, ki izhajajo iz makroekonomskega scenarija, so na splošno nevtralna, medtem ko se zdi, da napovedi glede davkov v glavnem temeljijo na previdnih predpostavkah. Predvidena fiskalna konsolidacija temelji v veliki meri na omejitvi odhodkov, toda program ne zagotavlja niti zadostnih podatkov o ukrepih, ki bi to podpirali (po letu 2007), niti zavezujočega srednjeročnega okvira za odhodke. Po drugi strani je Slovaška v zadnjih letih dosegla dobre rezultate, ne glede na to, da sta doseganje proračunskih ciljev olajšala rast, ki je bila višja od pričakovane, in črpanje sredstev EU, ki je bilo nižje od pričakovanega. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu so na splošno videti uravnotežena. Tveganja, ki izhajajo iz makroekonomskega scenarija, so na splošno nevtralna, medtem ko se zdi, da napovedi glede davkov v glavnem temeljijo na previdnih predpostavkah. Predvidena fiskalna konsolidacija temelji v veliki meri na omejitvi odhodkov, toda program ne zagotavlja niti zadostnih podatkov o ukrepih, ki bi to podpirali (po letu 2007), niti zavezujočega srednjeročnega okvira za odhodke. Po drugi strani je Slovaška v zadnjih letih dosegla dobre rezultate, ne glede na to, da sta doseganje proračunskih ciljev olajšala rast, ki je bila višja od pričakovane, in črpanje sredstev EU, ki je bilo nižje od pričakovanega.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da je proračunska naravnanost v programu v glavnem združljiva z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007, kakor je priporočil Svet. Vendar bi bilo treba okrepiti potek prilagoditve v strukturnem smislu v obdobju zmanjševanja primanjkljaja, zlasti ob upoštevanju popravka predvidevanj rasti in obdobja ugodnih gospodarskih razmer. Zdi se, da proračunska naravnanost v programu v prihodnjih letih ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Zdi se celo nezadostna za zagotovitev uresničitve srednjeročnega cilja do leta 2010, kot je predvideno v programu. V letih, ki bodo sledila zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, je treba okrepiti ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa, da bo skladen s Paktom o stabilnosti in rasti, ki navaja, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v času slabih gospodarskih razmer. Zlasti se v obdobju pričakovanih ugodnih gospodarskih razmer med leti 2007 in 2009 pričakuje izboljšanje strukturnega salda le za okoli 0,75 % BDP. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da je proračunska naravnanost v programu v glavnem združljiva z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007, kakor je priporočil Svet. Vendar bi bilo treba okrepiti potek prilagoditve v strukturnem smislu v obdobju zmanjševanja primanjkljaja, zlasti ob upoštevanju popravka predvidevanj rasti in obdobja ugodnih gospodarskih razmer. Zdi se, da proračunska naravnanost v programu v prihodnjih letih ne zagotavlja zadostne varnostne rezerve za preprečitev prekoračitve praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Zdi se celo nezadostna za zagotovitev uresničitve srednjeročnega cilja do leta 2010, kot je predvideno v programu. V letih, ki bodo sledila zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, je treba okrepiti ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa, da bo skladen s Paktom o stabilnosti in rasti, ki navaja, da mora za države članice euroobmočja in MDT II merilo za letno izboljšanje strukturnega salda znašati 0,5 % BDP in da mora biti prilagoditev višja v času ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v času slabih gospodarskih razmer. Zlasti se v obdobju pričakovanih ugodnih gospodarskih razmer med leti 2007 in 2009 pričakuje izboljšanje strukturnega salda le za okoli 0,75 % BDP.

| (8) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 33,1 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 3,4 odstotne točke. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 33,1 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 3,4 odstotne točke.

| (9) | Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva na Slovaškem so glede na povprečje v EU manjše, saj se odhodki za pokojnine zaradi nedavnih pokojninskih reform višajo počasneje kot v večini drugih držav. Izhodiščno proračunsko stanje predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če še ne upoštevamo dolgoročnih proračunskih posledic staranja prebivalstva. Konsolidacija javnih financ bi tako prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Na splošno je Slovaška izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva na Slovaškem so glede na povprečje v EU manjše, saj se odhodki za pokojnine zaradi nedavnih pokojninskih reform višajo počasneje kot v večini drugih držav. Izhodiščno proračunsko stanje predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, tudi če še ne upoštevamo dolgoročnih proračunskih posledic staranja prebivalstva. Konsolidacija javnih financ bi tako prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Na splošno je Slovaška izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (10) | Program za konvergenco ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Vendar pa zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in v njegovih proračunskih napovedih se zdijo upoštevane javnofinančne posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, niso popolnoma skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti pa se prioritete glede odhodkov iz programa, z izjemo izobraževanja, razlikujejo od ključnih izzivov iz nacionalnega programa reform. Poleg tega iz proračuna za leto 2007 in iz programa za konvergenco ni vidna znatna podpora izobraževanju, ki je predvidena v nacionalnem programu. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Vendar pa zagotavlja nekatere informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, in v njegovih proračunskih napovedih se zdijo upoštevane javnofinančne posledice ukrepov, opisanih v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, niso popolnoma skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Zlasti pa se prioritete glede odhodkov iz programa, z izjemo izobraževanja, razlikujejo od ključnih izzivov iz nacionalnega programa reform. Poleg tega iz proračuna za leto 2007 in iz programa za konvergenco ni vidna znatna podpora izobraževanju, ki je predvidena v nacionalnem programu.

| (11) | Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (2). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (2).

Svet meni, da je program v skladu z zmanjšanjem preseženega primanjkljaja do leta 2007, nato pa predvideva le omejeno napredovanje v smeri doseganja srednjeročnega cilja.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 104(7) z dne 5. julija 2004 se Slovaško poziva, da:

| (i) | izkoristi dobre napovedi glede rasti za okrepitev strukturne prilagoditve, da se leta 2007 zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja z večjo rezervo in pospeši napredovanje v smeri doseganja srednjeročnega cilja, ter |
| --- | --- |

(i)

izkoristi dobre napovedi glede rasti za okrepitev strukturne prilagoditve, da se leta 2007 zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja z večjo rezervo in pospeši napredovanje v smeri doseganja srednjeročnega cilja, ter

| (ii) | določi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države. |
| --- | --- |

(ii)

določi zavezujoče srednjeročne zgornje meje odhodkov za institucionalne enote centralne ravni države.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK dec, 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |
| COM nov, 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | ni podatkov |
| PK dec, 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK dec, 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |
| COM nov, 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | ni podatkov |
| PK dec, 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK dec, 2006
   (3) | – 2,2 | – 0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |
| COM nov, 2006 (7) | – 2,0 | – 0,7 | 1,1 | 1,6 | ni podatkov |
| PK dec, 2005
   (3) | – 1,6 | – 1,1 | 0,1 | 0,8 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo (8)

  (v % BDP) | PK dec, 2006 | – 3,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | – 1,9 |
| COM nov, 2006 | – 3,1 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | ni podatkov |
| PK dec, 2005 | – 4,9 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,7 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo (8)

  (v % BDP) | PK dec, 2006 | – 1,4 | – 1,9 | – 0,9 | – 0,6 | – 0,2 |
| COM nov, 2006 | – 1,4 | – 1,7 | – 1,1 | – 0,9 | ni podatkov |
| PK dec, 2005 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,1 | – 0,8 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (8)

  (v % BDP) | PK dec, 2006
   (3) | – 2,4 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| COM nov, 2006 | – 2,5 | – 3,2 | – 3,3 | – 3,3 | ni podatkov |
| PK dec, 2005
   (3) | – 4,4 | – 3,9 | – 3,0 | – 2,9 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (4)
   (8)

  (v % BDP) | PK dec, 2006
   (5) | – 1,6 | – 3,5 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,5 |
| COM nov, 2006 (6) | – 1,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 3,3 | ni podatkov |
| PK dec, 2005 | – 3,6 | – 3,9 | – 3,1 | – 2,9 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg (8)

  (v % BDP) | PK dec, 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |
| COM nov, 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | ni podatkov |
| PK dec, 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

PK dec, 2006

6,1

6,6

7,1

5,5

5,1

COM nov, 2006

6,0

6,7

7,2

5,7

ni podatkov

PK dec, 2005

5,1

5,4

6,1

5,6

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK dec, 2006

2,8

4,4

3,1

2,0

2,4

COM nov, 2006

2,8

4,5

3,4

2,5

ni podatkov

PK dec, 2005

2,2

1,5

2,2

2,5

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK dec, 2006
   (3)

– 2,2

– 0,9

1,0

1,6

1,9

COM nov, 2006 (7)

– 2,0

– 0,7

1,1

1,6

ni podatkov

PK dec, 2005
   (3)

– 1,6

– 1,1

0,1

0,8

ni podatkov

Javnofinančni saldo (8)

(v % BDP)

PK dec, 2006

– 3,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

– 1,9

COM nov, 2006

– 3,1

– 3,4

– 3,0

– 2,9

ni podatkov

PK dec, 2005

– 4,9

– 4,2

– 3,0

– 2,7

ni podatkov

Javnofinančni saldo (8)

(v % BDP)

PK dec, 2006

– 1,4

– 1,9

– 0,9

– 0,6

– 0,2

COM nov, 2006

– 1,4

– 1,7

– 1,1

– 0,9

ni podatkov

PK dec, 2005

– 3,1

– 2,3

– 1,1

– 0,8

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (8)

(v % BDP)

PK dec, 2006
   (3)

– 2,4

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,5

COM nov, 2006

– 2,5

– 3,2

– 3,3

– 3,3

ni podatkov

PK dec, 2005
   (3)

– 4,4

– 3,9

– 3,0

– 2,9

ni podatkov

Strukturni saldo (4)
   (8)

(v % BDP)

PK dec, 2006
   (5)

– 1,6

– 3,5

– 3,2

– 2,9

– 2,5

COM nov, 2006 (6)

– 1,7

– 3,3

– 3,3

– 3,3

ni podatkov

PK dec, 2005

– 3,6

– 3,9

– 3,1

– 2,9

ni podatkov

Bruto javni dolg (8)

(v % BDP)

PK dec, 2006

34,5

33,1

31,8

31,0

29,7

COM nov, 2006

34,5

33,0

31,6

31,0

ni podatkov

PK dec, 2005

33,7

35,5

35,2

36,2

ni podatkov

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ni podatkov za javnofinančne odhodke glede na njihov namen za leto 2009.

(3)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa,

(4)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov,

(5)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,8 % BDP v letu 2005 – primanjkljaj se viša; 0,1 % v letu 2006 – primanjkljaj se niža

(6)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz jesenske napovedi 2006 služb Komisije (0,9 % BDP v letu 2005 – primanjkljaj se viša; 0,1% v letu 2006 – primanjkljaj se niža),

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,2 %, 5,3 %, 5,3 % oziroma 5,2 % v obdobju 2005-2008,

(8)  Od oktobra 2006 Slovaška izvaja odločitev Eurostata z dne 2, marca 2004 o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra, Javnofinančni podatki iz predhodne posodobitve so bili ustrezno prilagojeni zaradi lažje primerjave med novo posodobitvijo in jesensko napovedjo 2006 služb Komisije,

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/5

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Estonije za konvergenco, 2006-2010

(2007/C 72/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Estonije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006-2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Estonije za konvergenco, ki zajema obdobje od 2006-2010.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da bo realna rast BDP z najvišje vrednosti 11 % v letu 2006 padla na 8,25 % v letu 2007 in za 7,5 % letno v prihodnjih letih. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na previdnih predpostavkah o rasti. Vendar je očitno, da je predvidena srednjeročna postopna upočasnitev rasti v primerjavi s trenutnim trendom, ki je izpostavljen nevarnosti pregrevanja, povezana s številnimi tveganji. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo realistične. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da bo realna rast BDP z najvišje vrednosti 11 % v letu 2006 padla na 8,25 % v letu 2007 in za 7,5 % letno v prihodnjih letih. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na previdnih predpostavkah o rasti. Vendar je očitno, da je predvidena srednjeročna postopna upočasnitev rasti v primerjavi s trenutnim trendom, ki je izpostavljen nevarnosti pregrevanja, povezana s številnimi tveganji. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo realistične.

| (3) | Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 2,5 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v predhodnem posodobljenem programu za konvergenco, 0,3 % BDP. Mnogo boljši rezultat, ki se pričakuje tudi v novi posodobitvi, je posledica prenosa, ki izhaja iz rezultata iz leta 2005, ki je bil boljši od pričakovanega, ter presenetljive rasti v letu 2006. Odhodki so bili nižji od odhodkov, napovedanih v proračunu. |
| --- | --- |

(3)

Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 2,5 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v predhodnem posodobljenem programu za konvergenco, 0,3 % BDP. Mnogo boljši rezultat, ki se pričakuje tudi v novi posodobitvi, je posledica prenosa, ki izhaja iz rezultata iz leta 2005, ki je bil boljši od pričakovanega, ter presenetljive rasti v letu 2006. Odhodki so bili nižji od odhodkov, napovedanih v proračunu.

| (4) | Glavna cilja srednjeročne proračunske strategije, ki jo zajema program, sta ohraniti vsaj uravnoteženo stanje javnih financ in zagotoviti dolgoročno vzdržnost ob upoštevanju proračunskih posledic staranja prebivalstva. Proračunska strategija predvideva, da se bo javnofinančni presežek zmanjšal z 2,5 % BDP v letu 2006 na okoli 1,25 % v obdobju od 2007 do 2008 ter se nato povišal na okoli 1,5 % BDP. Glede na zanemarljiv pomen odhodkov za obresti bo razvoj primarnega salda podoben. Upad presežka v letu 2007 izhaja iz povečanja deleža odhodkov v razmerju do BDP, medtem ko se delež prihodkov zmanjšuje. Od leta 2008 naprej se bosta skupni delež prihodkov in odhodkov zmanjševala, kar je mogoče pojasniti zlasti z znižanjem davka na dohodek ter povečanjem odhodkov, ki ne bo preseglo visoke nominalne rasti BDP. Novi program se razlikuje od predhodnih praks, s katerimi so si vedno prizadevali doseči povsem uravnotežene javne finance (cilj, ki je bil v zadnjih letih vedno presežen), in si namesto tega prizadeva za znatne presežke v celotnem programskem obdobju, kar je korak naprej pri odzivu na ciklične razmere v gospodarstvu. V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo so bili cilji od leta 2007 naprej popravljeni navzgor vsaj za 1 odstotno točko BDP ob upoštevanju ugodnejšega (in bolj realističnega) makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(4)

Glavna cilja srednjeročne proračunske strategije, ki jo zajema program, sta ohraniti vsaj uravnoteženo stanje javnih financ in zagotoviti dolgoročno vzdržnost ob upoštevanju proračunskih posledic staranja prebivalstva. Proračunska strategija predvideva, da se bo javnofinančni presežek zmanjšal z 2,5 % BDP v letu 2006 na okoli 1,25 % v obdobju od 2007 do 2008 ter se nato povišal na okoli 1,5 % BDP. Glede na zanemarljiv pomen odhodkov za obresti bo razvoj primarnega salda podoben. Upad presežka v letu 2007 izhaja iz povečanja deleža odhodkov v razmerju do BDP, medtem ko se delež prihodkov zmanjšuje. Od leta 2008 naprej se bosta skupni delež prihodkov in odhodkov zmanjševala, kar je mogoče pojasniti zlasti z znižanjem davka na dohodek ter povečanjem odhodkov, ki ne bo preseglo visoke nominalne rasti BDP. Novi program se razlikuje od predhodnih praks, s katerimi so si vedno prizadevali doseči povsem uravnotežene javne finance (cilj, ki je bil v zadnjih letih vedno presežen), in si namesto tega prizadeva za znatne presežke v celotnem programskem obdobju, kar je korak naprej pri odzivu na ciklične razmere v gospodarstvu. V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo so bili cilji od leta 2007 naprej popravljeni navzgor vsaj za 1 odstotno točko BDP ob upoštevanju ugodnejšega (in bolj realističnega) makroekonomskega scenarija.

| (5) | Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se bo po pričakovanjih leta 2007 znižal za približno 1 odstotno točko in dosegel l,5 % BDP, potem pa se bo ponovno povišal na okrog 1 % BDP leta 2008 ter nad 1,5 % BDP v letih 2009 in 2010. V tem programu za konvergenco, tako kot tudi v prejšnji posodobitvi, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki se ga s programom načrtuje ohraniti skozi celotno programsko obdobje. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in precej presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast proizvodnje. |
| --- | --- |

(5)

Strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, se bo po pričakovanjih leta 2007 znižal za približno 1 odstotno točko in dosegel l,5 % BDP, potem pa se bo ponovno povišal na okrog 1 % BDP leta 2008 ter nad 1,5 % BDP v letih 2009 in 2010. V tem programu za konvergenco, tako kot tudi v prejšnji posodobitvi, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki se ga s programom načrtuje ohraniti skozi celotno programsko obdobje. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 2 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in precej presega tistega, ki je predviden za delež dolga in povprečno potencialno dolgoročno rast proizvodnje.

| (6) | Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena. Makroekonomska predvidevanja v programu se v programskem obdobju lahko štejejo za previdna. Napovedi glede davčnih prihodkov se na splošno zdijo verjetne. Vendar bi predvideno ublažitev rasti odhodkov lažje dosegli, če bi bil srednjeročni okvir proračunskega načrtovanja bolj zavezujoč. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo v glavnem uravnotežena. Makroekonomska predvidevanja v programu se v programskem obdobju lahko štejejo za previdna. Napovedi glede davčnih prihodkov se na splošno zdijo verjetne. Vendar bi predvideno ublažitev rasti odhodkov lažje dosegli, če bi bil srednjeročni okvir proračunskega načrtovanja bolj zavezujoč.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja v veliki meri skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. V še večji meri pa zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se ob običajnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP skozi vse programsko obdobje. Naravnanost fiskalne politike, opisane v programu, ni povsem v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti, saj je ta v obdobju ugodnih gospodarskih razmer v letu 2007, ko se pričakuje, da se bo strukturni saldo zmanjšal za okoli 1 % BDP, zastavljena prociklično. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje za ohranitev srednjeročnega cilja v veliki meri skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. V še večji meri pa zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se ob običajnih makroekonomskih nihanjih prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP skozi vse programsko obdobje. Naravnanost fiskalne politike, opisane v programu, ni povsem v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti, saj je ta v obdobju ugodnih gospodarskih razmer v letu 2007, ko se pričakuje, da se bo strukturni saldo zmanjšal za okoli 1 % BDP, zastavljena prociklično.

| (8) | Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal na 3,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za nadaljnji 2 odstotni točki. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal na 3,7 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju znižal za nadaljnji 2 odstotni točki.

| (9) | Estonija je ena izmed držav članic EU z najmanj opaznimi proračunskimi posledicami staranja prebivalstva, izdatki, povezani s staranjem prebivalstva glede na delež BDP pa naj bi se v naslednjih desetletjih še zmanjšali, na kar vpliva reforma pokojninskega sistema, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je v Estoniji zelo nizka, ohranjanje zdravih javnih financ, ki je v skladu s proračunskimi načrti za celotno programsko obdobje, pa bi prispevalo k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Estonija izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Estonija je ena izmed držav članic EU z najmanj opaznimi proračunskimi posledicami staranja prebivalstva, izdatki, povezani s staranjem prebivalstva glede na delež BDP pa naj bi se v naslednjih desetletjih še zmanjšali, na kar vpliva reforma pokojninskega sistema, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali. Trenutna stopnja bruto javnega dolga je v Estoniji zelo nizka, ohranjanje zdravih javnih financ, ki je v skladu s proračunskimi načrti za celotno programsko obdobje, pa bi prispevalo k omejevanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Estonija izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (10) | Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja določene informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa so jasno upoštevane javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti poudarjata razumno fiskalno politiko kot najpomembnejši dejavnik makroekonomske stabilizacije. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja določene informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa so jasno upoštevane javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti poudarjata razumno fiskalno politiko kot najpomembnejši dejavnik makroekonomske stabilizacije.

| (11) | Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (2). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (2).

Splošni zaključek je, da je srednjeročni proračunski položaj na splošno trden in proračunska strategija zagotavlja dober zgled fiskalnih politik v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti. Kljub temu načrtovano zmanjšanje proračunskega presežka v obdobju ugodnih gospodarskih razmer v letu 2007 kaže na prociklično naravnanost fiskalne politike.

Ob upoštevanju zgoraj navedene ocene se Estonijo poziva, naj si v letu 2007 prizadeva za večji proračunski presežek, kot je načrtovan v programu, ter naj na ta način podpira makroekonomsko stabilnost in še naprej spodbuja zmanjševanje neravnovesja v zunanjem saldu.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v % ) | PK dec. 2006 | 10,5 | 11,0 | 8,3 | 7,7 | 7,6 | 7,5 |
| COM nov. 2006 | 10,5 | 10,9 | 9,5 | 8,4 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK dec. 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,3 | 4,4 | 3,5 | 3,2 |
| COM nov. 2006 | 4,1 | 4,4 | 4,2 | 4,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK dec. 2006
   (3) | 0,2 | 2,0 | 1,2 | 0,2 | – 0,3 | – 0,7 |
| COM nov. 2006 (7) | 0,0 | 1,2 | 0,9 | – 0,6 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005
   (3) | – 0,4 | – 0,6 | – 0,7 | – 0,5 | – 0,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 2,3 | 2,6 | 1,2 | 1,3 | 1,6 | 1,5 |
| COM nov. 2006 | 2,3 | 2,5 | 1,6 | 1,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 2,5 | 2,8 | 1,4 | 1,4 | 1,7 | 1,6 |
| COM nov. 2006 | 2,5 | 2,7 | 1,8 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (3) | 2,2 | 2,0 | 0,8 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| COM nov. 2006 | 2,3 | 2,2 | 1,4 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005
   (3) | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (4)

  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (5) | 2,2 | 1,4 | 0,4 | 1,2 | 1,7 | 1,7 |
| COM nov. 2006 (6) | 2,2 | 1,5 | 1,0 | 1,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 4,5 | 3,7 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | 1,9 |
| COM nov. 2006 | 4,5 | 4,0 | 2,7 | 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PK nov. 2005 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(spremembe v % )

PK dec. 2006

10,5

11,0

8,3

7,7

7,6

7,5

COM nov. 2006

10,5

10,9

9,5

8,4

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

6,5

6,6

6,3

6,3

6,3

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK dec. 2006

4,1

4,4

4,3

4,4

3,5

3,2

COM nov. 2006

4,1

4,4

4,2

4,6

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

3,5

2,6

2,6

2,7

2,7

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK dec. 2006
   (3)

0,2

2,0

1,2

0,2

– 0,3

– 0,7

COM nov. 2006 (7)

0,0

1,2

0,9

– 0,6

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005
   (3)

– 0,4

– 0,6

– 0,7

– 0,5

– 0,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

2,3

2,6

1,2

1,3

1,6

1,5

COM nov. 2006

2,3

2,5

1,6

1,3

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

0,3

0,1

0,0

0,0

0,0

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

2,5

2,8

1,4

1,4

1,7

1,6

COM nov. 2006

2,5

2,7

1,8

1,5

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

0,5

0,3

0,2

0,1

0,1

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (3)

2,2

2,0

0,8

1,2

1,7

1,7

COM nov. 2006

2,3

2,2

1,4

1,5

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005
   (3)

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

ni podatkov

Strukturni saldo (4)

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (5)

2,2

1,4

0,4

1,2

1,7

1,7

COM nov. 2006 (6)

2,2

1,5

1,0

1,3

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK dec. 2006

4,5

3,7

2,6

2,3

2,1

1,9

COM nov. 2006

4,5

4,0

2,7

2,1

ni podatkov

ni podatkov

PK nov. 2005

4,6

4,4

3,3

3,0

2,8

ni podatkov

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Manjkajo zlasti nekatere spremenljivke na delovnem trgu ter podatki o posojanju/zadolževanju zasebnega sektorja.

(3)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(4)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(5)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,6% BDP v letu 2006 in 0,4% v letu 2007; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja).

(6)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (0,2 % BDP v letu 2005, 0,6 % BPD v letu 2006, 0,4 % BDP v letu 2007, 0,2 % BDP v letu 2008; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja).

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 9,1 %, 9,6 %, 9,9 % oziroma 9,9 % v obdobju 2005–2008.

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/9

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Malte za konvergenco, 2006-2009

(2007/C 72/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil dopolnitev programa Malte za konvergenco, ki zajema obdobje 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil dopolnitev programa Malte za konvergenco, ki zajema obdobje 2006-2009.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da bo rast realnega BDP v programskem obdobju nihala pri vrednosti okoli 3 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2007 in izrazito ugodnih predpostavkah za naslednja leta, zlasti zaradi optimističnega srednjeročnega razvoja zunanjega sektorja. Manj ugoden srednjeročni neto izvoz, kot je bil predviden v programu, lahko poveča neravnovesje v zunanjem saldu, zabeleženo v zadnjih letih. Napovedi glede inflacije se zdijo verjetne. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da bo rast realnega BDP v programskem obdobju nihala pri vrednosti okoli 3 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2007 in izrazito ugodnih predpostavkah za naslednja leta, zlasti zaradi optimističnega srednjeročnega razvoja zunanjega sektorja. Manj ugoden srednjeročni neto izvoz, kot je bil predviden v programu, lahko poveča neravnovesje v zunanjem saldu, zabeleženo v zadnjih letih. Napovedi glede inflacije se zdijo verjetne.

| (3) | Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 2,9 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v predhodnem posodobljenem programu za konvergenco, 2,7 % BDP. Predvideni rezultat za leto 2006 v novi različici (2,6 % BDP) je nižji od napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in se zdi uresničljiv glede na nedavne podatke o rasti BDP in denarnih tokovih državnih financ. |
| --- | --- |

(3)

Za leto 2006 je bil javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 2,9 % BDP, pri čemer je bil cilj, določen v predhodnem posodobljenem programu za konvergenco, 2,7 % BDP. Predvideni rezultat za leto 2006 v novi različici (2,6 % BDP) je nižji od napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in se zdi uresničljiv glede na nedavne podatke o rasti BDP in denarnih tokovih državnih financ.

| (4) | Proračunska strategija v posodobljeni različici programa je usmerjena v zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2006, nato pa v prizadevanja za fiskalno konsolidacijo. Nova različica predvideva postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja, s čimer bi bil do leta 2009 dosežen splošno uravnotežen proračun. Z napovedanim znižanjem bremena obresti naj bi primarni presežek do leta 2009 dosegel 3,25 % BDP. Prilagoditev naj bi dosegli z zmanjšanjem deleža primarnih odhodkov za skoraj 5,75 odstotnih točk BDP, kar več kot izravna padec deleža prihodkov za približno 3,75 odstotne točke BDP. Odhodki za zdravstveno varstvo so kljub uspehu pri omejevanju skupne porabe v zadnjih letih naraščali. V primerjavi z nedavno preteklostjo bo manj enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja. Program na splošno potrjuje načrtovano nominalno prilagoditev proračuna iz predhodne posodobitve na podlagi znatno ugodnejšega makroekonomskega scenarija. |
| --- | --- |

(4)

Proračunska strategija v posodobljeni različici programa je usmerjena v zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP v letu 2006, nato pa v prizadevanja za fiskalno konsolidacijo. Nova različica predvideva postopno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja, s čimer bi bil do leta 2009 dosežen splošno uravnotežen proračun. Z napovedanim znižanjem bremena obresti naj bi primarni presežek do leta 2009 dosegel 3,25 % BDP. Prilagoditev naj bi dosegli z zmanjšanjem deleža primarnih odhodkov za skoraj 5,75 odstotnih točk BDP, kar več kot izravna padec deleža prihodkov za približno 3,75 odstotne točke BDP. Odhodki za zdravstveno varstvo so kljub uspehu pri omejevanju skupne porabe v zadnjih letih naraščali. V primerjavi z nedavno preteklostjo bo manj enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja. Program na splošno potrjuje načrtovano nominalno prilagoditev proračuna iz predhodne posodobitve na podlagi znatno ugodnejšega makroekonomskega scenarija.

| (5) | Načrtuje se, da se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, znižal, in sicer s približno 3 % BDP v letu 2006 na 0,5 % BDP ob koncu programskega obdobja. V tem programu, tako kot tudi v predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki pa – v skladu z novim programom – naj ne bi bil dosežen v tem programskem obdobju. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,75 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju.. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast v dolgoročnem obdobju. |
| --- | --- |

(5)

Načrtuje se, da se bo strukturni primanjkljaj (tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, znižal, in sicer s približno 3 % BDP v letu 2006 na 0,5 % BDP ob koncu programskega obdobja. V tem programu, tako kot tudi v predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje uravnotežen proračun v strukturnem smislu, ki pa – v skladu z novim programom – naj ne bi bil dosežen v tem programskem obdobju. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,75 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju.. Srednjeročni cilj programa ustreza razponu, določenem za države članice euroobmočja in MDT II v Paktu o stabilnosti in rasti ter kodeksu ravnanja, in ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast v dolgoročnem obdobju.

| (6) | Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo za leto 2007 v glavnem uravnotežena, toda v naslednjih letih bi lahko bili proračunski rezultati slabši od napovedanih. To izhaja iz ugodnih napovedi za rast BDP za leto 2007 in izrazito ugodnega makroekonomskega scenarija za leti 2008 in 2009, na katerem temeljijo napovedi posodobljene različice programa (čeprav so napovedi glede davkov za ta leta previdne). Poleg tega ni podanih nobenih podrobnosti glede strategije prilagoditve po letu 2007, kar povečuje tveganja v zvezi z načrtovano fiskalno konsolidacijo. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja glede proračunskih napovedi v programu se zdijo za leto 2007 v glavnem uravnotežena, toda v naslednjih letih bi lahko bili proračunski rezultati slabši od napovedanih. To izhaja iz ugodnih napovedi za rast BDP za leto 2007 in izrazito ugodnega makroekonomskega scenarija za leti 2008 in 2009, na katerem temeljijo napovedi posodobljene različice programa (čeprav so napovedi glede davkov za ta leta previdne). Poleg tega ni podanih nobenih podrobnosti glede strategije prilagoditve po letu 2007, kar povečuje tveganja v zvezi z načrtovano fiskalno konsolidacijo.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da je proračunska naravnanost v programu usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006 na priporočilo Sveta. Prav tako se zdi, da zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se od leta 2008 prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je na splošno skladen s Paktom o stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice euroobmočja in MDT II kot merilo veljati letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da je proračunska naravnanost v programu usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006 na priporočilo Sveta. Prav tako se zdi, da zagotavlja dovolj varnostne rezerve, da se od leta 2008 prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih. Ritem prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja programa v letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je na splošno skladen s Paktom o stabilnosti in rasti, ki določa, da mora za države članice euroobmočja in MDT II kot merilo veljati letno izboljšanje strukturnega salda za 0,5 % BDP ter da mora biti prilagoditev višja v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, medtem ko je lahko nižja v obdobju slabih gospodarskih razmer.

| (8) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 68,25 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 8,75 odstotne točke. Gibanje deleža dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z gibanjem, napovedanem v programu. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se bo v programskem obdobju delež dolga dovolj hitro približeval referenčni vrednosti. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 68,25 % BDP, kar je nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 8,75 odstotne točke. Gibanje deleža dolga je ob upoštevanju tveganj za zgoraj navedene proračunske cilje lahko manj ugodno v primerjavi z gibanjem, napovedanem v programu. Glede na to oceno tveganja se zdi, da se bo v programskem obdobju delež dolga dovolj hitro približeval referenčni vrednosti.

| (9) | Malta je nedavno uvedla pokojninsko reformo, katere cilj je zvišanje dejanske upokojitvene starosti, hkrati pa dviga raven pokojnin. Zaradi tega je iz programa je videti, da bodo odhodki za pokojnine višji, kar bo povzročilo povečanje odhodkov, povezanih s starostjo, ki bodo tako bližji povprečju EU. Čeprav nekoliko počasneje kot pri preteklih trendih, napovedi porabe za zdravstveno varstvo ob nadaljevanju trenutnih trendov kažejo dolgoročno povečanje v višini 1,75 odstotne točke BDP. Trenutni proračunski položaj ne bi zagotovil enakomernega zmanjševanja deleža dolga pod referenčno vrednost iz Pogodbe. Izboljšanje proračunskega položaja, kot to predvideva program, bi zato prispevalo k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Malta je, kot kaže, na splošno izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Malta je nedavno uvedla pokojninsko reformo, katere cilj je zvišanje dejanske upokojitvene starosti, hkrati pa dviga raven pokojnin. Zaradi tega je iz programa je videti, da bodo odhodki za pokojnine višji, kar bo povzročilo povečanje odhodkov, povezanih s starostjo, ki bodo tako bližji povprečju EU. Čeprav nekoliko počasneje kot pri preteklih trendih, napovedi porabe za zdravstveno varstvo ob nadaljevanju trenutnih trendov kažejo dolgoročno povečanje v višini 1,75 odstotne točke BDP. Trenutni proračunski položaj ne bi zagotovil enakomernega zmanjševanja deleža dolga pod referenčno vrednost iz Pogodbe. Izboljšanje proračunskega položaja, kot to predvideva program, bi zato prispevalo k zmanjšanju tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Malta je, kot kaže, na splošno izpostavljena srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (10) | Program za konvergenco ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Vendar pa zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform, proračunske napovedi pa izrecno upoštevajo javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata izvajanje pokojninske reforme, medtem ko program za konvergenco navaja podrobnosti glede davčne reforme, ki je napovedana v nacionalnem programu reform. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco ne vsebuje kvalitativne ocene splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Vendar pa zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, predvidenih v nacionalnem programu reform, proračunske napovedi pa izrecno upoštevajo javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata izvajanje pokojninske reforme, medtem ko program za konvergenco navaja podrobnosti glede davčne reforme, ki je napovedana v nacionalnem programu reform.

| (11) | Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija v programu je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (2). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (2).

Svet meni, da je program v skladu z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006 in da v okviru dobrih možnosti za rast predvideva ustrezno napredovanje na poti k srednjeročnemu cilju v naslednjih letih. Zdi se, da se delež dolga, predviden v programu, zmanjšuje v zadostni meri, da bo dosegel referenčno vrednost, ki znaša 60 % BDP. Obstajajo pa tveganja, ki so povezana z doseganjem proračunskih ciljev po letu 2007. Ohranjanje proračunskega položaja, ki bo zdržal možna odstopanja od načrtovanega vzorca močne rasti, je pomembno zlasti glede na nedavno oblikovanje zunanjih neravnovesij. Svet ob upoštevanju zgornje ocene Malto poziva, naj:

| (i) | ustrezno napreduje na poti k srednjeročnemu cilju, kakor je predvideno v programu, in zagotovi, da se bo razmerje med javnim dolgom in BDP ustrezno zmanjšalo, ter natančno določi proračunsko strategijo za daljše časovno obdobje, zlasti glede odhodkov; |
| --- | --- |

(i)

ustrezno napreduje na poti k srednjeročnemu cilju, kakor je predvideno v programu, in zagotovi, da se bo razmerje med javnim dolgom in BDP ustrezno zmanjšalo, ter natančno določi proračunsko strategijo za daljše časovno obdobje, zlasti glede odhodkov;

| (ii) | ob upoštevanju stopnje dolga in napovedanega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z doseganjem srednjeročnega cilja in si še naprej prizadeva za oblikovanje in izvajanje reforme zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(ii)

ob upoštevanju stopnje dolga in napovedanega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z doseganjem srednjeročnega cilja in si še naprej prizadeva za oblikovanje in izvajanje reforme zdravstvenega varstva.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK dec. 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |
| COM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK dec. 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |
| COM nov. 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | ni podatkov |
| PK jan. 2006
   (8) | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK dec. 2006
   (3) | – 2,8 | – 2,1 | – 1,3 | – 0,3 | 0,9 |
| COM nov. 2006 (7) | – 2,1 | – 1,4 | – 1,1 | – 0,5 | ni podatkov |
| PK jan. 2006
   (3) | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | – 3,2 | – 2,6 | – 2,3 | – 0,9 | 0,1 |
| COM nov. 2006 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,9 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |
| COM nov. 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (3) | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 0,8 | – 0,2 |
| COM nov. 2006 | – 2,4 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,7 | ni podatkov |
| PK jan. 2006
   (3) | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (4)

  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (5) | – 3,8 | – 2,9 | – 2,0 | – 1,0 | – 0,4 |
| COM nov. 2006 (6) | – 4,0 | – 3,5 | – 2,5 | – 2,7 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |
| COM nov. 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | ni podatkov |
| Vir:

  Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije, |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

PK dec. 2006

2,2

2,9

3,0

3,1

3,1

COM nov. 2006

2,2

2,3

2,1

2,2

ni podatkov

PK jan. 2006

0,9

1,1

1,2

2,0

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK dec. 2006

2,5

3,1

2,2

2,1

2,0

COM nov. 2006

2,5

3,0

2,6

2,4

ni podatkov

PK jan. 2006
   (8)

2,8

3,1

2,5

1,9

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK dec. 2006
   (3)

– 2,8

– 2,1

– 1,3

– 0,3

0,9

COM nov. 2006 (7)

– 2,1

– 1,4

– 1,1

– 0,5

ni podatkov

PK jan. 2006
   (3)

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

– 3,2

– 2,6

– 2,3

– 0,9

0,1

COM nov. 2006

– 3,2

– 2,9

– 2,7

– 2,9

ni podatkov

PK jan. 2006

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

0,8

1,1

1,1

2,5

3,2

COM nov. 2006

0,8

0,9

0,7

0,6

ni podatkov

PK jan. 2006

0,3

1,4

1,5

2,4

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (3)

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 0,8

– 0,2

COM nov. 2006

– 2,4

– 2,3

– 2,3

– 2,7

ni podatkov

PK jan. 2006
   (3)

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

ni podatkov

Strukturni saldo (4)

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (5)

– 3,8

– 2,9

– 2,0

– 1,0

– 0,4

COM nov. 2006 (6)

– 4,0

– 3,5

– 2,5

– 2,7

ni podatkov

PK jan. 2006

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK dec. 2006

74,2

68,3

66,7

63,2

59,4

COM nov. 2006

74,2

69,6

69,0

68,6

ni podatkov

PK jan. 2006

76,7

70,8

68,9

67,3

ni podatkov

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije,

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih, še posebno napovedi za neto posojanje/zadolževanje glede na ostali svet za leta 2006-2009 ter zaposlovanje in produktivnost delovne sile v opravljenih urah.

(3)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa,

(4)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(5)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (1,6 % BDP v letu 2005, 1,1 % BDP v letu 2006, 0,2 % BDP v letu 2007, 0,2 % BDP v letu 2008 in 0, 2 % BDP v letu 2009; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja).

(6)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (1,6 % BDP v letu 2005, 1,1 % BPD v letu 2006, 0,2 % BDP v letu 2007, 0 % BDP v letu 2008; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja).

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,2 %, 1,7 %, 1, 7% oziroma 1,6 % v obdobju 2005-2008.

(8)  Podatki PK iz januarja 2006 ustrezajo indeksu cen na drobno.

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije,

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/13

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Poljske za konvergenco, 2006-2009

(2007/C 72/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil dopolnitev programa Poljske za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2006 do 2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil dopolnitev programa Poljske za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2006 do 2009.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da bo realna rast BDP leta 2006 dosegla 5,4 % in se v preostalem programskem obdobju bolj ali manj ustalila (v povprečju pri okrog 5,25 %). Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na predpostavkah o rasti, ki so za leto 2007 previdne, za obdobje po letu 2007 pa morda nekoliko preveč optimistične, saj zlasti za stanje na trgu dela ni nujno, da se bo izboljševalo tako hitro, kot to predvideva program. Napovedi programa glede inflacije se zdijo stvarne, za obdobje proti koncu programskega obdobja pa so nekoliko prenizke, zlasti zaradi naraščajočega bremena plač, ki izhaja iz zaostrovanja stanja na trgu dela. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da bo realna rast BDP leta 2006 dosegla 5,4 % in se v preostalem programskem obdobju bolj ali manj ustalila (v povprečju pri okrog 5,25 %). Glede na trenutno razpoložljive podatke se zdi, da ta scenarij temelji na predpostavkah o rasti, ki so za leto 2007 previdne, za obdobje po letu 2007 pa morda nekoliko preveč optimistične, saj zlasti za stanje na trgu dela ni nujno, da se bo izboljševalo tako hitro, kot to predvideva program. Napovedi programa glede inflacije se zdijo stvarne, za obdobje proti koncu programskega obdobja pa so nekoliko prenizke, zlasti zaradi naraščajočega bremena plač, ki izhaja iz zaostrovanja stanja na trgu dela.

| (3) | V programu za konvergenco iz januarja 2006 je bil za javnofinančni saldo za leto 2006 določen cilj -2,6 % BDP, jesenska napoved služb Komisije izhaja iz - 2,2 % BDP, posodobljena različica programa za konvergenco iz novembra 2006 pa dejanski primanjkljaj ocenjuje na - 1,9 % BDP. Rezultat, boljši od pričakovanega, je predvsem posledica tega, da odhodki niso bili izvedeni v načrtovanem obsegu (zlasti socialni transferji in javne naložbe), povečanje prihodkov pa gre pripisati predvsem rasti, ki je bila boljša od pričakovane. V navedenih napovedih glede primanjkljaja niso zajeti stroški pokojninske reforme, ki so bili leta 2006 po ocenah okrog 2 % BDP, kar je v skladu s prehodnim obdobjem za izvajanje odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov (2), ki poteče spomladi 2007. Glavni cilj proračunske strategije v različici iz novembra 2006 je do leta 2007 zmanjšati čezmerni primanjkljaj, in sicer z uporabo določbe prenovljenega pakta, po kateri je mogoče odšteti del stroškov pokojninske reforme. Za naslednja leta se v programu načrtuje postopno zmanjšanje primanjkljaja, tako da bo do leta 2009 dosežena referenčna vrednost v višini 3 % BDP. |
| --- | --- |

(3)

V programu za konvergenco iz januarja 2006 je bil za javnofinančni saldo za leto 2006 določen cilj -2,6 % BDP, jesenska napoved služb Komisije izhaja iz - 2,2 % BDP, posodobljena različica programa za konvergenco iz novembra 2006 pa dejanski primanjkljaj ocenjuje na - 1,9 % BDP. Rezultat, boljši od pričakovanega, je predvsem posledica tega, da odhodki niso bili izvedeni v načrtovanem obsegu (zlasti socialni transferji in javne naložbe), povečanje prihodkov pa gre pripisati predvsem rasti, ki je bila boljša od pričakovane. V navedenih napovedih glede primanjkljaja niso zajeti stroški pokojninske reforme, ki so bili leta 2006 po ocenah okrog 2 % BDP, kar je v skladu s prehodnim obdobjem za izvajanje odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov (2), ki poteče spomladi 2007. Glavni cilj proračunske strategije v različici iz novembra 2006 je do leta 2007 zmanjšati čezmerni primanjkljaj, in sicer z uporabo določbe prenovljenega pakta, po kateri je mogoče odšteti del stroškov pokojninske reforme. Za naslednja leta se v programu načrtuje postopno zmanjšanje primanjkljaja, tako da bo do leta 2009 dosežena referenčna vrednost v višini 3 % BDP.

| (4) | Primanjkljaj naj bi se po načrtih zmanjševal za 0,4 odstotne točke BDP letno (0,3 odstotne točke, če se štejejo tudi stroški pokojninske reforme), tj. z 1,9 % BDP leta 2006 na 0,6 % BDP leta 2009. Primarni presežek naj bi se po načrtih povečal z 0,5 % BDP leta 2006 na 1,7 % BDP leta 2009. Ob upoštevanju vpliva omenjene odločitve Eurostata se bo glede na posodobljeno različico programa primanjkljaj zmanjšal s 3,9 % BDP leta 2006 na 2,9 % leta 2009. Po načrtih bo prilagoditev leta 2007 temeljila na prihodkih (povečanje deleža prihodkov za 0,6 odstotne točke BDP pri skoraj nespremenjenem deležu odhodkov), v obdobju 2008–2009 pa bo močno temeljila na odhodkih, tako da bo veliko zmanjšanje deleža prihodkov več kot izravnano (povprečno letno zmanjšanje deleža odhodkov za 1,6 odstotne točke, zlasti pri porabi in socialnih prispevkih, ob povprečnem zmanjšanju deleža prihodkov za 1,2 odstotne točke, ki odraža v glavnem zmanjšanje socialnih transferjev, spremembe glede dohodnine ter druge spremembe davčnega sistema, ki niso vedno podrobno določene). V primerjavi s prejšnjim programom so ciljni primanjkljaji zaradi veliko večje rasti in rezultata, ki je boljši od pričakovanega, popravljeni navzdol. |
| --- | --- |

(4)

Primanjkljaj naj bi se po načrtih zmanjševal za 0,4 odstotne točke BDP letno (0,3 odstotne točke, če se štejejo tudi stroški pokojninske reforme), tj. z 1,9 % BDP leta 2006 na 0,6 % BDP leta 2009. Primarni presežek naj bi se po načrtih povečal z 0,5 % BDP leta 2006 na 1,7 % BDP leta 2009. Ob upoštevanju vpliva omenjene odločitve Eurostata se bo glede na posodobljeno različico programa primanjkljaj zmanjšal s 3,9 % BDP leta 2006 na 2,9 % leta 2009. Po načrtih bo prilagoditev leta 2007 temeljila na prihodkih (povečanje deleža prihodkov za 0,6 odstotne točke BDP pri skoraj nespremenjenem deležu odhodkov), v obdobju 2008–2009 pa bo močno temeljila na odhodkih, tako da bo veliko zmanjšanje deleža prihodkov več kot izravnano (povprečno letno zmanjšanje deleža odhodkov za 1,6 odstotne točke, zlasti pri porabi in socialnih prispevkih, ob povprečnem zmanjšanju deleža prihodkov za 1,2 odstotne točke, ki odraža v glavnem zmanjšanje socialnih transferjev, spremembe glede dohodnine ter druge spremembe davčnega sistema, ki niso vedno podrobno določene). V primerjavi s prejšnjim programom so ciljni primanjkljaji zaradi veliko večje rasti in rezultata, ki je boljši od pričakovanega, popravljeni navzdol.

| (5) | Načrtuje se, da se bo strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, izboljšal s približno -2 % BDP leta 2006 na 0,75 % BDP leta 2009 na koncu programskega obdobja (brez stroškov pokojninske reforme). V tem programu, tako kot tudi v prejšnji posodobitvi programa za konvergenco, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki pa naj v skladu s programom ne bi bil dosežen v programskem obdobju. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju. Srednjeročni cilj ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast proizvodnje v dolgoročnem obdobju. |
| --- | --- |

(5)

Načrtuje se, da se bo strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni proračunski saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, izboljšal s približno -2 % BDP leta 2006 na 0,75 % BDP leta 2009 na koncu programskega obdobja (brez stroškov pokojninske reforme). V tem programu, tako kot tudi v prejšnji posodobitvi programa za konvergenco, je srednjeročni cilj za proračunsko stanje strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP, ki pa naj v skladu s programom ne bi bil dosežen v programskem obdobju. Glede na to, da srednjeročni cilj presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1,5 % BDP), bi bilo treba pri doseganju tega cilja omogočiti sprostitev varnostnih rezerv, da bi se izognili čezmernemu primanjkljaju. Srednjeročni cilj ustrezno odraža delež dolga in povprečno potencialno rast proizvodnje v dolgoročnem obdobju.

| (6) | Proračunski rezultati bi bili lahko slabši od tistih, napovedanih v programu, in sicer zlasti v zadnjih letih programa. Negotovost glede učinkovitega izvajanja načrtovanih reform je občutna, saj ni podrobno določenih ukrepov v podporo načrtovani omejitvi odhodkov. Poleg tega obstajajo tveganja zaradi nekoliko preveč optimističnega makroekonomskega scenarija za zadnja leta programskega obdobja. Ukrepi, sprejeti doslej, se zato ne zdijo zadostni; načrtovane ukrepe je treba tako okrepiti, da bo mogoče doseči navedene rezultate. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski rezultati bi bili lahko slabši od tistih, napovedanih v programu, in sicer zlasti v zadnjih letih programa. Negotovost glede učinkovitega izvajanja načrtovanih reform je občutna, saj ni podrobno določenih ukrepov v podporo načrtovani omejitvi odhodkov. Poleg tega obstajajo tveganja zaradi nekoliko preveč optimističnega makroekonomskega scenarija za zadnja leta programskega obdobja. Ukrepi, sprejeti doslej, se zato ne zdijo zadostni; načrtovane ukrepe je treba tako okrepiti, da bo mogoče doseči navedene rezultate.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ni skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007, kakor je priporočil Svet. Poleg tega proračunski cilji ne zagotavljajo zadostne varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja (3 % BDP) ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je treba pospešiti strukturne prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja iz programa in tako izkoristiti obdobje ugodnih gospodarskih razmer, hkrati pa je treba strukturne prilagoditve tudi podpreti z ukrepi. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu ni skladna z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2007, kakor je priporočil Svet. Poleg tega proračunski cilji ne zagotavljajo zadostne varnostne rezerve, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja (3 % BDP) ob običajnih makroekonomskih nihanjih skozi vse programsko obdobje. V letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je treba pospešiti strukturne prilagoditve v smeri srednjeročnega cilja iz programa in tako izkoristiti obdobje ugodnih gospodarskih razmer, hkrati pa je treba strukturne prilagoditve tudi podpreti z ukrepi.

| (8) | Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 42,0 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 1,4 odstotne točke. Bruto javni dolg se bo – ob upoštevanju vpliva navedene odločitve Eurostata – povečal z 48,9 % leta 2006 na 50,2 % leta 2009. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da je bruto javni dolg v letu 2006 dosegel 42,0 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju zmanjšal za 1,4 odstotne točke. Bruto javni dolg se bo – ob upoštevanju vpliva navedene odločitve Eurostata – povečal z 48,9 % leta 2006 na 50,2 % leta 2009.

| (9) | Poljska je država članica EU z najmanj opaznimi proračunskimi posledicami staranja, izdatki, povezani s staranjem prebivalstva, pa naj bi se še zmanjšali; vzrok za to je deloma reforma pokojninskega sistema, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali, pod pogojem, da se bo pokojninska reforma dosledno izvajala. Začetni proračunski položaj se je glede na leto 2005 sicer malce izboljšal, vendar še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, dokler se ne preučijo dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva, nadaljnja proračunska konsolidacija pa bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Poljska je, kot kaže, na splošno izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Poljska je država članica EU z najmanj opaznimi proračunskimi posledicami staranja, izdatki, povezani s staranjem prebivalstva, pa naj bi se še zmanjšali; vzrok za to je deloma reforma pokojninskega sistema, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali, pod pogojem, da se bo pokojninska reforma dosledno izvajala. Začetni proračunski položaj se je glede na leto 2005 sicer malce izboljšal, vendar še vedno predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ, dokler se ne preučijo dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva, nadaljnja proračunska konsolidacija pa bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Poljska je, kot kaže, na splošno izpostavljena nizkemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (10) | Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka reform iz poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006, v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja določene informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa so upoštevane javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa predvidevata zlasti delno uskladitev sistema socialnega varstva za kmete s splošnim nacionalnim sistemom, postopno uskladitev invalidnin s prenovljenim pokojninskim sistemom ter izvajanje paketa zagotovljenih zdravstvenih storitev. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka reform iz poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006, v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja določene informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa so upoštevane javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa predvidevata zlasti delno uskladitev sistema socialnega varstva za kmete s splošnim nacionalnim sistemom, postopno uskladitev invalidnin s prenovljenim pokojninskim sistemom ter izvajanje paketa zagotovljenih zdravstvenih storitev.

| (11) | Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008. Zlasti ukrepi za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja se ne zdijo primerni. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija v programu je delno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008. Zlasti ukrepi za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja se ne zdijo primerni.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (3). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (3).

Pričujoči program predvideva zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2007, in sicer ob sklicevanju na določbo iz člena 2(7) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97, toda Svet opozarja, da se zdi, da doslej sprejeti ukrepi ne bodo zadostovali ter da tudi načrtovani ukrepi ne bodo zadoščali, da bi dosegli ta cilj.

Program v naslednjih letih sicer predvideva ustrezen napredek na poti k doseganju srednjeročnega cilja zaradi dobrih možnosti za rast, vendar glede proračunskih ciljev in trajnosti prilagoditve obstaja znatno tveganje.

Glede na zgornjo oceno in ob upoštevanju novega priporočila Poljski, naj zmanjša čezmerni primanjkljaj, ki ga je Svet sprejel 27. februarja 2007 v skladu s členom 104(7) Pogodbe, Svet Poljsko poziva, naj:

| (i) | v skladu z novim priporočilom na podlagi člena 104(7) do leta 2007 zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja; |
| --- | --- |

(i)

v skladu z novim priporočilom na podlagi člena 104(7) do leta 2007 zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja;

| (ii) | izkoristi ugodne gospodarske razmere, vse dodatne prihodke uporabi za zmanjšanje primanjkljaja in po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja pospeši prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja, in sicer z določitvijo in izvajanjem dodatnih ukrepov, zlasti na strani odhodkov, ki so potrebni za doseganje predvidene prilagoditve; |
| --- | --- |

(ii)

izkoristi ugodne gospodarske razmere, vse dodatne prihodke uporabi za zmanjšanje primanjkljaja in po načrtovanem zmanjšanju čezmernega primanjkljaja pospeši prilagoditev v smeri srednjeročnega cilja, in sicer z določitvijo in izvajanjem dodatnih ukrepov, zlasti na strani odhodkov, ki so potrebni za doseganje predvidene prilagoditve;

| (iii) | zavaruje učinke pokojninske reforme. |
| --- | --- |

(iii)

zavaruje učinke pokojninske reforme.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK nov. 2006 | 3,5 | 5,4 | 5,1 | 5,1 | 5,6 |
| COM nov. 2006 | 3,2 | 5,2 | 4,7 | 4,8 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,1 | 2,5 | 2,5 |
| COM nov. 2006 | 2,2 | 1,4 | 2,5 | 2,8 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK nov. 2006
   (4) | – 0,4 | 0,5 | 0,5 | 0,3 | 0,4 |
| COM nov. 2006 (6) | – 0,3 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | ni podatkov |
| PK jan. 2006
   (4) | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (brez stroškov pokojninske reforme)
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,6 |
| COM nov. 2006 | – 2,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,8 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (brez stroškov pokojninske reforme)
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,4 | – 3,1 | – 2,9 |
| COM nov. 2006 | – 4,4 | – 4,2 | – 4,0 | – 3,9 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | – 4,7 | – 4,6 | – 4,1 | – 3,7 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (brez stroškov pokojninske reforme)
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | 0,1 | 0,5 | 1,0 | 1,4 | 1,7 |
| COM nov. 2006 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)

  (brez stroškov pokojninske reforme)
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,1 | – 0,7 |
| COM nov. 2006 | – 2,3 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,8 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | – 2,1 | – 2,7 | – 2,4 | – 2,1 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (5)

  (brez stroškov pokojninske reforme)
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,6 | – 3,2 | – 3,0 |
| COM nov. 2006 | – 4,2 | – 4,3 | – 4,1 | – 3,9 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | – 4,7 | – 4,7 | – 4,2 | – 3,9 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (brez stroškov pokojninske reforme)
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | 41,9 | 42,0 | 42,1 | 41,4 | 40,6 |
| COM nov. 2006 | 42,0 | 42,4 | 43,1 | 42,7 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (brez stroškov pokojninske reforme)
  (v % BDP) | PK nov. 2006 | 47,3 | 48,9 | 50,0 | 50,3 | 50,2 |
| COM nov. 2006 | 47,4 | 49,3 | 51,0 | 51,6 | ni podatkov |
| PK jan. 2006 | 47,9 | 51,2 | 52,1 | 52,6 | ni podatkov |
| Vir

  Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

PK nov. 2006

3,5

5,4

5,1

5,1

5,6

COM nov. 2006

3,2

5,2

4,7

4,8

ni podatkov

PK jan. 2006

3,3

4,3

4,6

5,0

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK nov. 2006

2,2

1,4

2,1

2,5

2,5

COM nov. 2006

2,2

1,4

2,5

2,8

ni podatkov

PK jan. 2006

2,2

1,5

2,2

2,5

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK nov. 2006
   (4)

– 0,4

0,5

0,5

0,3

0,4

COM nov. 2006 (6)

– 0,3

0,4

0,3

0,1

ni podatkov

PK jan. 2006
   (4)

0,1

0,3

0,3

0,6

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(brez stroškov pokojninske reforme)

(v % BDP)

PK nov. 2006

– 2,5

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,6

COM nov. 2006

– 2,5

– 2,2

– 2,0

– 1,8

ni podatkov

PK jan. 2006

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(brez stroškov pokojninske reforme)

(v % BDP)

PK nov. 2006

– 4,4

– 3,9

– 3,4

– 3,1

– 2,9

COM nov. 2006

– 4,4

– 4,2

– 4,0

– 3,9

ni podatkov

PK jan. 2006

– 4,7

– 4,6

– 4,1

– 3,7

ni podatkov

Primarni saldo

(brez stroškov pokojninske reforme)

(v % BDP)

PK nov. 2006

0,1

0,5

1,0

1,4

1,7

COM nov. 2006

0,1

0,2

0,4

0,6

ni podatkov

PK jan. 2006

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

ni podatkov

Strukturni saldo (5)

(brez stroškov pokojninske reforme)

(v % BDP)

PK nov. 2006

– 2,4

– 2,1

– 1,6

– 1,1

– 0,7

COM nov. 2006

– 2,3

– 2,3

– 2,1

– 1,8

ni podatkov

PK jan. 2006

– 2,1

– 2,7

– 2,4

– 2,1

ni podatkov

Strukturni saldo (5)

(brez stroškov pokojninske reforme)

(v % BDP)

PK nov. 2006

– 4,3

– 4,1

– 3,6

– 3,2

– 3,0

COM nov. 2006

– 4,2

– 4,3

– 4,1

– 3,9

ni podatkov

PK jan. 2006

– 4,7

– 4,7

– 4,2

– 3,9

ni podatkov

Bruto javni dolg

(brez stroškov pokojninske reforme)

(v % BDP)

PK nov. 2006

41,9

42,0

42,1

41,4

40,6

COM nov. 2006

42,0

42,4

43,1

42,7

ni podatkov

PK jan. 2006

42,5

45,0

45,3

45,4

ni podatkov

Bruto javni dolg

(brez stroškov pokojninske reforme)

(v % BDP)

PK nov. 2006

47,3

48,9

50,0

50,3

50,2

COM nov. 2006

47,4

49,3

51,0

51,6

ni podatkov

PK jan. 2006

47,9

51,2

52,1

52,6

ni podatkov

Vir

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Glej sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.

(3)  Zlasti manjkajo podatki o zaposlovanju glede na opravljene ure in o produktivnosti dela, merjeni v BDP na opravljeno uro. Manjkajo pa tudi dejavniki, ki vplivajo na potencialno rast.

(4)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa,

(5)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Ciklično prilagojeni saldo ter strukturni saldo sta enaka, saj so enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa zanemarljivi,

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,1 %, 4,4 %, 4,8 % oziroma 5,0 % v obdobju 2005–2008.

Vir

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/17

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2006-2009

(2007/C 72/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Švedske za konvergenco, ki zajema obdobje 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Švedske za konvergenco, ki zajema obdobje 2006-2009.

| (2) | Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 4 % v letu 2006 na povprečno 3 % v ostalem programskem obdobju, čeprav bo še naprej blizu potencialne rasti. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, pri čemer bo rast v letu 2006 verjetno celo višja. Napovedi glede inflacije v programu se zdijo realistične. |
| --- | --- |

(2)

Makroekonomski scenarij programa predvideva, da se bo realna rast BDP spustila s 4 % v letu 2006 na povprečno 3 % v ostalem programskem obdobju, čeprav bo še naprej blizu potencialne rasti. Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti, pri čemer bo rast v letu 2006 verjetno celo višja. Napovedi glede inflacije v programu se zdijo realistične.

| (3) | Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi 2006 služb Komisije ocenjen na 2,8 % BDP, napovedana vrednost iz prejšnje posodobitve programa za konvergenco pa je znašala 0,9 % BDP; razlika odraža predvsem osnovni učinek presežka, ki je veliko višji, kot se je pričakovalo v letu 2005. Na podlagi razpoložljivih podatkov o denarnih tokovih se zdi, da bo presežek v letu 2006 zaradi nižjih primarnih odhodkov in višjih davčnih prihodkov verjetno višji, kot so predvidele službe Komisije. |
| --- | --- |

(3)

Za leto 2006 je bil javnofinančni presežek v jesenski napovedi 2006 služb Komisije ocenjen na 2,8 % BDP, napovedana vrednost iz prejšnje posodobitve programa za konvergenco pa je znašala 0,9 % BDP; razlika odraža predvsem osnovni učinek presežka, ki je veliko višji, kot se je pričakovalo v letu 2005. Na podlagi razpoložljivih podatkov o denarnih tokovih se zdi, da bo presežek v letu 2006 zaradi nižjih primarnih odhodkov in višjih davčnih prihodkov verjetno višji, kot so predvidele službe Komisije.

| (4) | Posodobljena različica programa potrjuje, da povprečni presežek proračuna v višini 2 % BDP v okviru cikla ostaja ključno proračunsko pravilo, ki ga podpirajo tudi večletne zgornje meje odhodkov. Vlada bo spomladi 2007 z zakonom o finančni politiki ponovno ocenila sedanji cilj javnofinančnega presežka ter pri tem upoštevala odločitev Eurostata o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra (2). Po izteku prehodnega obdobja za izvajanje te odločitve (spomladi 2007) bo presežek nižji za približno 1 % BDP letno, bruto javni dolg v razmerju do BDP pa bo popravljen navzgor za okoli 0,5 % BDP. Proračunska strategija, predstavljena v posodobljeni različici, predvideva padec presežka v letu 2007 (s 3 % BDP v letu 2006 na 2,4 %), ki mu bo sledilo postopno povečanje (do 3,1 % v letu 2009); razvoj primarnega presežka bo podoben. Tako delež odhodkov kot prihodkov v razmerju do BDP se skozi programsko obdobje postopoma znižujeta. Strategija je do določene mere osredotočena na konec programskega obdobja, pri čemer se znatna znižanja davkov v letu 2007 samo delno financirajo. V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo je načrtovano spreminjanje presežka (začetno zmanjšanje, ki mu sledi postopno povečanje) podobno, vendar z višjo vrednostjo glede neto posojanja skozi programsko obdobje. |
| --- | --- |

(4)

Posodobljena različica programa potrjuje, da povprečni presežek proračuna v višini 2 % BDP v okviru cikla ostaja ključno proračunsko pravilo, ki ga podpirajo tudi večletne zgornje meje odhodkov. Vlada bo spomladi 2007 z zakonom o finančni politiki ponovno ocenila sedanji cilj javnofinančnega presežka ter pri tem upoštevala odločitev Eurostata o razvrstitvi pokojninskih sistemov, ki se financirajo iz drugega stebra (2). Po izteku prehodnega obdobja za izvajanje te odločitve (spomladi 2007) bo presežek nižji za približno 1 % BDP letno, bruto javni dolg v razmerju do BDP pa bo popravljen navzgor za okoli 0,5 % BDP. Proračunska strategija, predstavljena v posodobljeni različici, predvideva padec presežka v letu 2007 (s 3 % BDP v letu 2006 na 2,4 %), ki mu bo sledilo postopno povečanje (do 3,1 % v letu 2009); razvoj primarnega presežka bo podoben. Tako delež odhodkov kot prihodkov v razmerju do BDP se skozi programsko obdobje postopoma znižujeta. Strategija je do določene mere osredotočena na konec programskega obdobja, pri čemer se znatna znižanja davkov v letu 2007 samo delno financirajo. V primerjavi s prejšnjo posodobitvijo je načrtovano spreminjanje presežka (začetno zmanjšanje, ki mu sledi postopno povečanje) podobno, vendar z višjo vrednostjo glede neto posojanja skozi programsko obdobje.

| (5) | Načrtuje se, da bo v programskem obdobju strukturni presežek (tj. ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal večji od 2 % BDP, kar je povezano s potrebo po zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Tako kot v prejšnji posodobljeni različici programa za konvergenco je srednjeročni proračunski cilj iz programa enak zgoraj omenjenemu cilju povprečnega proračunskega presežka v višini 2 % BDP skozi gospodarski cikel (tj. v strukturnem smislu), ki naj bi glede na program ostal na enaki višini v celotnem programskem obdobju. Glede na to, da srednjeročni cilj znatno presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Poleg tega srednjeročni cilj znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast. |
| --- | --- |

(5)

Načrtuje se, da bo v programskem obdobju strukturni presežek (tj. ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ostal večji od 2 % BDP, kar je povezano s potrebo po zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Tako kot v prejšnji posodobljeni različici programa za konvergenco je srednjeročni proračunski cilj iz programa enak zgoraj omenjenemu cilju povprečnega proračunskega presežka v višini 2 % BDP skozi gospodarski cikel (tj. v strukturnem smislu), ki naj bi glede na program ostal na enaki višini v celotnem programskem obdobju. Glede na to, da srednjeročni cilj znatno presega najnižje merilo (primanjkljaj v višini okoli 1 % BDP), bi morala biti z njegovo izpolnitvijo zagotovljena varnostna rezerva za preprečitev čezmernega primanjkljaja. Poleg tega srednjeročni cilj znatno presega tistega, ki je predviden za delež dolga in dolgoročno povprečno potencialno rast.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu so po letu 2007 na splošno videti uravnotežena. Zdi se, da makroekonomski obeti in napovedi glede davčnih prihodkov odražajo verjetne predpostavke, kljub določeni negotovosti v zvezi s prihodnjo gibanjem davkov na kapitalske dobičke. Ciljne odhodke podpirajo dobri rezultati, doseženi na podlagi zgoraj omenjene zgornje meje odhodkov. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu so po letu 2007 na splošno videti uravnotežena. Zdi se, da makroekonomski obeti in napovedi glede davčnih prihodkov odražajo verjetne predpostavke, kljub določeni negotovosti v zvezi s prihodnjo gibanjem davkov na kapitalske dobičke. Ciljne odhodke podpirajo dobri rezultati, doseženi na podlagi zgoraj omenjene zgornje meje odhodkov.

| (7) | Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj ohrani skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Poleg tega zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v celotnem programskem obdobju. Vendar obstaja tveganje, da se bo v letu 2007, ko se pričakuje nadaljevanje ugodnih gospodarskih razmer, naravnanost fiskalne politike, ki jo določa program, izkazala za prociklično. To ne bi bilo v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to oceno tveganja se zdi, da proračunska naravnanost v programu zadostuje, da se srednjeročni cilj ohrani skozi vse programsko obdobje, kakor je predvideno v programu. Poleg tega zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih v celotnem programskem obdobju. Vendar obstaja tveganje, da se bo v letu 2007, ko se pričakuje nadaljevanje ugodnih gospodarskih razmer, naravnanost fiskalne politike, ki jo določa program, izkazala za prociklično. To ne bi bilo v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti.

| (8) | Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal na 46,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju še nadaljnje znižal za okoli 13,5 odstotne točke. |
| --- | --- |

(8)

Ocenjuje se, da se je bruto javni dolg v letu 2006 zmanjšal na 46,5 % BDP, kar je precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP. V programu je predvideno, da se bo delež dolga v programskem obdobju še nadaljnje znižal za okoli 13,5 odstotne točke.

| (9) | Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva so na Švedskem manjše od povprečja EU, saj naj bi se dolgoročno odhodki za pokojnine v odstotkih BDP razmeroma ustalili, na kar vpliva reforma pokojninskega sistema, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali. Začetno proračunsko stanje z visokim primarnim presežkom prispeva k zmanjšanju bruto javnega dolga in akumulaciji sredstev. Ohranjanje zdravih javnih financ z načrtovanimi nadaljnjimi presežki bi prispevalo tudi k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Švedska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena nizkemu tveganju. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva so na Švedskem manjše od povprečja EU, saj naj bi se dolgoročno odhodki za pokojnine v odstotkih BDP razmeroma ustalili, na kar vpliva reforma pokojninskega sistema, zaradi katere se bodo odhodki občutno zmanjšali. Začetno proračunsko stanje z visokim primarnim presežkom prispeva k zmanjšanju bruto javnega dolga in akumulaciji sredstev. Ohranjanje zdravih javnih financ z načrtovanimi nadaljnjimi presežki bi prispevalo tudi k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ. Na splošno se zdi, da je Švedska, kar zadeva vzdržnost javnih financ, izpostavljena nizkemu tveganju.

| (10) | Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz novembra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa so upoštevane javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata izvajanje ukrepov za povečanje ponudbe delovne sile. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz novembra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, v njegovih proračunskih napovedih pa so upoštevane javnofinančne posledice ukrepov iz nacionalnega programa reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, so skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata izvajanje ukrepov za povečanje ponudbe delovne sile.

| (11) | Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenih v integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (3). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (3).

Splošni zaključek je, da je srednjeročno proračunsko stanje na splošno zdravo, proračunska strategija pa zagotavlja dober zgled fiskalnih politik v skladu s Paktom o stabilnosti in rasti. Vendar pa bo potrebno upoštevati tveganje procikličnosti z zagotavljanjem, da se poslabšanje strukturnega proračunskega položaja v letu 2007, ki je povezano s strukturnimi reformami, katerih namen je spodbuditi višjo stopnjo vključenosti na trg dela, ne bo preneslo na naslednja leta.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi (4)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK dec. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | 2,7 |
| COM nov. 2006 | 2,7 | 4,0 | 3,3 | 3,1 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 2,4 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP (5)

  (%) | PK dec. 2006 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | 1,5 | 1,9 |
| COM nov. 2006 | 0,8 | 1,5 | 1,6 | 1,8 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 1,5 | 1,5 | 2,0 | 2,0 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK dec. 2006
   (6) | – 0,7 | 0,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |
| COM nov. 2006 (10) | – 0,5 | 0,2 | 0,5 | 0,6 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (6) | – 0,4 | – 0,1 | 0,1 | – 0,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 3,0 | 3,0 | 2,4 | 2,7 | 3,1 |
| COM nov. 2006 | 3,0 | 2,8 | 2,4 | 2,5 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 1,6 | 0,9 | 1,2 | 1,7 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,2 | 4,6 |
| COM nov. 2006 | 4,6 | 4,5 | 4,1 | 4,3 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 3,2 | 2,5 | 3,0 | 3,6 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (6) | 3,4 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| COM nov. 2006 | 3,3 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (6) | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (8) | 3,0 | 3,0 | 2,2 | 2,5 | 3,0 |
| COM nov. 2006 (9) | 2,9 | 2,7 | 2,1 | 2,1 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 1,8 | 0,9 | 1,1 | 1,7 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 50,3 | 46,5 | 41,5 | 37,4 | 33,0 |
| COM nov. 2006 | 50,4 | 46,7 | 42,6 | 38,7 | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 50,9 | 49,4 | 47,8 | 46,0 | ni podatkov |
| Vir:

  Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije. |

2005

2006

2007

2008

2009

Realni BDP

(spremembe v %)

PK dec. 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

2,7

COM nov. 2006

2,7

4,0

3,3

3,1

ni podatkov

PK dec. 2005

2,4

3,1

2,8

2,3

ni podatkov

Inflacija po HICP (5)

(%)

PK dec. 2006

1,3

1,9

2,2

1,5

1,9

COM nov. 2006

0,8

1,5

1,6

1,8

ni podatkov

PK dec. 2005

1,5

1,5

2,0

2,0

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK dec. 2006
   (6)

– 0,7

0,0

0,3

0,3

0,3

COM nov. 2006 (10)

– 0,5

0,2

0,5

0,6

ni podatkov

PK dec. 2005
   (6)

– 0,4

– 0,1

0,1

– 0,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

3,0

3,0

2,4

2,7

3,1

COM nov. 2006

3,0

2,8

2,4

2,5

ni podatkov

PK dec. 2005

1,6

0,9

1,2

1,7

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006

4,6

4,5

4,1

4,2

4,6

COM nov. 2006

4,6

4,5

4,1

4,3

ni podatkov

PK dec. 2005

3,2

2,5

3,0

3,6

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (6)

3,4

3,0

2,2

2,5

3,0

COM nov. 2006

3,3

2,7

2,1

2,1

ni podatkov

PK dec. 2005
   (6)

1,8

0,9

1,1

1,7

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (8)

3,0

3,0

2,2

2,5

3,0

COM nov. 2006 (9)

2,9

2,7

2,1

2,1

ni podatkov

PK dec. 2005

1,8

0,9

1,1

1,7

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK dec. 2006

50,3

46,5

41,5

37,4

33,0

COM nov. 2006

50,4

46,7

42,6

38,7

ni podatkov

PK dec. 2005

50,9

49,4

47,8

46,0

ni podatkov

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Glej sporočili za javnost Eurostata št. 30/2004 z dne 2. marca 2004 in št. 117/2004 z dne 23. septembra 2004.

(3)  Med manjkajoče zahtevane podatke spadajo med drugim nekateri deflatorji, davčna obremenitev in rast ustreznih tujih trgov.

(4)  Proračunske napovedi ne upoštevajo vpliva odločitve Eurostata z dne 2. marca 2004 o razvrstitvi naložbenih pokojninskih sistemov, ki jo je treba izvesti do objave obvestila iz spomladi 2007. Z upoštevanjem tega učinka bi javnofinančni saldo v skladu s posodobitvijo programa znašal 2,0 % BDP v letu 2005, 2,0 % v letu 2006, 1,3 % v letu 2007, 1,6 % v letu 2008 in 2,0 % v letu 2009, medtem ko bi bruto javni dolg znašal 50,9 % BDP v letu 2005, 47,0 % v letu 2006, 42,0 % v letu 2007, 37,9 % v letu 2008 in 33,5 % v letu 2009.

(5)  Podatki PK glede inflacije se ocenijo na podlagi primerjave december–december, medtem ko podatki Komisije predstavljajo letno povprečje. To pojasni razliko med podatki Komisije in podatki HICP za leti 2005 in 2006. Poleg tega program predvideva, da bo HICP v letih 2008 in 2009 sledil UND1X (nacionalni indeks cen življenjskih potrebščin brez sprememb posrednih davkov, subvencij in odhodkov za obresti pri potrošniških posojilih). Vendar se pričakuje, da bo v letu 2007 HICP za 0,5 odstotne točke višji od inflacije po UND1X, pri čemer se poudarja padec inflacije po HICP v letu 2008, kot je napovedano v programu.

(6)  Izračuni služb Komisije na podlagi podatkov iz programa.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo (kot v prejšnjih vrsticah) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

(8)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz programa (0,4 % BDP v 2005); zmanjševanje primanjkljaja).

(9)  Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (0,4 % BDP v letu 2005; zmanjševanje primanjkljaja).

(10)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % oziroma 3,0 % v obdobju 2005-2008.

Vir:

Program za konvergenco (PK); Gospodarske napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/20

---

MNENJE SVETA

z dne 27. februarja 2007

o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco, 2006/2007-2011/2012

(2007/C 72/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom —

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Združenega kraljestva za konvergenco, ki zajema obdobje od proračunskega leta 2006/2007 do proračunskega leta 2011/2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. februarja 2007 preučil posodobljeno različico programa Združenega kraljestva za konvergenco, ki zajema obdobje od proračunskega leta 2006/2007 do proračunskega leta 2011/2012 (2).

| (2) | Program vsebuje dva makroekonomska scenarija: osrednji scenarij in alternativni scenarij, pri katerem je rast trenda za četrtino odstotne točke nižja kot pri osrednjem scenariju. Napovedi glede javnih financ v posodobljeni različici programa za konvergenco temeljijo na tem drugem scenariju, ki je previdnejši od osrednjega scenarija in se v tej oceni obravnava kot referenčni scenarij. Predvideva realno rast BDP v višini 2,75 % v letih 2006 in 2007, ki se bo v preostalem programskem obdobju v povprečju zmanjšala na 2,5 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta program temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi glede inflacije, za katero se pričakuje, da se bo zmanjšala z 2,5 % v letu 2006 na 2 % po letu 2007, se glede na nedavno objavljene rezultate sicer kratkoročno zdijo nekoliko nizke, vendar uresničljive. |
| --- | --- |

(2)

Program vsebuje dva makroekonomska scenarija: osrednji scenarij in alternativni scenarij, pri katerem je rast trenda za četrtino odstotne točke nižja kot pri osrednjem scenariju. Napovedi glede javnih financ v posodobljeni različici programa za konvergenco temeljijo na tem drugem scenariju, ki je previdnejši od osrednjega scenarija in se v tej oceni obravnava kot referenčni scenarij. Predvideva realno rast BDP v višini 2,75 % v letih 2006 in 2007, ki se bo v preostalem programskem obdobju v povprečju zmanjšala na 2,5 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta program temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti. Napovedi glede inflacije, za katero se pričakuje, da se bo zmanjšala z 2,5 % v letu 2006 na 2 % po letu 2007, se glede na nedavno objavljene rezultate sicer kratkoročno zdijo nekoliko nizke, vendar uresničljive.

| (3) | Za leto 2006/2007 je javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 3,0 % BDP. V sedanji posodobljeni različici programa za konvergenco je primanjkljaj za isto leto ocenjen na 2,8 % BDP, kar pomeni, da se bodo nedavni trendi močne rasti prihodkov in počasne rasti odhodkov ohranili v preostalih mesecih proračunskega leta. |
| --- | --- |

(3)

Za leto 2006/2007 je javnofinančni primanjkljaj v jesenski napovedi služb Komisije leta 2006 ocenjen na 3,0 % BDP. V sedanji posodobljeni različici programa za konvergenco je primanjkljaj za isto leto ocenjen na 2,8 % BDP, kar pomeni, da se bodo nedavni trendi močne rasti prihodkov in počasne rasti odhodkov ohranili v preostalih mesecih proračunskega leta.

| (4) | Ključni cilji fiskalne politike, opredeljeni v posodobljeni različici programa za konvergenco, so zagotoviti dolgoročno vzdržnost, pravičnost znotraj generacije in med generacijami ter s tem povezano podporo monetarni politiki, zlasti s pomočjo avtomatskih stabilizatorjev pri uravnavanju gospodarskih dejavnosti. Program predvideva zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2006/2007 (2,8 %) in na 1,4 % BDP do konca projekcijskega obdobja leta 2011/2012. Pričakuje se, da bo primarni saldo, ocenjen kot primanjkljaj v višini 0,6 % BDP v letu 2005/2006, do leta 2008/2009 spet v ravnovesju, do leta 2011/2012 pa naj bi nastal presežek v višini 0,7 % BDP. Prilagoditev proračuna v projekcijskem obdobju je enakomerno porazdeljena med prihodke in odhodke. V prvih dveh letih projekcijskega obdobja se pričakuje povečanje deleža prihodkov, delno zaradi diskrecijskih ukrepov, medtem ko se za obdobje po letu 2008/2009 načrtuje znatna prilagoditev na strani odhodkov kot posledica ublažitve trenutne rasti odhodkov. Načrtuje se, da se bodo javne naložbe, kakor so opredeljene v programu za konvergenco (3), po letu 2006/2007 ustalile na 2,25 % BDP, tako da se bo po letu 2007/2008 primanjkljaj predvidoma v celoti uporabil za financiranje javnih naložb. Potek prilagoditve je na splošno skladen s potekom, ki je previden v posodobljeni različici iz leta 2005, ob upoštevanju ugodnejših kratkoročnih makroekonomskih obetov. |
| --- | --- |

(4)

Ključni cilji fiskalne politike, opredeljeni v posodobljeni različici programa za konvergenco, so zagotoviti dolgoročno vzdržnost, pravičnost znotraj generacije in med generacijami ter s tem povezano podporo monetarni politiki, zlasti s pomočjo avtomatskih stabilizatorjev pri uravnavanju gospodarskih dejavnosti. Program predvideva zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2006/2007 (2,8 %) in na 1,4 % BDP do konca projekcijskega obdobja leta 2011/2012. Pričakuje se, da bo primarni saldo, ocenjen kot primanjkljaj v višini 0,6 % BDP v letu 2005/2006, do leta 2008/2009 spet v ravnovesju, do leta 2011/2012 pa naj bi nastal presežek v višini 0,7 % BDP. Prilagoditev proračuna v projekcijskem obdobju je enakomerno porazdeljena med prihodke in odhodke. V prvih dveh letih projekcijskega obdobja se pričakuje povečanje deleža prihodkov, delno zaradi diskrecijskih ukrepov, medtem ko se za obdobje po letu 2008/2009 načrtuje znatna prilagoditev na strani odhodkov kot posledica ublažitve trenutne rasti odhodkov. Načrtuje se, da se bodo javne naložbe, kakor so opredeljene v programu za konvergenco (3), po letu 2006/2007 ustalile na 2,25 % BDP, tako da se bo po letu 2007/2008 primanjkljaj predvidoma v celoti uporabil za financiranje javnih naložb. Potek prilagoditve je na splošno skladen s potekom, ki je previden v posodobljeni različici iz leta 2005, ob upoštevanju ugodnejših kratkoročnih makroekonomskih obetov.

| (5) | Po izračunih na podlagi skupno dogovorjene metodologije naj bi se po napovedih strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) povečal z 2,5 % BDP v letu 2006/2007 na približno 1,25 % BDP v zadnjem letu programa 2011/2012. Na osnovi teh ocen bo ta prilagoditev občutnejša med leti 2006/2007 in 2008/2009, nato pa se bo upočasnila. Ta posodobljena različica, enako kot različica iz leta 2005, količinsko ne opredeljuje srednjeročnega cilja za strukturni saldo. Program se sklicuje na fiskalne cilje v okviru nacionalnih predpisov, ki so v skladu s stabilizacijo deleža dolga v razmerju do BDP na razmeroma nizki ravni, in bi le v določenih okoliščinah zagotovil varnostno rezervo glede praga javnofinančnega primanjkljaja v višini 3 % BDP. |
| --- | --- |

(5)

Po izračunih na podlagi skupno dogovorjene metodologije naj bi se po napovedih strukturni saldo (tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) povečal z 2,5 % BDP v letu 2006/2007 na približno 1,25 % BDP v zadnjem letu programa 2011/2012. Na osnovi teh ocen bo ta prilagoditev občutnejša med leti 2006/2007 in 2008/2009, nato pa se bo upočasnila. Ta posodobljena različica, enako kot različica iz leta 2005, količinsko ne opredeljuje srednjeročnega cilja za strukturni saldo. Program se sklicuje na fiskalne cilje v okviru nacionalnih predpisov, ki so v skladu s stabilizacijo deleža dolga v razmerju do BDP na razmeroma nizki ravni, in bi le v določenih okoliščinah zagotovil varnostno rezervo glede praga javnofinančnega primanjkljaja v višini 3 % BDP.

| (6) | Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo do leta 2007/2008 v glavnem uravnotežena, kasneje pa bi bili lahko proračunski rezultati slabši od tistih, ki se napovedujejo v programu, vse pa je odvisno od izvajanja nadzora nad porabo. Napovedano povečanje deleža davkov v razmerju do BDP delno temelji na razmeroma nestanovitnih dejavnikih, kot so dobički finančnega in naftnega sektorja. Vendar se zdi, da razmeroma dobre možnosti glede prihodkov podpira najnovejši gospodarski razvoj, vključno z visoko donosnostjo. Po letu 2008/2009 pa bo doseganje ciljnega primanjkljaja iz programa odvisno od izvajanja napovedane ublažitve rasti odhodkov in aktivnega spremljanja z namenom omejitve odhodkov. Popolno izvajanje zmanjševanja rasti odhodkov, ki se pričakuje v okviru celovitega pregleda porabe, bo ključnega pomena pri doseganju ciljev programa. Organi Združenega kraljestva so sicer vnaprej napovedali zmanjšanje dodeljenih proračunskih sredstev za številne manjše vladne službe in se zavezali, da bo dejansko letno zmanjšanje v upravnih proračunih vseh vladnih ustanov doseglo 5 % in da bodo dosegli varčevanje na podlagi razmerja med kakovostjo in ceno. Vendar pa večji del ublažitev rasti odhodkov po letu 2008/2009 še ni podprt s konkretnimi dodeljenimi proračunskimi sredstvi, ki so odvisna od potrditve v okviru celovitega pregleda porabe organov oblasti (Comprehensive Spending Review), ki je načrtovan za poletje 2007 in bo vseboval trdne načrte v zvezi z odhodki do leta 2010/2011. Po sedanjih podatkih je aktivno spremljanje z namenom uveljavitve omejitev odhodkov uspešno. |
| --- | --- |

(6)

Tveganja za proračunske napovedi v programu se zdijo do leta 2007/2008 v glavnem uravnotežena, kasneje pa bi bili lahko proračunski rezultati slabši od tistih, ki se napovedujejo v programu, vse pa je odvisno od izvajanja nadzora nad porabo. Napovedano povečanje deleža davkov v razmerju do BDP delno temelji na razmeroma nestanovitnih dejavnikih, kot so dobički finančnega in naftnega sektorja. Vendar se zdi, da razmeroma dobre možnosti glede prihodkov podpira najnovejši gospodarski razvoj, vključno z visoko donosnostjo. Po letu 2008/2009 pa bo doseganje ciljnega primanjkljaja iz programa odvisno od izvajanja napovedane ublažitve rasti odhodkov in aktivnega spremljanja z namenom omejitve odhodkov. Popolno izvajanje zmanjševanja rasti odhodkov, ki se pričakuje v okviru celovitega pregleda porabe, bo ključnega pomena pri doseganju ciljev programa. Organi Združenega kraljestva so sicer vnaprej napovedali zmanjšanje dodeljenih proračunskih sredstev za številne manjše vladne službe in se zavezali, da bo dejansko letno zmanjšanje v upravnih proračunih vseh vladnih ustanov doseglo 5 % in da bodo dosegli varčevanje na podlagi razmerja med kakovostjo in ceno. Vendar pa večji del ublažitev rasti odhodkov po letu 2008/2009 še ni podprt s konkretnimi dodeljenimi proračunskimi sredstvi, ki so odvisna od potrditve v okviru celovitega pregleda porabe organov oblasti (Comprehensive Spending Review), ki je načrtovan za poletje 2007 in bo vseboval trdne načrte v zvezi z odhodki do leta 2010/2011. Po sedanjih podatkih je aktivno spremljanje z namenom uveljavitve omejitev odhodkov uspešno.

| (7) | Kot je predlagal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006/2007. Zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih le do približno leta 2009/2010, ko bodo napovedi odvisne od izida celovitega pregleda porabe. V letih, ki sledijo zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je torej treba pospešiti ritem fiskalne konsolidacije. |
| --- | --- |

(7)

Kot je predlagal Svet, se ob tej oceni tveganja proračunska naravnanost v programu zdi usklajena z zmanjšanjem čezmernega primanjkljaja do leta 2006/2007. Zagotavlja zadostno varnostno rezervo, da se prepreči prekoračitev praga primanjkljaja v višini 3 % BDP ob običajnih makroekonomskih nihanjih le do približno leta 2009/2010, ko bodo napovedi odvisne od izida celovitega pregleda porabe. V letih, ki sledijo zmanjšanju čezmernega primanjkljaja je torej treba pospešiti ritem fiskalne konsolidacije.

| (8) | Delež bruto javnega dolga, ki je leta 2005/2006 znašal 42,1 % BDP, naj bi sicer ostal precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, vendar naj bi se v projekcijskem obdobju predvidoma počasi zviševal in dosegel najvišjo stopnjo tik pod 44 % BDP v letu 2008/2009. Nato naj bi se delež ustalil in se proti koncu programskega obdobja začel zmanjševati. |
| --- | --- |

(8)

Delež bruto javnega dolga, ki je leta 2005/2006 znašal 42,1 % BDP, naj bi sicer ostal precej pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 60 % BDP, vendar naj bi se v projekcijskem obdobju predvidoma počasi zviševal in dosegel najvišjo stopnjo tik pod 44 % BDP v letu 2008/2009. Nato naj bi se delež ustalil in se proti koncu programskega obdobja začel zmanjševati.

| (9) | Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva v Združenem kraljestvu so blizu povprečja EU, pri čemer se pokojninski odhodki v povprečju povečujejo počasneje kot v ostalem delu EU, delno zato, ker so imele zasebne pokojninske sheme v preteklosti v Združenem kraljestvu veliko pomembnejšo vlogo kot v ostalih državah EU. Predlagane reforme pokojninskega sistema obravnavajo vprašanje možne nezadostne oskrbe v prihodnosti s krepitvijo spodbud za zasebno pokojninsko zavarovanje in izboljšanjem zagotavljanja javnih pokojnin, kar pa vpliva na nekoliko večje povečanje odhodkov za javne pokojnine, kot je bilo predhodno predvideno; reforma vključuje tudi načrtovan postopen dvig zakonsko določene starostne meje za upokojitev. Čeprav se je začetno proračunsko stanje glede na leto 2005 izboljšalo, bi še vedno predstavljalo tveganje za vzdržnost javnih financ, če se ne doseže znatno zmanjšanje primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, in to še preden se upoštevajo dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva. Konsolidacija javnih financ s krepitvijo proračunskega stanja v večji meri, kot je predvidena v programu za konvergenco, tako prispeva k zmanjšanju tveganj glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Združeno kraljestvo izpostavljeno srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva v Združenem kraljestvu so blizu povprečja EU, pri čemer se pokojninski odhodki v povprečju povečujejo počasneje kot v ostalem delu EU, delno zato, ker so imele zasebne pokojninske sheme v preteklosti v Združenem kraljestvu veliko pomembnejšo vlogo kot v ostalih državah EU. Predlagane reforme pokojninskega sistema obravnavajo vprašanje možne nezadostne oskrbe v prihodnosti s krepitvijo spodbud za zasebno pokojninsko zavarovanje in izboljšanjem zagotavljanja javnih pokojnin, kar pa vpliva na nekoliko večje povečanje odhodkov za javne pokojnine, kot je bilo predhodno predvideno; reforma vključuje tudi načrtovan postopen dvig zakonsko določene starostne meje za upokojitev. Čeprav se je začetno proračunsko stanje glede na leto 2005 izboljšalo, bi še vedno predstavljalo tveganje za vzdržnost javnih financ, če se ne doseže znatno zmanjšanje primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, in to še preden se upoštevajo dolgoročne proračunske posledice staranja prebivalstva. Konsolidacija javnih financ s krepitvijo proračunskega stanja v večji meri, kot je predvidena v programu za konvergenco, tako prispeva k zmanjšanju tveganj glede dolgoročne vzdržnosti javnih financ. Na splošno je Združeno kraljestvo izpostavljeno srednjemu tveganju, kar zadeva vzdržnost javnih financ.

| (10) | Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, proračunske napovedi pa natančno upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata postopno izvajanje vladnih ciljev povečanja učinkovitosti ter razmerja med kakovostjo in ceno pri zagotavljanju javnih storitev, dolgoročne napovedi glede javnih financ pa vključujejo predvidene stroške pokojninske reforme. |
| --- | --- |

(10)

Program za konvergenco vsebuje kvalitativno oceno splošnega učinka poročila o izvajanju nacionalnega programa reform iz oktobra 2006 v okviru srednjeročne fiskalne strategije. Poleg tega zagotavlja sistematične informacije glede neposrednih proračunskih stroškov ali prihrankov bistvenih reform, ki so predvidene v nacionalnem programu reform, proračunske napovedi pa natančno upoštevajo učinek na javne finance, ki ga imajo ukrepi, navedeni v nacionalnem programu reform. Ukrepi na področju javnih financ, predvideni v programu za konvergenco, se zdijo skladni z ukrepi, predvidenimi v nacionalnem programu reform. Oba programa zlasti predvidevata postopno izvajanje vladnih ciljev povečanja učinkovitosti ter razmerja med kakovostjo in ceno pri zagotavljanju javnih storitev, dolgoročne napovedi glede javnih financ pa vključujejo predvidene stroške pokojninske reforme.

| (11) | Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimiv integrirane smernice za obdobje 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Proračunska strategija programa je na splošno skladna s širšimi smernicami ekonomskih politik, vključenimiv integrirane smernice za obdobje 2005-2008.

| (12) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in za konveregenco, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in za konveregenco, vsebuje program nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (4).

Svet meni, da se zdi program večinoma v skladu z zmanjšanjem preseženega primanjkljaja do roka, ki ga je določil Svet (proračunsko leto 2006/2007). Svet poziva Združeno kraljestvo, da nadaljuje s konsolidacijo po letu 2009/2010. Doseganje proračunskih ciljev po letu 2007/2008 pa je odvisno od učinkovitega izvajanja načrtovanega omejevanja odhodkov.

Ob upoštevanju zgornje ocene Svet poziva Združeno kraljestvo, da nadaljuje s proračunsko konsolidacijo v programskem obdobju, zlasti z izvajanjem predvidenega zmanjšanja rasti odhodkov po letu 2007/2008, in da nadalje krepi svoj fiskalni položaj ter na ta način obvlada tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Združeno kraljestvo se prav tako poziva, naj izboljša skladnost glede zahtev po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK dec. 2006
   (5) | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM nov. 2006 (6) | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 2,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (5) | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK dec. 2006
   (5) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM nov. 2006 (6) | 2,1 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel
  (v % potencialnega BDP) | PK dec. 2006
   (7) | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,3 |
| COM nov. 2006 (6)
   (8) | – 0,3 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (7) | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (9)
   (10) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,4 |
| COM nov. 2006 (10)
   (11) | – 2,9 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (9) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (12) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,2 | – 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | – 0,7 |
| COM nov. 2006 | – 0,9 | – 1,0 | – 0,6 | – 0,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (12) | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (7)
   (9) | – 2,7 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| COM nov. 2006 (8) | – 2,8 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2005
   (7) | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (13)

  (v % BDP) | PK dec. 2006
   (7)
   (9) | – 3,0 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 |
| COM nov. 2006 (8) | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 2,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK dec. 2006 | 42,7 | 43,7 | 44,1 | 44,2 | 44,2 | 44,0 | 43,6 |
| COM nov. 2006 | 42,1 | 42,5 | 43,4 | 44,1 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PK dec. 2005 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 | ni podatkov |
| Posodobljena različica programa Združenega kraljestva za konvergenco iz leta 2006, napovedi služb Komisije. |

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

Realni BDP

(spremembe v %)

PK dec. 2006
   (5)

1 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

2 Formula

COM nov. 2006 (6)

1,9

2,7

2,6

2,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2005
   (5)

1Formula

2Formula

3

2Formula

2Formula

2Formula

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK dec. 2006
   (5)

2

2 Formula

2

2

2

2

2

COM nov. 2006 (6)

2,1

2,4

2,2

2,0

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2005

2Formula

2

2

2

2

2

ni podatkov

Proizvodna vrzel

(v % potencialnega BDP)

PK dec. 2006
   (7)

– 0,5

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

– 0,3

COM nov. 2006 (6)
   (8)

– 0,3

– 0,4

– 0,5

– 0,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2005
   (7)

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (9)
   (10)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 1,9

– 1,7

– 1,6

– 1,4

COM nov. 2006 (10)
   (11)

– 2,9

– 3,0

– 2,7

– 2,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2005
   (9)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (12)

– 0,8

– 0,6

– 0,2

– 0,1

– 0,3

– 0,5

– 0,7

COM nov. 2006

– 0,9

– 1,0

– 0,6

– 0,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2005
   (12)

– 1,0

– 0,7

– 0,3

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (7)
   (9)

– 2,7

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

COM nov. 2006 (8)

– 2,8

– 2,8

– 2,4

– 2,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2005
   (7)

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

ni podatkov

Strukturni saldo (13)

(v % BDP)

PK dec. 2006
   (7)
   (9)

– 3,0

– 2,5

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,4

– 1,3

COM nov. 2006 (8)

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 2,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2005

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK dec. 2006

42,7

43,7

44,1

44,2

44,2

44,0

43,6

COM nov. 2006

42,1

42,5

43,4

44,1

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PK dec. 2005

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

ni podatkov

Posodobljena različica programa Združenega kraljestva za konvergenco iz leta 2006, napovedi služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Proračunsko leto v Združenem kraljestvu traja od aprila do marca.

(3)  Opredelitev javnih naložb v programu Združenega kraljestva za konvergenco, ki ni koncept ESR, zajema vse naložbe javnega sektorja (tj. javnih družb in javne uprave) ter vključuje tudi kapitalsko podporo za zasebni sektor, brez depreciacije.

(4)  Manjkajo zlasti podatki o napovedih glede zaposlovanja, brezposelnosti, inflacije plač ter podrobna razčlenitev napovedi glede prihodkov in odhodkov na ravni javne uprave za obdobje po letu 2007/2008. V primerjavi s posodobljeno različico iz leta 2005 je časovno obdobje za razčlenitev prihodkov in odhodkov na ravni javne uprave krajše v tej različici, ki je zadnja pred določitvijo novih podrobnih načrtov porabe v okviru celovitega pregleda porabe julija 2007.

(5)  Napoved glede BDP in inflacije, na kateri temeljijo napovedi organov Združenega kraljestva o javnih financah; izhaja iz scenarija, po katerem je rast trenda za četrtino odstotne točke višja.

(6)  Napovedi služb Komisije se nanašajo na koledarsko leto.

(7)  Izračuni proizvodne vrzeli v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo na podlagi podatkov iz programa za konvergenco. Izračuni proizvodne vrzeli so pripravljeni na podlagi podatkov, na katerih temelji osrednji scenarij za rast trenda.

(8)  Proizvodne vrzeli na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,8 % v letu 2006, 2,7 % v letu 2007 ter 2,6 % v letu 2008.

(9)  Številke iz programa za konvergenco, prilagojene zaradi obravnave prejemkov od UMTS. Organi Združenega kraljestva v svoje projekcije javnofinančnega salda vključujejo letne prejemke v višini okoli 1,0 milijarde GBP od prodaje licenc UMTS v letu 2000. Ustrezna prilagoditev zaradi usklajevanja napovedi s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem povzroča letno zmanjšanje salda (tj. povečanje primanjkljaja) za približno 0,1 odstotne točke. Vsi podatki v razpredelnici so podani po prilagoditvi podatkov iz dopolnitve, ki so jo opravile službe Komisije.

(10)  Glede na razpravo med Eurostatom in Uradom za državno statistikov v Združenem kraljestvu je verjetno, da bo preklic dolga Nigerije v javnofinančnih računih za leto 2005/2006 ter leto 2006/2007 razvrščen kot povečanje primanjkljaja za okoli 0,1 % BDP.

(11)  Napoved služb Komisije še ne upošteva diskrecijskih ukrepov, napovedanih v predproračunskem poročilu iz decembra 2006 in vključenih v program za konvergenco. Do predložitve napovedanih načrtov v zvezi z odhodki po letu 2008/2009 temeljijo napovedi služb Komisije iz jeseni na tehnični predpostavki, odhodki ostajajo nespremenjeni v razmerju do BDP, medtem ko temelji program za konvergenco na delovni predpostavki, ki napoveduje padec odhodkov v razmerju do BDP.

(12)  Podatki iz programa za konvergenco, prilagojeni v skladu z opredelitvijo primarnega salda z uporabo bruto in ne neto plačil obresti.

(13)  Ciklično prilagojeni saldo (izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2006 in na podlagi podatkov, ki jih je predložil Urad za državno statistiko (0,3 % BDP v letu 2005/2006).

Vir:

Posodobljena različica programa Združenega kraljestva za konvergenco iz leta 2006, napovedi služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/24

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/07)

| Datum sprejetja odločitve | 30.11.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 293/06 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002 |
| Pravna podlaga | Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Spodbujanje pridobivanja socialnih stanovanj, v katerih živijo lastniki |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 20 milijonov GBP; skupni znesek načrtovane pomoči: 140 milijonov GBP |
| Intenzivnost | 60 % |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | — |
| Drugi podatki | Podrobno letno poročilo o izvajanju programa |

Datum sprejetja odločitve

30.11.2006

Št. pomoči

N 293/06

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Partnership Support for Regeneration — Extension of N 239/2002

Pravna podlaga

Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993, the Scotland Act (1998), the Housing (Scotland) Act (1988), the Housing (Scotland) Act 2001, the Housing Associations Act (1985), the Housing Act (1988), the Housing Act (1996), the Regional Development Act 1998, the Greater London Authority Act 1999 (Chapter 29), the Local Government Act 2000 and the Local Government in Scotland Act (2003)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Spodbujanje pridobivanja socialnih stanovanj, v katerih živijo lastniki

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 20 milijonov GBP; skupni znesek načrtovane pomoči: 140 milijonov GBP

Intenzivnost

60 %

Trajanje

1.1.2007-31.12.2013

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

Podrobno letno poročilo o izvajanju programa

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 9.2.2007 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 773/06 |
| Država članica | Avstrija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten |
| Pravna podlaga | Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Reševanje podjetij v težavah, prestrukturiranje podjetij v težavah |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, ugodno posojilo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 1,9 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 5,22 milijona EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 9.10.2009 |
| Gospodarski sektorji | — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds |
| Drugi podatki | — |

Datum sprejetja odločitve

9.2.2007

Št. pomoči

N 773/06

Država članica

Avstrija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Verlängerung der Beihilferegelung „Unternehmenserhaltende Maßnahmen “für KMU in Kärnten

Pravna podlaga

Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz (K-WFG), Allgemeine Geschäftsbedingungen (AGB), Richtlinie Unternehmenserhaltende Maßnahmen

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Reševanje podjetij v težavah, prestrukturiranje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, ugodno posojilo

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 1,9 milijona EUR; skupni znesek načrtovane pomoči: 5,22 milijona EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 9.10.2009

Gospodarski sektorji

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 16.5.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 4/06 |
| Država članica | Italija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ammodernamento delle navi da pesca |
| Pravna podlaga | — | Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004 |

Datum sprejetja odločitve

16.5.2006

Št. pomoči

NN 4/06

Država članica

Italija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ammodernamento delle navi da pesca

Pravna podlaga

—

Articolo 1, paragrafo 258, della legge n. 311 del 30 dicembre 2004

| — | Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali |
| --- | --- |

—

Decreto del 15 marzo del ministro delle Politiche agricole e forestali

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Posodobitev ribiških plovil

Oblika pomoči

Po stopnjah, predvidenih z Uredbo št. 2792/1999

Proračun

320 000 EUR

Intenzivnost

Po stopnjah, predvidenih z Uredbo št. 2792/1999.

Trajanje

1 leto (proračun za leto 2005)

Gospodarski sektorji

Podjetja za predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

—

Drugi podatki

Poročilo o izvajanju

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/27

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4585 – BMW Intec/Dekra Südleasing Services)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/08)

Dne 23. marca 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v nemščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4585. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4585. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/27

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4554 – Berkshire Hathaway/TTI)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/09)

Dne 21. marca 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4554. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4554. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/28

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4503 – PBDS/Philips APM)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/10)

Dne 16. februarja 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4503. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4503. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/28

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4502 – LITE-ON/PBDS)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/11)

Dne 16. februarja 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4502. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4502. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/29

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4547 – KKR/Permira/Prosiebensat.1)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/12)

Dne 22. februarja 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4547. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4547. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/29

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4571 – Swiss Life/Capitalleben)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/13)

Dne 19. marca 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v nemščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4571. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4571. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

Europol

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/30

---

SKLEP UPRAVNEGA ODBORA EUROPOLA

z dne 20. marca 2007

o mehanizmih nadzora za dostop do podatkov iz računalniškega sistema zbranih informacij

(2007/C 72/14)

UPRAVNI ODBOR EUROPOLA JE

ob upoštevanju Konvencije, ki temelji na členu K.3 Pogodbe o Evropski uniji o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (1), kakor je bila spremenjena z Aktom Sveta z dne 27. novembra 2003 o Protokolu na podlagi člena 43(1) Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu), o spremembah te Konvencije (2) (v nadaljnjem besedilu „Protokol“) in zlasti člena 16,

po posvetovanju s Skupnim nadzornim organom (3),

Ker:

| (1) | člen 1(8) Protokola spreminja člen 16 Konvencije o Europolu, ki določa, da Europol vzpostavi ustrezne mehanizme nadzora, ki bodo omogočali preverjanje zakonitosti dostopa do podatkov iz računalniškega sistema zbranih informacij, omenjenega v členu 6 in 6(a) Konvencije o Europolu, kot to spreminja Protokol, |
| --- | --- |

(1)

člen 1(8) Protokola spreminja člen 16 Konvencije o Europolu, ki določa, da Europol vzpostavi ustrezne mehanizme nadzora, ki bodo omogočali preverjanje zakonitosti dostopa do podatkov iz računalniškega sistema zbranih informacij, omenjenega v členu 6 in 6(a) Konvencije o Europolu, kot to spreminja Protokol,

| (2) | podatki, ki jih za vključitev v delovne datoteke za analitične namene in informacijski sistem posredujejo države članice in tretje države in ki so obdelani v skladu s členom 3 Akta Sveta z dne 3. novembra 1988 o sprejemu pravil, ki veljajo za Europolove analitične datoteke (4) in glede na člen 6a Konvencije o Europolu, kot ga navaja Protokol, morajo ravno tako biti predmet mehanizma nadzora, kot to določa spremenjeni člen 16 Konvencije o Europolu — |
| --- | --- |

(2)

podatki, ki jih za vključitev v delovne datoteke za analitične namene in informacijski sistem posredujejo države članice in tretje države in ki so obdelani v skladu s členom 3 Akta Sveta z dne 3. novembra 1988 o sprejemu pravil, ki veljajo za Europolove analitične datoteke (4) in glede na člen 6a Konvencije o Europolu, kot ga navaja Protokol, morajo ravno tako biti predmet mehanizma nadzora, kot to določa spremenjeni člen 16 Konvencije o Europolu —

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Europol vzpostavi mehanizme nadzora, s katerimi bi lahko za dostop do podatkov, vključno s poskusi dostopa, iz računalniškega sistema zbranih informacij, omenjenem v členu 6 in 6(a) Konvencije o Europolu, omogočil preverjanje vsaj naslednjih informacij:

| 1) | edinstveno referenčno številko za dostop ali poskus dostopa; |
| --- | --- |

1)

edinstveno referenčno številko za dostop ali poskus dostopa;

| 2) | katere sestavine računalniškega sistema zbranih informacij, omenjenem v členu 6 in 6(a) Konvencije o Europolu, so bile ocenjene ali preverjene; |
| --- | --- |

2)

katere sestavine računalniškega sistema zbranih informacij, omenjenem v členu 6 in 6(a) Konvencije o Europolu, so bile ocenjene ali preverjene;

| 3) | identifikacijo uporabnika; |
| --- | --- |

3)

identifikacijo uporabnika;

| 4) | datum in čas dostopa ali vpogleda, vključno v primeru poskusa dostopa; |
| --- | --- |

4)

datum in čas dostopa ali vpogleda, vključno v primeru poskusa dostopa;

| 5) | kjer je primerno, zadevno delovno datoteko za analitične namene ali zadevne datoteke; |
| --- | --- |

5)

kjer je primerno, zadevno delovno datoteko za analitične namene ali zadevne datoteke;

| 6) | identiteto osebe ali oseb, katerih podatki so bili preverjeni ali ocenjeni in prikazani ali identifikacijo podatkov, do katerih se je dostopalo. |
| --- | --- |

6)

identiteto osebe ali oseb, katerih podatki so bili preverjeni ali ocenjeni in prikazani ali identifikacijo podatkov, do katerih se je dostopalo.

Člen 2

Informacije zbrane v skladu s členom 1 uporabljajo Europolovi uslužbenci, ki so pooblaščeni, da zagotovijo skladnost z Europolovimi pravili o varstvu podatkov, kot tudi nadzorni organi, omenjeni v členih 23 in 24 Konvencije o Europolu, vendar le za namen preverjanja zakonitosti dostopa do podatkov iz računalniškega sistema zbranih informacij, omenjenega v členu 6 in 6(a) Konvencije o Europolu.

Člen 3

V skladu s členom 1 se zbrane informacije izbrišejo po šestih mesecih, razen če se podatke še naprej potrebuje zaradi potekajočega nadzora.

Člen 4

Pri obdelavi podatkov mora Europol delovati v skladu s pravili o varstvu in zaščiti podatkov, vsebovanih v Konvenciji o Europolu, zlasti s členoma 14(3) in 25, kakor tudi v skladu s sprejetimi pravili za njihovo izvajanje.

Člen 5

Sklepa upravnega odbora z dne 9. junija 1999 o pripravi poročil za dostope do osebnih podatkov in z dne 28. februarja 2001 o pripravi poročil za dostope do osebnih podatkov v informacijskem sistemu se s tem prekličeta.

Člen 6

Ta sklep začne veljati 19. aprila 2007.

V Haagu, 20. marca 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

Predsednik upravnega odbora

---

(1)  UL C 316, 27.11.1995, str. 2.

1

(2)  UL C 2, 6.1.2004, str. 1.

2

(3)  Glejte mnenje 06/40 z dne 19. oktobra 2006.

3

(4)  UL C 26, 30.01.1999, str. 1.

4

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/32

---

SKLEP UPRAVNEGA ODBORA EUROPOLA

z dne 20. marca 2007

o določitvi pravil, ki urejajo sporazume o udeležbi strokovnjakov tretjih strank pri dejavnostih analitičnih skupin

(2007/C 72/15)

UPRAVNI ODBOR EUROPOLA JE:

ob upoštevanju Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu), kakor je bila spremenjena z Aktom Sveta z dne 27. novembra 2003 o Protokolu, na podlagi člena 43(1) Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada, o spremembah te Konvencije (1), in zlasti člena 10(9),

ob upoštevanju mnenja, ki ga je podal Skupni nadzorni organ,

ker mora upravni odbor, ki odloča z dvotretjinsko večino, določiti pravila, ki urejajo sporazume, ki se nanašajo na udeležbo strokovnjakov tretjih držav pri dejavnostih analitične skupine —

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitve

Za namen tega sklepa:

| (a) | „analitična skupina “pomeni skupina, ki združuje udeležence analitičnega projekta, kot je navedeno v členu 10(2) Konvencije o Europolu; |
| --- | --- |

(a)

„analitična skupina “pomeni skupina, ki združuje udeležence analitičnega projekta, kot je navedeno v členu 10(2) Konvencije o Europolu;

| (b) | „sporazum “pomeni sporazum, ki je sklenjen med Europolom in tretjo stranko, ki ureja udeležbo slednje pri dejavnostih analitične skupine; |
| --- | --- |

(b)

„sporazum “pomeni sporazum, ki je sklenjen med Europolom in tretjo stranko, ki ureja udeležbo slednje pri dejavnostih analitične skupine;

| (c) | „udeležba “strokovnjakov tretje stranke pri dejavnostih analitične skupine pomeni, da imajo ti strokovnjaki pravico do udeležbe na sestankih analitične skupine, da jih Europol na podlagi njihove zahteve obvesti o poteku dogajanj v zvezi z zadevno delovno datoteko za analitične namene, in da v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami pridobijo in nadalje širijo rezultate analize, ki so pomembni za tretjo stranko, ki jo zastopajo. |
| --- | --- |

(c)

„udeležba “strokovnjakov tretje stranke pri dejavnostih analitične skupine pomeni, da imajo ti strokovnjaki pravico do udeležbe na sestankih analitične skupine, da jih Europol na podlagi njihove zahteve obvesti o poteku dogajanj v zvezi z zadevno delovno datoteko za analitične namene, in da v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami pridobijo in nadalje širijo rezultate analize, ki so pomembni za tretjo stranko, ki jo zastopajo.

| (d) | „tretja stranka “pomeni tretjo državo ali organ, kot to navaja člen 10(4) Konvencije o Europolu. |
| --- | --- |

(d)

„tretja stranka “pomeni tretjo državo ali organ, kot to navaja člen 10(4) Konvencije o Europolu.

Člen 2

Vabilo k udeležbi pri dejavnostih analitične skupine

Europol lahko k udeležbi pri dejavnostih analitične skupine povabi strokovnjake tretje stranke, s katero ima sklenjen sporazum, ki vsebuje ustrezne določbe o izmenjavi informacij, kakor tudi glede prenosa osebnih podatkov in zaupnosti izmenjanih informacij. Takšno vabilo morajo soglasno podpreti udeleženci analitične skupine.

Člen 3

Sporazumi

1.   Udeležba strokovnjakov tretjih strank se uredi s sporazumi, ki se sklenejo med Europolom in tretjimi strankami. Ti sporazumi, ki temeljijo na vzorcu, ki je določen v Prilogi tega sklepa, se posredujejo Skupnemu nadzornemu organu. Glede morebitne oddaljitve Europola od vzorčnega sporazuma se izvede posvetovanje med udeleženci analitične skupine.

2.   Sporazumi zagotovijo, da imajo udeleženi strokovnjaki tretje stranke pravico:

| (a) | do udeležbe na sestankih delovne skupine; |
| --- | --- |

(a)

do udeležbe na sestankih delovne skupine;

| (b) | da jih Europol, na podlagi njihove zahteve, obvesti o poteku dogajanj v zvezi z zadevno delovno datoteko za analitične namene; |
| --- | --- |

(b)

da jih Europol, na podlagi njihove zahteve, obvesti o poteku dogajanj v zvezi z zadevno delovno datoteko za analitične namene;

| (c) | da pridobijo rezultate analize, ki so pomembni za tretjo stranko, ki jo zastopajo; takšno širjenje poteka v skladu s členi 17(2) in 18(4) Konvencije o Europolu, z ustreznimi določbami sporazumov o sodelovanju in zaupnosti, s členom 5(5) Akta Sveta z dne 12. marca 1999 o sprejetju pravil za urejanje prenosa osebnih podatkov s strani Europola tretjim državam in tretjim organom (2), ter s predhodno privolitvijo države članice, ki je posredovala zadevne podatke; in |
| --- | --- |

(c)

da pridobijo rezultate analize, ki so pomembni za tretjo stranko, ki jo zastopajo; takšno širjenje poteka v skladu s členi 17(2) in 18(4) Konvencije o Europolu, z ustreznimi določbami sporazumov o sodelovanju in zaupnosti, s členom 5(5) Akta Sveta z dne 12. marca 1999 o sprejetju pravil za urejanje prenosa osebnih podatkov s strani Europola tretjim državam in tretjim organom (2), ter s predhodno privolitvijo države članice, ki je posredovala zadevne podatke; in

| (d) | da nadalje širijo rezultate analize ob predhodnem dogovoru z zadevnimi udeleženci in v skladu z ustreznimi določbami sporazumov o sodelovanju in zaupnosti. |
| --- | --- |

(d)

da nadalje širijo rezultate analize ob predhodnem dogovoru z zadevnimi udeleženci in v skladu z ustreznimi določbami sporazumov o sodelovanju in zaupnosti.

3.   Sporazumi zagotovijo njihovo prenehanje na podlagi obvestila, bodisi s strani udeležene tretje stranke bodisi Europola, ki ukrepa šele po dogovoru udeležencev analitične skupine. Če med udeleženci do dogovora ne pride, Europol prenehanje sporazuma oznani na zahtevo enega udeleženca in o tem obvesti upravni organ.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 19. aprila 2007.

V Haagu, 20. marca 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

Predsednik upravnega odbora

---

(1)  UL C 2, 6.1.2004, str. 1.

1

(2)  UL C 88, 30.3.1999, str.1. Akt, kakor je bil spremenjen z Aktom Sveta z dne 28. februarja 2002 (UL C 76, 27.3.2002, str. 1).

2

---

PRILOGA

VZORČNI SPORAZUM O UDELEŽBI STROKOVNJAKOV TRETJIH DRŽAV PRI DEJAVNOSTIH ANALITIČNIH SKUPIN

Europol in (naziv tretje stranke) (v nadaljnjem besedilu „stranke“) sta,

ob upoštevanju Konvencije o Europolu in zlasti člena 10(9),

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Europolom in (naziv tretje stranke) in zlasti njegove določbe glede zaupnosti izmenjanih informacij,

ALI:

ob upoštevanju sporazumov o sodelovanju in zaupnosti med Europolom in (naziv tretje stranke),

ob upoštevanju Akta Sveta z dne 3. novembra 1998 o sprejemu pravil, ki veljajo za Europolove analitične datoteke (1),

ob upoštevanju sklepa upravnega odbora z dne (datum) o določitvi pravil, ki urejajo sporazume o udeležbi strokovnjakov pri dejavnostih analitičnih skupin, in zlasti člena 3(1),

ob upoštevanju odredbe o odprtju delovne datoteke za analitične namene YYY,

ker je v interesu držav članic, da pomagajo strokovnjakom (naziv tretje stranke) pri dejavnostih analitične skupine YYY,

ker je (naziv tretje stranke) neposredno povezana z analitičnim delom, ki ga izvaja analitična skupina YYY,

sprejeli naslednji sporazum:

Člen 1

Opredelitve

Za namen tega sporazuma:

| (a) | „udeležba “strokovnjakov tretje stranke pri dejavnostih analitične skupine pomeni, da imajo ti strokovnjaki pravico do udeležbe na sestankih analitične skupine, da jih Europol, na podlagi njihove zahteve, obvesti o poteku dogajanj v zvezi z zadevno delovno datoteko za analitične namene, in da v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami, pridobijo in nadalje širijo rezultate analize, ki so pomembni za tretjo stranko, ki jo zastopajo; |
| --- | --- |

(a)

„udeležba “strokovnjakov tretje stranke pri dejavnostih analitične skupine pomeni, da imajo ti strokovnjaki pravico do udeležbe na sestankih analitične skupine, da jih Europol, na podlagi njihove zahteve, obvesti o poteku dogajanj v zvezi z zadevno delovno datoteko za analitične namene, in da v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami, pridobijo in nadalje širijo rezultate analize, ki so pomembni za tretjo stranko, ki jo zastopajo;

| (b) | „sporazum o sodelovanju “pomeni sporazum, ki je podpisan (datum) med Europolom in (naziv tretje stranke); |
| --- | --- |

(b)

„sporazum o sodelovanju “pomeni sporazum, ki je podpisan (datum) med Europolom in (naziv tretje stranke);

| (c) | „sporazum o zaupnosti “pomeni sporazum, kot je navedeno v členu 18(6) Konvencije o Europolu. |
| --- | --- |

(c)

„sporazum o zaupnosti “pomeni sporazum, kot je navedeno v členu 18(6) Konvencije o Europolu.

Člen 2

Obseg

1.   XXX (2)
  (naziv organa, ki jih pošilja) so udeleženi pri dejavnostih analitične skupine YYY.

2.   XXX imajo skladno s tem pravico:

| (a) | do udeležbe na sestankih delovne skupine, |
| --- | --- |

(a)

do udeležbe na sestankih delovne skupine,

| (b) | da jih Europol, na podlagi zahteve, obvesti o poteku dogajanj v zvezi z zadevno delovno datoteko za analitične namene YYY, |
| --- | --- |

(b)

da jih Europol, na podlagi zahteve, obvesti o poteku dogajanj v zvezi z zadevno delovno datoteko za analitične namene YYY,

| (c) | da pridobi(jo) rezultate analize, ki so pomembni za (naziv tretje stranke); takšno širjenje poteka v skladu s členi 17(2) in 18(4) Konvencije o Europolu, z ustreznimi določbami sporazumov o sodelovanju in zaupnosti, s členom 5(5) Akta Sveta z dne 12. marca 1999 o sprejetju pravil za urejanje prenosa osebnih podatkov s strani Europola tretjim državam in tretjim organom, ter s predhodno privolitvijo države članice, ki je posredovala zadevne podatke, in |
| --- | --- |

(c)

da pridobi(jo) rezultate analize, ki so pomembni za (naziv tretje stranke); takšno širjenje poteka v skladu s členi 17(2) in 18(4) Konvencije o Europolu, z ustreznimi določbami sporazumov o sodelovanju in zaupnosti, s členom 5(5) Akta Sveta z dne 12. marca 1999 o sprejetju pravil za urejanje prenosa osebnih podatkov s strani Europola tretjim državam in tretjim organom, ter s predhodno privolitvijo države članice, ki je posredovala zadevne podatke, in

| (d) | da nadalje širijo rezultate analize ob predhodnem dogovoru z zadevnimi udeleženci in v skladu z ustreznimi določbami sporazumov o sodelovanju in zaupnosti. |
| --- | --- |

(d)

da nadalje širijo rezultate analize ob predhodnem dogovoru z zadevnimi udeleženci in v skladu z ustreznimi določbami sporazumov o sodelovanju in zaupnosti.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta sporazum začne veljati (datum).

Člen 4

Prenehanje

1.   Ta sporazum preneha veljati samodejno ob zaprtju delovne datoteke za analitične namene YYY.

2.   Ta sporazum se lahko kadar koli prekine z obvestilom ene od strank.

---

(1)  UL C 26, 30.1.1999, str. 1. Akt, kakor je bil spremenjen s ... (dodati referenco, ko bo sprejet novi Akt).

(2)  Ime (imena) in priimek (priimki) strokovnjaka(-ov).

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/35

---

SKLEP UPRAVNEGA ODBORA EUROPOLA

z dne 20. marca 2007

o določitvi pravil, ki urejajo sporazume, ki določajo upravno izvajanje sodelovanja uradnikov Europola v skupnih preiskovalnih skupinah

(2007/C 72/16)

UPRAVNI ODBOR JE:

ob upoštevanju Konvencije o Europolu, ki jo spreminja Akt Sveta z dne 28. novembra 2002 o Protokolu, na podlagi člena 43(1) Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu), in Protokola o privilegijih in imunitetah Europola, članov njegovih organov, namestnikov direktorja in uslužbencev Europola, in zlasti člena 3(a),

ob upoštevanju mnenja, ki ga je podal Skupni nadzorni organ,

ker mora upravni odbor, ki odloča z dvotretjinsko večino svojih članov, določiti pravila, ki urejajo sporazume, ki določajo upravno izvajanje sodelovanja uradnikov Europola v skupnih preiskovalnih skupinah —

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitve

Za namen tega sklepa:

| (a) | „skupne preiskovalne skupine “pomeni skupna preiskovalna skupina iz člena 3(a) Konvencije o Europolu; |
| --- | --- |

(a)

„skupne preiskovalne skupine “pomeni skupna preiskovalna skupina iz člena 3(a) Konvencije o Europolu;

| (b) | „nacionalna enota “pomeni edini organ za zvezo med pristojnimi nacionalnimi organi in Europolom, kot je navedeno v členu 4 Konvencije o Europolu; |
| --- | --- |

(b)

„nacionalna enota “pomeni edini organ za zvezo med pristojnimi nacionalnimi organi in Europolom, kot je navedeno v členu 4 Konvencije o Europolu;

| (c) | „pristojni organi “pomeni vsi obstoječi javni organi v državah članicah, ki so v okviru nacionalne zakonodaje odgovorni za preprečevanje in boj proti kaznivim dejanjem, v skladu s členom 2(4) Konvencije o Europolu. |
| --- | --- |

(c)

„pristojni organi “pomeni vsi obstoječi javni organi v državah članicah, ki so v okviru nacionalne zakonodaje odgovorni za preprečevanje in boj proti kaznivim dejanjem, v skladu s členom 2(4) Konvencije o Europolu.

Člen 2

Sporazumi

1.   Upravno izvajanje sodelovanja uradnikov Europola v skupni preiskovalni skupini se določi s sporazumom, ki se sklene med direktorjem Europola in pristojnimi organi držav članic, ki so odgovorne za vzpostavitev skupne preiskovalne skupine.

2.   Sporazumi se sklenejo ob sodelovanju nacionalnih enot udeleženih držav članic.

Člen 3

Mandat uradnikov Europola, ki sodelujejo v skupnih preiskovalnih skupinah

1.   Sporazumi določajo naloge, pravice in obveznosti uradnikov Europola, ki sodelujejo v skupni preiskovalni skupini.

2.   Sporazumi navajajo, da morajo uradniki Europola, ki sodelujejo v skupni preiskovalni skupini, pomagati članom skupine v skladu s Konvencijo Europola in v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, v kateri skupina deluje.

Člen 4

Upravljanje in nadzor

1.   Sporazumi določajo, da uradniki Europola, ki sodelujejo v skupni preiskovalni skupini, opravljajo svoje naloge pod vodstvom vodje (vodij) skupine iz sporazuma.

2.   Sporazumi zagotavljajo, da imajo uradniki Europola pravico, da ne izvršijo naročil, za katera menijo, da kršijo njihovih obveznosti v okviru Konvencije o Europolu. V takšnem primeru uradnik Europola obvesti direktorja Europola, ki se nato posvetuje z vodjo (vodji) skupine glede možne rešitve. V kolikor se ne najde sprejemljiva rešitev za vse strani, ima direktor pravico, da ukine sporazum.

Člen 5

Dostop do podatkov

Sporazumi določajo, da imajo uradniki Europola, ki sodelujejo v skupnih preiskovalnih skupinah, v skladu s določbami Konvencije o Europolu in veljavnimi varnostnimi standardi (1) dostop do Europolovega računalniškega sistema ves čas trajanja njihovega članstva v skupni preiskovalni skupini.

Člen 6

Stroški in oprema

Sporazumi urejajo razdelitev stroškov, vključno z zavarovanjem, ki nastanejo ob sodelovanju uradnikov Europola v skupnih preiskovalnih skupinah, kot tudi navesti pogoje, v okviru katerih je članom skupne preiskovalne skupine dovoljena uporaba opreme, ki jo zagotovi Europol.

Člen 7

Prenehanje

Sporazumi določajo, da jih je na podlagi obvestila ene od strank možno kadar koli ukiniti.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 30. marca 2007.

V Haagu, 20. marca 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

Predsednik upravnega odbora

---

(1)  Kot je opredeljeno v Politiki za komunikacijske povezave, ki se uporabljajo za obdelavo Europolovih informacij (Policy for communication links used to process Europol information) – Dokument 2450-16 (#16991)

1

ki se uporabljajo za obdelavo Europolovih informacij

Policy for communication links used to process Europol information

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/37

---

PRAVILA O DOSTOPU DO EUROPOLOVIH DOKUMENTOV

(2007/C 72/17)

UPRAVNI ODBOR EUROPOLA JE:

ob upoštevanju Konvencije o Europolu in zlasti člena 32(a) Konvencije;

ob upoštevanju predloga direktorja Europola;

ker

| (1) | v skladu s členom 32(a) Konvencije o Europolu upravni odbor na predlog direktorja Europola z dvotretjinsko večino svojih članov sprejme pravila o dostopu do Eurpolovih dokumentov za vse državljane Evropske unije ter vse fizične in pravne osebe z bivališčem ali statutarnim sedežem v državi članici, ter pri tem upošteva načela in omejitve, navedene v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o javnem dostopu do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na podlagi člena 255 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

(1)

v skladu s členom 32(a) Konvencije o Europolu upravni odbor na predlog direktorja Europola z dvotretjinsko večino svojih članov sprejme pravila o dostopu do Eurpolovih dokumentov za vse državljane Evropske unije ter vse fizične in pravne osebe z bivališčem ali statutarnim sedežem v državi članici, ter pri tem upošteva načela in omejitve, navedene v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o javnem dostopu do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na podlagi člena 255 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| (2) | drugi pododstavek člena 1 Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Pogodba o EU“) vsebuje zamisel o odprtosti, ki določa, da Pogodba označuje novo stopnjo v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani, |
| --- | --- |

(2)

drugi pododstavek člena 1 Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Pogodba o EU“) vsebuje zamisel o odprtosti, ki določa, da Pogodba označuje novo stopnjo v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani,

| (3) | odprtost zagotavlja, da lahko uprava uživa večjo legitimnost ter v demokratičnem sistemu do državljana deluje učinkoviteje in odgovorneje; odprtost prispeva h krepitvi načel demokratičnosti in spoštovanja temeljnih pravic, ki jih določajo člen 6 Pogodbe EU, člen 255 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Pogodba ES“) in člena 42 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, |
| --- | --- |

(3)

odprtost zagotavlja, da lahko uprava uživa večjo legitimnost ter v demokratičnem sistemu do državljana deluje učinkoviteje in odgovorneje; odprtost prispeva h krepitvi načel demokratičnosti in spoštovanja temeljnih pravic, ki jih določajo člen 6 Pogodbe EU, člen 255 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Pogodba ES“) in člena 42 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,

| (4) | v skladu s členom 41(1) Pogodbe EU pravica do dostopa velja tudi za dokumente, povezane s policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, |
| --- | --- |

(4)

v skladu s členom 41(1) Pogodbe EU pravica do dostopa velja tudi za dokumente, povezane s policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah,

| (5) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu „Uredba 1049/2001“) določa temeljna načela in omejitve, ki urejajo pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1); se člen 32(a) Konvencije o Europolu nanaša na načela in omejitve, ki jih navaja ta Uredba; |
| --- | --- |

(5)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu „Uredba 1049/2001“) določa temeljna načela in omejitve, ki urejajo pravico dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1); se člen 32(a) Konvencije o Europolu nanaša na načela in omejitve, ki jih navaja ta Uredba;

| (6) | načeloma morajo biti javno dostopni vsi dokumenti; vendar pa je treba javni in zasebni interes zaščiti z izjemami; kjer je to potrebno, mora Europol imeti pravico varovati sposobnost za opravljanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(6)

načeloma morajo biti javno dostopni vsi dokumenti; vendar pa je treba javni in zasebni interes zaščiti z izjemami; kjer je to potrebno, mora Europol imeti pravico varovati sposobnost za opravljanje svojih nalog;

| (7) | da bi zagotovili popolno spoštovanje pravice do dostopa, je treba uporabiti dvostopenjski upravni postopek, z dodatno možnostjo vložitve pritožbe na varuha človekovih pravic. |
| --- | --- |

(7)

da bi zagotovili popolno spoštovanje pravice do dostopa, je treba uporabiti dvostopenjski upravni postopek, z dodatno možnostjo vložitve pritožbe na varuha človekovih pravic.

| (8) | ta pravila ne posegajo v člen 19 Konvencije o Europolu glede pravice do dostopa. |
| --- | --- |

(8)

ta pravila ne posegajo v člen 19 Konvencije o Europolu glede pravice do dostopa.

SPREJEL TA PRAVILA:

Člen 1

Opredelitve pojmov

Za namen teh pravil:

| (a) | „dokument Europola “ali „dokument “pomeni vsako vsebino ne glede na njen nosilec (pisni na papirju ali shranjen v elektronski obliki ali kot zvok, vizualni ali audiovizualni posnetek) glede zadeve, ki je povezana z dejavnostmi, politikami in odločitvami Europola; |
| --- | --- |

(a)

„dokument Europola “ali „dokument “pomeni vsako vsebino ne glede na njen nosilec (pisni na papirju ali shranjen v elektronski obliki ali kot zvok, vizualni ali audiovizualni posnetek) glede zadeve, ki je povezana z dejavnostmi, politikami in odločitvami Europola;

| (b) | „tretja stranka “pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali vsako pravno ali fizično osebo zunaj Europola, vključno z državami članicami, drugimi institucijami, organi in agencijami Evropske unije, mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami; |
| --- | --- |

(b)

„tretja stranka “pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali vsako pravno ali fizično osebo zunaj Europola, vključno z državami članicami, drugimi institucijami, organi in agencijami Evropske unije, mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami;

| (c) | „tajni dokumenti Europola “pomenijo dokumente, ki vsebujejo informacije, za katere so potrebni dodatni varnostni ukrepi in ki so označeni z eno od stopenj tajnosti „Europol INTERNO“, „Europol ZAUPNO“, „Europol TAJNO“, ali „Europol STROGO TAJNO “v skladu s pravili o zaupnosti Europolovih informacij. |
| --- | --- |

(c)

„tajni dokumenti Europola “pomenijo dokumente, ki vsebujejo informacije, za katere so potrebni dodatni varnostni ukrepi in ki so označeni z eno od stopenj tajnosti „Europol INTERNO“, „Europol ZAUPNO“, „Europol TAJNO“, ali „Europol STROGO TAJNO “v skladu s pravili o zaupnosti Europolovih informacij.

Člen 2

Namen

Namen teh pravil je:

| (a) | opredeliti načela, pogoje in omejitve na podlagi javnega ali zasebnega interesa pri izvajanju pravice dostopa do Europolovih dokumentov, tako da se zagotovi kar najširši dostop do dokumentov; |
| --- | --- |

(a)

opredeliti načela, pogoje in omejitve na podlagi javnega ali zasebnega interesa pri izvajanju pravice dostopa do Europolovih dokumentov, tako da se zagotovi kar najširši dostop do dokumentov;

| (b) | vzpostaviti pravila za kar najlažje izvrševanje te pravice in |
| --- | --- |

(b)

vzpostaviti pravila za kar najlažje izvrševanje te pravice in

| (c) | spodbujati dobro upravno prakso pri dostopu do dokumentov. |
| --- | --- |

(c)

spodbujati dobro upravno prakso pri dostopu do dokumentov.

Člen 3

Upravičenci do dostopa in področje uporabe

1.   Vsak državljan Evropske unije in vsaka fizična ali pravna oseba, ki prebiva ali ima statutarni sedež v državi članici, ima pravico dostopati do Europolovih dokumentov, ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, opredeljenih v teh pravilih.

2.   Europol sme, ob upoštevanju istih načel, pogojev in omejitev, omogočiti dostop do dokumentov vsaki fizični ali pravni osebi, ki ne prebiva ali nima statutarnega sedeža v državi članici.

3.   Ta pravila veljajo za vse dokumente v lasti Europola, torej za dokumente, ki jih izdela sam oziroma pridobi od drugih in so v njegovi lasti, za vsa področja dejavnosti Europola.

4.   Ta pravila se ne nanašajo na posameznike, ki izrecno zahtevajo podatke, ki se nanašajo zgolj nanje. V takšnih primerih se posameznike napoti na postopek iz člena 19 Konvencije o Europolu.

5.   Ne glede na člen 4 se dokumenti dajo na voljo javnosti po vložitvi pisne prošnje ali neposredne prošnje v elektronski obliki v skladu s členom 11.

Člen 4

Izjeme

1.   Europol zavrne dostop do dokumentov, kadar bi razkritje ogrozilo zaščito:

| (a) | javnega interesa glede:






  — | javne varnosti, |
| --- | --- | --- |

(a)

javnega interesa glede:

—

javne varnosti,

| — | ustreznega izpolnjevanja Europolovih nalog, |
| --- | --- |

—

ustreznega izpolnjevanja Europolovih nalog,

| — | preiskav in operativnih aktivnosti tretjih strank, |
| --- | --- |

—

preiskav in operativnih aktivnosti tretjih strank,

| — | obrambnih in vojaških zadev, |
| --- | --- |

—

obrambnih in vojaških zadev,

| — | mednarodnih odnosov, |
| --- | --- |

—

mednarodnih odnosov,

| — | finančne, monetarne ali ekonomske politike Skupnosti ali države članice, |
| --- | --- |

—

finančne, monetarne ali ekonomske politike Skupnosti ali države članice,

| (b) | zasebnosti in integritete posameznika. |
| --- | --- |

(b)

zasebnosti in integritete posameznika.

2.   Europol zavrne dostop do dokumentov, kadar bi razkritje ogrozilo zaščito:

| — | tržnih interesov fizične ali pravne osebe, vključno z intelektualno lastnino, |
| --- | --- |

—

tržnih interesov fizične ali pravne osebe, vključno z intelektualno lastnino,

| — | sodnih postopkov in pravnega svetovanja, |
| --- | --- |

—

sodnih postopkov in pravnega svetovanja,

| — | namena inšpekcijskih, preiskovalnih in revizijskih postopkov, razen postopkov iz odstavka 1(a), |
| --- | --- |

—

namena inšpekcijskih, preiskovalnih in revizijskih postopkov, razen postopkov iz odstavka 1(a),

razen če za razkritje ne obstaja prevladujoč javni interes.

3.   Dostop do dokumenta, ki ga Europol ustvari za notranjo uporabo ali prejme in ki se nanaša na zadevo, glede katere Europol še ni sprejel odločitve, se zavrne, če bi razkritje ogrozilo Europolov postopek odločanja, razen če za razkritje ne obstaja prevladujoč javni interes.

Dostop do dokumenta, ki vsebuje mnenja za interno uporabo, kot del postopka odločanja in predhodnega posvetovanja v okviru Europola, se zavrne, tudi če je odločitev že bila sprejeta, če bi razkritje ogrozilo Europolov postopek odločanja, razen če za razkritje ne obstaja prevladujoč javni interes.

4.   Glede dokumentov, ki v celoti ali deloma izvirajo od tretjih strank, se Europol glede vprašanja ali se lahko upoštevajo odstavki 1, 2 ali 3, posvetuje s tretjo stranko. Če dokument tretje stranke izvira iz države članice ali tretje države ali organizacije, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju, Europol dokumenta ne razkrije brez njihovega predhodnega soglasja.

5.   Če izjeme obsegajo le posamezne dele zahtevanih dokumentov, se drugi deli dokumenta objavijo.

6.   Izjeme, kot so opredeljene v odstavkih 1 do 3, se uporabljajo le za obdobje, v katerem je zaščita upravičena glede na vsebino dokumenta. Izjeme lahko veljajo največ za obdobje 30 let. Če dokumenti vsebujejo izjeme, ki se nanašajo na integriteto ali zasebnost posameznikov ali tržnih interesov oziroma če se nanašajo na zaupne dokumente Europola, lahko izjeme, če je to potrebno, ostanejo v veljavi tudi dlje.

Člen 5

Europolovi dokumenti v državah članicah in tretjih državah ali organizacijah, s katerimi je Europol sklenil sporazum o sodelovanju

Če država članica, tretja država ali organizacija, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju, prejme zahtevo za dokument v njeni lasti, ki ga je ustvaril Europol, Europol zahteva, da se te tretje stranke z njim posvetujejo glede sprejetja odločitve, ki ne bo ogrozila uresničitve ciljev teh pravil. Europol zahteva tudi, da tretje države ali organizacije, s katerimi je sklenil sporazum o sodelovanju, dokumenta ne razkrijejo brez Europolovega pisnega soglasja. Europol zagotovi, da je ta dolžnost izražena v sporazumih o sodelovanju, sklenjenih med Europolom in tretjimi državami in organizacijami.

Država članica lahko namesto tega zahtevo napoti na Europol.

Člen 6

Prošnje

1.   Prošnje za dostop do dokumenta se podajo pisno, vključno z elektronsko obliko v enem od jezikov, navedenih v členu 33(1) Konvencije o Europolu, ter dovolj določno, da lahko Europol zahtevani dokument identificira. Prosilec ni dolžan navajati razlogov za svojo prošnjo.

2.   Če prošnja ni dovolj natančna, Europol prosilca pozove, da zagotovi dodatne informacije, potrebne za identificiranje zahtevanih dokumentov; rok za odgovor v skladu s členom 7 prične teči šele po tem, ko Europol prejme takšne dodatne informacije.

3.   Če se prošnja nanaša na zelo obsežen dokument ali zelo veliko dokumentov, se lahko Europol s prosilcem posvetuje in tako poskuša poiskati sporazumno rešitev.

4.   Europol državljanom zagotavlja informacije in pomoč glede vprašanj, kako in kje vložiti prošnjo za dostop do dokumentov. Navodila se objavijo na Europolovi spletni strani.

Člen 7

Obravnava začetnih prošenj

1.   Prošnja za dostop do dokumenta se obravnava takoj. Prosilcu se pošlje potrdilo o prejemu prošnje. V 30 delovnih dneh od vpisa prošnje v register Europol bodisi ugodi prošnji za dostop do dokumenta ter v skladu s členom 10 v navedenem roku omogoči dostop, ali v pisnem odgovoru navede razloge za celotno ali delno zavrnitev in prosilca seznanil s pravico, da vloži potrdilno prošnjo v skladu s tretjim odstavkom tega člena.

2.   V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo obsežen dokument ali na zelo veliko dokumentov, se lahko časovni rok iz prvega odstavka podaljša za 30 delovnih dni, pod pogojem, da se prosilca o tem vnaprej obvesti in poda podrobne razloge.

3.   V primeru celotne ali delne zavrnitve lahko prosilec v 30 delovnih dneh od prejema odgovora Europola vloži potrdilno prošnjo in Europol zaprosi, da ponovno pretehta svoje stališče.

4.   Če Europol v navedenem času prosilcu ne odgovori, ima slednji pravico, da vloži potrdilno prošnjo.

Člen 8

Obravnava potrdilnih prošenj

1.   Potrdilna prošnja se obravnava brez nepotrebnega odlašanja V 30 delovnih dneh od registracije takšne prošnje Europol bodisi ugodi prošnji za dostop do dokumenta ter v skladu s členom 10 v navedenem roku omogoči dostop, ali v pisnem odgovoru navede razloge za celotno ali delno zavrnitev.

2.   V izjemnih primerih, na primer kadar se prošnja nanaša na zelo obsežen dokument ali na zelo veliko dokumentov, se lahko časovni rok iz prvega odstavka podaljša za 30 delovnih dni, pod pogojem, da se prosilcu o tem pošlje predhodno obrazloženo obvestilo.

Člen 9

Tajni dokumenti Europola

1.   Prošnje za dostop do tajnih dokumentov Europola v skladu s postopki po členih 7 in 8 v okviru Europola obravnavajo le osebe, v skladu z določbami Europolovega varnostnega priročnika, pooblaščene za seznanitev s takšnimi podatki.

2.   Tajni dokumenti Europola niso samodejno predmet dostopa ali zavrnitve. Vsi tajni dokumenti se pregledajo, da se ugotovi, ali je treba upoštevati katero od izjem, opredeljenih v členu 4. Tajnih dokumentov ni dovoljeno razkriti, razen če se pred tem tajnost ne odpravi v skladu s členom 10 Pravilnika o tajnosti. Dostop do tajnih dokumentov tretjih strank je predmet postopka posvetovanja, navedenega v členu 4(4).

3.   Če Europol sklene, da v celoti ali delno zavrne dostop do tajnih dokumentov, razloge za svojo odločitev poda na način, ki ne ogroža interesov, varovanih s členom 4.

Člen 10

Dostop po prošnji

1.   Prosilcu se dostop do dokumentov omogoči s prejemom kopij, vključno, kjer je to mogoče, v elektronski obliki, če prosilec izrazi takšno željo. Za manj kot 20 kopij velikosti A4 in neposredni dostop v elektronski obliki prosilcu ni treba plačati. Sicer se prosilcu zaračunajo materialni stroški izdelave in pošiljanja kopij.

2.   Če sta Europol ali tretja stranka, na katero se zadeva nanaša, dokument že razkrila javnosti in je ta prosilcu prosto dostopen, lahko Europol svojo obveznost, da omogoči dostop do dokumentov, izpolni tako, da prosilca obvesti, kako si lahko pridobi zahtevani dokument.

3.   Dokumenti se posredujejo v obstoječi različici in obliki (vključno z elektronsko ali alternativno obliko, kot so Braillova pisava, veliki tisk ali trak) ter v eni od dostopnih jezikovnih različic, glede na prosilčevo željo.

Člen 11

Neposredni dostop v elektronski obliki

1.   Europol zagotovi dostop do registra javno dostopnih dokumentov ter, kolikor je mogoče, zagotovi dostopnost dokumentov v elektronski obliki.

2.   V skladu s členom 4 so zlasti neposredno dostopni pravni dokumenti, torej dokumenti, izdelani ali prejeti med sprejemanjem pravno zavezujočih aktov.

Člen 12

Izvedba

Izvedba teh pravil je predmet odločitve direktorja Europola, ki posebej določa vlogo organov Europola pri obravnavanju javnega dostopa do teh dokumentov.

Člen 13

Obveščanje

Europol stori vse potrebno, da obvesti javnost o pravicah, ki jih uživa v skladu s temi pravili.

Člen 14

Razmnoževanje dokumentov

Ta pravila ne vplivajo na morebitne obstoječe predpise o avtorskih pravicah, ki lahko tretji stranki omejijo pravico razmnoževati ali izkoriščati dokumente.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta pravila začnejo veljati 19. aprila 2007.

V Haagu 20. marca 2007.

Hans-Jürgen FÖRSTER

Predsednik upravnega odbora

---

(1)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

1

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/41

---

Menjalni tečaji eura (1)

28. marca 2007

(2007/C 72/18)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3348 |
| JPY | japonski jen | 156,38 |
| DKK | danska krona | 7,4493 |
| GBP | funt šterling | 0,67950 |
| SEK | švedska krona | 9,3190 |
| CHF | švicarski frank | 1,6164 |
| ISK | islandska krona | 88,31 |
| NOK | norveška krona | 8,1335 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5807 |
| CZK | češka krona | 28,075 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 249,16 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7097 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8836 |
| RON | romunski leu | 3,3665 |
| SKK | slovaška krona | 33,518 |
| TRY | turška lira | 1,8612 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6532 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5477 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,4293 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8702 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0260 |
| KRW | južnokorejski won | 1 254,11 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,7390 |
| CNY | kitajski juan | 10,3173 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3825 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 212,75 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6213 |
| PHP | filipinski peso | 64,471 |
| RUB | ruski rubelj | 34,6950 |
| THB | tajski bat | 42,711 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3348

JPY

japonski jen

156,38

DKK

danska krona

7,4493

GBP

funt šterling

0,67950

SEK

švedska krona

9,3190

CHF

švicarski frank

1,6164

ISK

islandska krona

88,31

NOK

norveška krona

8,1335

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5807

CZK

češka krona

28,075

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

249,16

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7097

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8836

RON

romunski leu

3,3665

SKK

slovaška krona

33,518

TRY

turška lira

1,8612

AUD

avstralski dolar

1,6532

CAD

kanadski dolar

1,5477

HKD

hongkonški dolar

10,4293

NZD

novozelandski dolar

1,8702

SGD

singapurski dolar

2,0260

KRW

južnokorejski won

1 254,11

ZAR

južnoafriški rand

9,7390

CNY

kitajski juan

10,3173

HRK

hrvaška kuna

7,3825

IDR

indonezijska rupija

12 212,75

MYR

malezijski ringit

4,6213

PHP

filipinski peso

64,471

RUB

ruski rubelj

34,6950

THB

tajski bat

42,711

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/42

---

Mnenje Svetovalnega odbora za koncentracije s 144. sestanka dne 25. oktobra 2006 o osnutku odločbe v zvezi z zadevo št. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez

Poročevalec: Švedska

(2007/C 72/19)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je priglašeno dejanje koncentracija v smislu člena 3(1)(a) Uredbe Komisjie (ES) št. 132/2004 (1). |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je priglašeno dejanje koncentracija v smislu člena 3(1)(a) Uredbe Komisjie (ES) št. 132/2004 (1).

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevnih proizvodnih trgov, kar zadeva plin v Belgiji:






  (a) | Vsak proizvodni trg za dobavo plina se razdeli na dva ločena proizvodna trga za nizkokalorični plin („plin L“) in visokokalorični plin („plin H“); |
| --- | --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevnih proizvodnih trgov, kar zadeva plin v Belgiji:

(a)

Vsak proizvodni trg za dobavo plina se razdeli na dva ločena proizvodna trga za nizkokalorični plin („plin L“) in visokokalorični plin („plin H“);

| (b) | Dobava plina prodajnim posrednikom; |
| --- | --- |

(b)

Dobava plina prodajnim posrednikom;

| (c) | Dobava plina proizvajalcem električne energije/plinskim elektrarnam; |
| --- | --- |

(c)

Dobava plina proizvajalcem električne energije/plinskim elektrarnam;

| (d) | Dobava plina velikim industrijskim odjemalcem; |
| --- | --- |

(d)

Dobava plina velikim industrijskim odjemalcem;

| (e) | Dobava plina majhnim industrijskim ter poslovnim odjemalcem; |
| --- | --- |

(e)

Dobava plina majhnim industrijskim ter poslovnim odjemalcem;

| (f) | Dobava plina gospodinjskim odjemalcem; |
| --- | --- |

(f)

Dobava plina gospodinjskim odjemalcem;

| (g) | Trgovanje z zemeljskim plinom preko plinskega omrežja. |
| --- | --- |

(g)

Trgovanje z zemeljskim plinom preko plinskega omrežja.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednji opredelitve upoštevnih geografskih trgov, kar zadeva plin v Belgiji:






  (a) | Dobava plina prodajnim posrednikom – nacionalni geografski trg; |
| --- | --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednji opredelitve upoštevnih geografskih trgov, kar zadeva plin v Belgiji:

(a)

Dobava plina prodajnim posrednikom – nacionalni geografski trg;

| (b) | Dobava plina proizvajalcem električne energije – nacionalni geografski trg; |
| --- | --- |

(b)

Dobava plina proizvajalcem električne energije – nacionalni geografski trg;

| (c) | Dobava plina velikim industrijskim odjemalcem – nacionalni geografski trg; |
| --- | --- |

(c)

Dobava plina velikim industrijskim odjemalcem – nacionalni geografski trg;

| (d) | Dobava plina majhnim industrijskim ter poslovnim odjemalcem – nacionalni geografski trg; |
| --- | --- |

(d)

Dobava plina majhnim industrijskim ter poslovnim odjemalcem – nacionalni geografski trg;

| (e) | Dobava plina gospodinjskim odjemalcem – nacionalni ali regionalni geografski trg.
  Če bi se ti trgi šteli za regionalne, bi upoštevni proizvodni trg v regiji glavnega mesta Bruselj vključeval le plin L; |
| --- | --- |

(e)

Dobava plina gospodinjskim odjemalcem – nacionalni ali regionalni geografski trg.

Če bi se ti trgi šteli za regionalne, bi upoštevni proizvodni trg v regiji glavnega mesta Bruselj vključeval le plin L;

| (f) | Trgovanje z zemeljskim plinom preko plinskega omrežja – belgijsko omrežje in omrežje Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(f)

Trgovanje z zemeljskim plinom preko plinskega omrežja – belgijsko omrežje in omrežje Združenega kraljestva.

Večina držav članic se strinja, manjšina se jih ne strinja s točko (f).

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevnih proizvodnih trgov, kar zadeva plin v Franciji:






  (a) | Proizvodni trgi za dobavo plina v severnem območju se razdelijo na dva ločena proizvodna trga za plin L in plin H; |
| --- | --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevnih proizvodnih trgov, kar zadeva plin v Franciji:

(a)

Proizvodni trgi za dobavo plina v severnem območju se razdelijo na dva ločena proizvodna trga za plin L in plin H;

| (b) | Dobava plina prodajnim posrednikom; |
| --- | --- |

(b)

Dobava plina prodajnim posrednikom;

| (c) | Dobava plina proizvajalcem električne energije/plinskim elektrarnam; |
| --- | --- |

(c)

Dobava plina proizvajalcem električne energije/plinskim elektrarnam;

| (d) | Dobava plina velikim industrijskim ter poslovnim odjemalcem (ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja); |
| --- | --- |

(d)

Dobava plina velikim industrijskim ter poslovnim odjemalcem (ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja);

| (e) | Dobava plina majhnim industrijskim odjemalcem (ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja); |
| --- | --- |

(e)

Dobava plina majhnim industrijskim odjemalcem (ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja);

| (f) | Dobava plina gospodinjskim odjemalcem (upravičeni od 1. julija 2007). |
| --- | --- |

(f)

Dobava plina gospodinjskim odjemalcem (upravičeni od 1. julija 2007).

| 5. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da za presojo zadevnega dejanja, kar zadeva plin v Franciji, opredelitve upoštevnih geografskih trgov temeljijo na regionalnih izravnalnih območjih in da vsak od njih pomeni upoštevni geografski trg za vse proizvodne trge, opredeljene v vprašanju 4. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da za presojo zadevnega dejanja, kar zadeva plin v Franciji, opredelitve upoštevnih geografskih trgov temeljijo na regionalnih izravnalnih območjih in da vsak od njih pomeni upoštevni geografski trg za vse proizvodne trge, opredeljene v vprašanju 4.

| 6. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevnih proizvodnih trgov, kar zadeva električno energijo v Belgiji:






  (a) | Proizvodnja električne energije in grosistična dobava; |
| --- | --- | --- |

6.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevnih proizvodnih trgov, kar zadeva električno energijo v Belgiji:

(a)

Proizvodnja električne energije in grosistična dobava;

| (b) | Trg trgovanja z elektriko; |
| --- | --- |

(b)

Trg trgovanja z elektriko;

| (c) | Izravnalna energija in pomožne storitve; |
| --- | --- |

(c)

Izravnalna energija in pomožne storitve;

| (d) | Dobava velikim poslovnim in industrijskim odjemalcem (> 70 kV); |
| --- | --- |

(d)

Dobava velikim poslovnim in industrijskim odjemalcem (> 70 kV);

| (e) | Dobava majhnim poslovnim in industrijskim odjemalcem (< 70 kV); |
| --- | --- |

(e)

Dobava majhnim poslovnim in industrijskim odjemalcem (< 70 kV);

| (f) | Dobava gospodinjskim odjemalcem. |
| --- | --- |

(f)

Dobava gospodinjskim odjemalcem.

| 7. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevnih geografskih trgov, kar zadeva električno energijo v Belgiji:






  (a) | Proizvodnja električne energije in grosistična dobava – nacionalni geografski trg; |
| --- | --- | --- |

7.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporabljajo naslednje opredelitve upoštevnih geografskih trgov, kar zadeva električno energijo v Belgiji:

(a)

Proizvodnja električne energije in grosistična dobava – nacionalni geografski trg;

| (b) | Trg trgovanja z elektriko – nacionalni geografski trg; |
| --- | --- |

(b)

Trg trgovanja z elektriko – nacionalni geografski trg;

| (c) | Izravnalna energija in pomožne storitve – nacionalni geografski trg; |
| --- | --- |

(c)

Izravnalna energija in pomožne storitve – nacionalni geografski trg;

| (d) | Dobava velikim poslovnim in industrijskim odjemalcem – nacionalni geografski trg; |
| --- | --- |

(d)

Dobava velikim poslovnim in industrijskim odjemalcem – nacionalni geografski trg;

| (e) | Dobava majhnim industrijskim in poslovnim odjemalcem – nacionalni geografski trg; |
| --- | --- |

(e)

Dobava majhnim industrijskim in poslovnim odjemalcem – nacionalni geografski trg;

| (f) | Dobava upravičenim gospodinjskim odjemalcem – regionalni geografski ali nacionalni trg (nedoločeno). |
| --- | --- |

(f)

Dobava upravičenim gospodinjskim odjemalcem – regionalni geografski ali nacionalni trg (nedoločeno).

| 8. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporablja naslednja opredelitev upoštevnih proizvodnih trgov, kar zadeva daljinsko ogrevanje v Franciji:






  — | Trg za preneseno upravljanje omrežij daljinskega ogrevanja. |
| --- | --- | --- |

8.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporablja naslednja opredelitev upoštevnih proizvodnih trgov, kar zadeva daljinsko ogrevanje v Franciji:

—

Trg za preneseno upravljanje omrežij daljinskega ogrevanja.

| 9. | a) | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporablja naslednja opredelitev upoštevnih geografskih trgov, kar zadeva daljinsko ogrevanje v Franciji:






  — | Trg za preneseno upravljanje omrežij daljinskega ogrevanja – nacionalni geografski trg. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a)

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da se za presojo zadevnega dejanja uporablja naslednja opredelitev upoštevnih geografskih trgov, kar zadeva daljinsko ogrevanje v Franciji:

—

Trg za preneseno upravljanje omrežij daljinskega ogrevanja – nacionalni geografski trg.

| b) | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da za presojo zadevnega dejanja ni treba sprejeti opredelitve upoštevnih proizvodnih in geografskih trgov glede morebitnega horizontalnega prekrivanja ali vertikalnih odnosov med strankami v Luksemburgu, Združenem kraljestvu, na Nizozemskem in na Madžarskem. |
| --- | --- |

b)

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da za presojo zadevnega dejanja ni treba sprejeti opredelitve upoštevnih proizvodnih in geografskih trgov glede morebitnega horizontalnega prekrivanja ali vertikalnih odnosov med strankami v Luksemburgu, Združenem kraljestvu, na Nizozemskem in na Madžarskem.

| 10. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bi predlagana koncentracija lahko privedla do bistvenega oviranja učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu in v EGP za naslednje trge:
  Belgija:






  (a) | Dobava plina prodajnim posrednikom; |
| --- | --- | --- |

10.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da bi predlagana koncentracija lahko privedla do bistvenega oviranja učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu in v EGP za naslednje trge:

Belgija:

(a)

Dobava plina prodajnim posrednikom;

| (b) | Dobava plina proizvajalcem električne energije; |
| --- | --- |

(b)

Dobava plina proizvajalcem električne energije;

| (c) | Dobava plina velikim industrijskim odjemalcem; |
| --- | --- |

(c)

Dobava plina velikim industrijskim odjemalcem;

| (d) | Dobava plina majhnim industrijskim odjemalcem; |
| --- | --- |

(d)

Dobava plina majhnim industrijskim odjemalcem;

| (e) | Dobava plina gospodinjskim odjemalcem; |
| --- | --- |

(e)

Dobava plina gospodinjskim odjemalcem;

| (f) | Proizvodnja in grosistična dobava električne energije; |
| --- | --- |

(f)

Proizvodnja in grosistična dobava električne energije;

| (g) | Izravnalna energija in pomožne storitve; |
| --- | --- |

(g)

Izravnalna energija in pomožne storitve;

| (h) | Dobava električne energije velikim industrijskim odjemalcem; |
| --- | --- |

(h)

Dobava električne energije velikim industrijskim odjemalcem;

| (i) | Dobava električne energije majhnim industrijskim odjemalcem; |
| --- | --- |

(i)

Dobava električne energije majhnim industrijskim odjemalcem;

| (j) | Dobava električne energije rezidenčnim odjemalcem. |
| --- | --- |

(j)

Dobava električne energije rezidenčnim odjemalcem.

Francija:

| (a) | Trgi za dobavo plina H prodajnim posrednikom v severnem in vzhodnem območju ter trg za dobavo plina L prodajnim posrednikom v severnem območju; |
| --- | --- |

(a)

Trgi za dobavo plina H prodajnim posrednikom v severnem in vzhodnem območju ter trg za dobavo plina L prodajnim posrednikom v severnem območju;

| (b) | Trgi za dobavo (i) plina H proizvajalcem električne energije v severnem in vzhodnem območju ter (ii) dobavo plina L proizvajalcem električne energije v severnem območju; |
| --- | --- |

(b)

Trgi za dobavo (i) plina H proizvajalcem električne energije v severnem in vzhodnem območju ter (ii) dobavo plina L proizvajalcem električne energije v severnem območju;

| (c) | Trgi za dobavo plina H velikim industrijskim odjemalcem, ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja, v severnem, vzhodnem, zahodnem in južnem območju; |
| --- | --- |

(c)

Trgi za dobavo plina H velikim industrijskim odjemalcem, ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja, v severnem, vzhodnem, zahodnem in južnem območju;

| (d) | Trgi za dobavo plina H majhnim industrijskim odjemalcem, ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja, v severnem, vzhodnem, zahodnem, južnem in jugozahodnem območju; |
| --- | --- |

(d)

Trgi za dobavo plina H majhnim industrijskim odjemalcem, ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja, v severnem, vzhodnem, zahodnem, južnem in jugozahodnem območju;

| (e) | Trgi za dobavo plina L (i) velikim industrijskim odjemalcem, ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja, in (ii) majhnim industrijskim odjemalcem, ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja, v severnem območju; |
| --- | --- |

(e)

Trgi za dobavo plina L (i) velikim industrijskim odjemalcem, ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja, in (ii) majhnim industrijskim odjemalcem, ki so izkoristili pravico do izbire dobavitelja, v severnem območju;

| (f) | Trgi za dobavo (i) plina H gospodinjskim odjemalcem od 1. julija 2007 v severnem, vzhodnem, zahodnem, južnem in jugozahodnem območju ter (ii) dobavo plina L gospodinjskim odjemalcem od 1. julija 2007 v severnem območju; |
| --- | --- |

(f)

Trgi za dobavo (i) plina H gospodinjskim odjemalcem od 1. julija 2007 v severnem, vzhodnem, zahodnem, južnem in jugozahodnem območju ter (ii) dobavo plina L gospodinjskim odjemalcem od 1. julija 2007 v severnem območju;

| (g) | Trg za preneseno upravljanje omrežij daljinskega ogrevanja. |
| --- | --- |

(g)

Trg za preneseno upravljanje omrežij daljinskega ogrevanja.

| 11. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze zadostujejo za odpravo bistvenega oviranja učinkovite konkurence na trgih, opredeljenih v vprašanju 10. Večina držav članic se strinja, manjšina se jih ne strinja. |
| --- | --- |

11.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da zaveze zadostujejo za odpravo bistvenega oviranja učinkovite konkurence na trgih, opredeljenih v vprašanju 10. Večina držav članic se strinja, manjšina se jih ne strinja.

| 12. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da pod pogojem, da se zaveze, ki jih ponujajo stranke, v celoti izpolnijo, in ob upoštevanju vseh danih zavez predlagana koncentracija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu, zlasti kot posledica oblikovanja ali krepitve prevladujočega položaja, v smislu člena 2(2) in 8(2) Uredbe o združitvah ter člena 57 Sporazuma EGP. Večina držav članic se strinja, manjšina se jih ne strinja. |
| --- | --- |

12.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da pod pogojem, da se zaveze, ki jih ponujajo stranke, v celoti izpolnijo, in ob upoštevanju vseh danih zavez predlagana koncentracija bistveno ne ovira učinkovite konkurence na skupnem trgu ali na njegovem znatnem delu, zlasti kot posledica oblikovanja ali krepitve prevladujočega položaja, v smislu člena 2(2) in 8(2) Uredbe o združitvah ter člena 57 Sporazuma EGP. Večina držav članic se strinja, manjšina se jih ne strinja.

| 13. | Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
| --- | --- |

13.

Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse točke, ki so bile obravnavane med razpravo.

---

(1)  UL L 21, 28.1.2004, str. 5.

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/45

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi št. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (1))

(2007/C 72/20)

Komisija je 10. maja 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) (Uredbe o združitvah), s katero bi se z izmenjavo delnic združili podjetji Gaz de France in Suez v smislu člena 3(1)(a) Uredbe o združitvah.

Komisija je v Odločbi z dne 19. junija 2006 ugotovila, da transakcija vzbuja resne pomisleke glede združljivosti s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP. Komisija je zato sprožila postopek v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah.

Strankam je bilo 18. avgusta 2006 poslano obvestilo o nasprotovanju, v katerem so bile pozvane, da odgovorijo do 1. septembra 2006. Istega dne je bil strankam odobren dostop do spisa, ki je bil pripravljen 21. avgusta. Stranke so na obvestilo o nasprotovanju odgovorile v roku.

Strankam je bil 9. oktobra in 20. oktobra 2006 omogočen dodaten dostop do spisa, kar jim je omogočilo, da so podale svoje poglede na očitke, ki so se nanašali nanje, v smislu člena 18(1) Uredbe o združitvah.

Stranke niso zahtevale možnosti ustnega zaslišanja, da bi pojasnile svoje argumente.

Več konkurentov in odjemalcev strank v združitvi je bilo vključenih v postopek kot zainteresirane tretje stranke v skladu s členom 18(4) Uredbe o združitvah. Obveščeni so bili o obliki in vsebini postopka na podlagi nezaupnih različic obvestila o nasprotovanju. Vendar pa sem zavrnil zahtevo Evropske federacije javnih služb (European Federation of Public Service Unions, EPSU), da prejme nezaupno različico obvestila o nasprotovanju. Zlasti sem upošteval dejstvo, da EPSU ni priznana predstavnica delavcev v zadevnih podjetjih, niti ni združenje potrošnikov v smislu člena 11(c) Uredbe Komisije (ES) 802/2004 (3) in ni pokazala ustreznega interesa za postopek.

Stranke so 20. septembra 2006 ponudile zaveze, da bi odpravile pomisleke v zvezi s konkurenco, opredeljene v obvestilu o nasprotovanju. Izveden je bil tržni preskus zavez in rezultati tržne poizvedbe so pokazali, da zaveze niso zadostne za odpravo pomislekov v zvezi s konkurenco, ki jih je ugotovila Komisija. Strankam je bil nemudoma omogočen dostop do vseh nezaupnih odgovorov udeležencev tržnega preskusa. Niso me prosili, da preverim nepristranskost tržne poizvedbe.

Komisija je v dogovoru s strankami 10. oktobra 2006 sklenila, da postopek podaljša za pet delovnih dni v skladu z drugim odstavkom člena 10(3) Uredbe o združitvah.

Tako so 13. oktobra 2006 stranke predložile nove spremenjene zaveze, da bi odpravile preostale pomisleke v zvezi s konkurenco. Stranke so nakazale, da bi te zaveze nadomestile zaveze, predložene 20. septembra.

Če se bodo obveze, predložene 13. oktobra 2006 izvajale v polnem obsegu, osnutek odločbe ugotavlja, da predlagana koncentracija ne bo bistveno ovirala učinkovite konkurence in je zato združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP.

Menim, da je bila pravica do zaslišanja vseh udeležencev v tem postopku spoštovana.

V Bruslju, 30. oktobra 2006.

Serge DURANDE

---

(1)  UL L 162, 19. 6. 2001, str. 21.

1

(2)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 133, 30.4.2004, str. 1.

3

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/46

---

Mnenje Svetovalnega odbora za koncentracije s 139. sestanka dne 7. aprila 2006 o predhodnem osnutku odločbe v zvezi z zadevo COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring

Poročevalec: Luksemburg

(2007/C 72/21)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) in da ima razsežnost Skupnosti. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da priglašeno dejanje pomeni koncentracijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) in da ima razsežnost Skupnosti.

| 2. | Večina Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da so za presojo zadevnega dejanja upoštevni proizvodni trgi naslednji:






  a) | trg za zagotavljanje mobilnih telekomunikacijskih storitev za končne uporabnike; |
| --- | --- | --- |

2.

Večina Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da so za presojo zadevnega dejanja upoštevni proizvodni trgi naslednji:

a)

trg za zagotavljanje mobilnih telekomunikacijskih storitev za končne uporabnike;

| b) | grosistični trg storitev končevanja klicev; |
| --- | --- |

b)

grosistični trg storitev končevanja klicev;

| c) | grosistični trg za storitve mednarodnega posredovanja. |
| --- | --- |

c)

grosistični trg za storitve mednarodnega posredovanja.

Manjšina se ne strinja s točko a) in manjšina se vzdrži glede točke c).

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so za presojo zadevnega dejanja upoštevni geografski trgi nacionalni. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so za presojo zadevnega dejanja upoštevni geografski trgi nacionalni.

| 4. | Večina Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da bo dejanje, kot je bilo priglašeno, povzročalo enostranske protikonkurenčne učinke na avstrijskem trgu zagotavljanja mobilnih telekomunikacijskih storitev za končne uporabnike in zato bistveno oviralo učinkovito konkurenco na tem trgu. Manjšina odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

4.

Večina Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da bo dejanje, kot je bilo priglašeno, povzročalo enostranske protikonkurenčne učinke na avstrijskem trgu zagotavljanja mobilnih telekomunikacijskih storitev za končne uporabnike in zato bistveno oviralo učinkovito konkurenco na tem trgu. Manjšina odbora se vzdrži.

| 5. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da do povečanja učinkovitosti, ki ga je napovedal T-Mobile, po koncentraciji zelo verjetno ne bo prišlo. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da do povečanja učinkovitosti, ki ga je napovedal T-Mobile, po koncentraciji zelo verjetno ne bo prišlo.

| 6. | Večina Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da so obveznosti, ki so jih predložile stranke, zadostne za odpravo pomislekov glede konkurence in kot rezultat je treba koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom. Manjšina odbora se ne strinja. |
| --- | --- |

6.

Večina Svetovalnega odbora se strinja s Komisijo, da so obveznosti, ki so jih predložile stranke, zadostne za odpravo pomislekov glede konkurence in kot rezultat je treba koncentracijo razglasiti za združljivo s skupnim trgom. Manjšina odbora se ne strinja.

| 7. | Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse točke, ki so bile obravnavane med razpravo. |
| --- | --- |

7.

Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse točke, ki so bile obravnavane med razpravo.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/47

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje v zadevi COMP/M.3916 – T-Mobile Austria/Tele.ring

(v skladu s členoma 15 in 16 Sklepa Komisije (2001/462/ES, ESPJ) z dne 23. maja 2001 o mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci
   (1)
  )

(2007/C 72/22)

Komisija je 21. septembra 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2), s katero podjetje T-Mobile Austria GmbH („T-Mobile“, Avstrija), ki pripada nemški skupini Deutsche Telekom AG („DTAG“), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Tele.ring Unternehmensgruppe („TeleRing“, Avstrija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

Ob koncu prve faze preiskave je Komisija ugotovila, da koncentracija vzbuja resne pomisleke o njeni združljivosti s skupnim trgom in Sporazumom EGP. Pomisleki izhajajo zlasti iz dejstva, da je podjetje TeleRing štelo za najaktivnejšega konkurenta na trgu pri zniževanju cen zaradi med drugim svoje zelo močne spodbude pri gradnji dovolj velike mreže strank, tako da lahko vzpostavi znatne ekonomije obsega za svoje povsem razširjeno mobilno omrežje 2G.

V skladu s tem in kljub obveznostim, ki jih je predlagalo podjetje T-Mobile 19. oktobra 2005, je Komisija 14. novembra 2005 sprožila postopek v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe o združitvah.

T-Mobile ni zahteval dostopa do „ključnih dokumentov “v dokumentaciji Komisije v skladu s poglavjem 7.2. o „Najboljših praksah pri vodenju postopkov nadzora združevanja v ES“.

T-Mobile je 1. decembra 2005 predložil nadaljnji predlog obveznosti.

Obvestilo o nasprotovanju je bilo 8. februarja 2006 poslano podjetju T-Mobile, ki je odgovorilo 27. februarja 2006. Istega dne je bil zagotovljen dostop do dokumentacije. TeleRing je 1. marca 2006 predložil svoje pripombe glede obvestila o nasprotovanju.

Stranki nista zahtevali uradnega ustnega zaslišanja, da bi pojasnili svoje argumente.

Sporazumno s T-Mobile je Komisija 21. februarja 2006 izdala odločbo v skladu z drugim odstavkom člena 10(3) Uredbe o združitvah, da bi postopek podaljšala za 20 delovnih dni.

T-Mobile je 3. marca 2006 predložil izboljšan sklop obveznosti, ki so bile naknadno tržno preverjene. Preskus trga s temi izboljšanimi obveznostmi je bil v veliki meri pozitiven.

Niso me prosili, da preverim nepristranskost poizvedbe.

Glede na ponujene obveznosti in analizo rezultatov tržne analize osnutek odločbe ugotavlja, da je predlagana koncentracija v primeru polnega spoštovanja obveznosti združljiva s skupnim trgom in Sporazumom EGP.

Ob upoštevanju zgoraj navedenega menim, da so bile pravice strank do zaslišanja spoštovane.

Bruselj, 18. aprila 2006.

Serge DURANDE

---

(1)  UL L 162, 19.6.2001, str. 21.

1

(2)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

2

---

V Objave

SODNI POSTOPKI

Sodišče EFTE

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/48

---

Tožba Nadzornega organa EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 15. novembra 2006

(Zadeva E-5/06)

(2007/C 72/23)

Nadzorni organ EFTA, ki ga zastopata Niels Fenger in Arne Torsten Andersen, zastopnika za Nadzorni organ EFTA, 35, Rue Belliard, B-1040 Bruselj, je dne 15. novembra 2006 na sodišče EFTA vložil tožbo proti Kneževini Lihtenštajn.

Vlagatelj zahteva, da Sodišče:

| 1. | ugotovi, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko je za uveljavljanje dodatka za pomoč in postrežbo uvedla zahtevo o dokazilu o stalnem prebivališču v Lihtenštajnu, ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s členom 19(1) in (2), členom 25(1) ter členom 28(1) Akta, navedenega v točki 1 Priloge VI k Sporazumu EGP (Uredba Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu; ter |
| --- | --- |

1.

ugotovi, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko je za uveljavljanje dodatka za pomoč in postrežbo uvedla zahtevo o dokazilu o stalnem prebivališču v Lihtenštajnu, ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s členom 19(1) in (2), členom 25(1) ter členom 28(1) Akta, navedenega v točki 1 Priloge VI k Sporazumu EGP (Uredba Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu; ter

| 2. | Kneževini Lihtenštajn naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Kneževini Lihtenštajn naloži plačilo stroškov postopka.

Pravno in dejansko ozadje ter tožbeni razlogi, navedeni v podporo:

| — | Ta zadeva se nanaša na Hilflosenentschädigung (dodatek za pomoč in postrežbo) v Lihtenštajnu za osebe, ki za opravljanje vsakodnevnih potreb potrebujejo pomoč tretje osebe oziroma stalni osebni nadzor. Dodatek ne dopolnjuje nobene druge dajatve za socialno varnost in se lahko dodeli ne glede na dohodek. Dodatek ni povezan s preteklimi prispevki državi in ne zahteva se, da je prejemnik bolan. |
| --- | --- |

—

Ta zadeva se nanaša na Hilflosenentschädigung (dodatek za pomoč in postrežbo) v Lihtenštajnu za osebe, ki za opravljanje vsakodnevnih potreb potrebujejo pomoč tretje osebe oziroma stalni osebni nadzor. Dodatek ne dopolnjuje nobene druge dajatve za socialno varnost in se lahko dodeli ne glede na dohodek. Dodatek ni povezan s preteklimi prispevki državi in ne zahteva se, da je prejemnik bolan.

| — | Lihtenštajnski zakon določa, da ima prejemnik dodatka stalno prebivališče v Lihtenštajnu. |
| --- | --- |

—

Lihtenštajnski zakon določa, da ima prejemnik dodatka stalno prebivališče v Lihtenštajnu.

| — | Dodatek za pomoč in postrežbo v Lihtenštajnu je vključen v seznam Priloge IIa k Uredbi št. 1408/71 (prim. člen 4(2a)(c) in člen 10a Uredbe) kot posebna denarna dajatev, za katero se ne plačujejo prispevki in ki v skladu z Uredbo ne bi bila izplačljiva v tujino. |
| --- | --- |

—

Dodatek za pomoč in postrežbo v Lihtenštajnu je vključen v seznam Priloge IIa k Uredbi št. 1408/71 (prim. člen 4(2a)(c) in člen 10a Uredbe) kot posebna denarna dajatev, za katero se ne plačujejo prispevki in ki v skladu z Uredbo ne bi bila izplačljiva v tujino.

| — | Nadzorni organ EFTA vendarle zagovarja stališče, da bi bilo pravilno dodatek za pomoč in preskrbo razvrstiti kot denarno dajatev v primeru bolezni (prim. člen 4(1) Uredbe), ki je v skladu s členoma 19(1) in (2), členom 25(1) ter členom 28(1) izplačljiva v tujino. |
| --- | --- |

—

Nadzorni organ EFTA vendarle zagovarja stališče, da bi bilo pravilno dodatek za pomoč in preskrbo razvrstiti kot denarno dajatev v primeru bolezni (prim. člen 4(1) Uredbe), ki je v skladu s členoma 19(1) in (2), členom 25(1) ter členom 28(1) izplačljiva v tujino.

| — | Pravilna razvrstitev dodatka je ključnega pomena pri odločitvi, ali je Kneževina Lihtenštajn dolžna dodeliti dajatev prosilcem, ki nimajo stalnega prebivališča v Lihtenštajnu, vendar pa izpolnjujejo ustrezna merila, kakor so določena v Uredbi. |
| --- | --- |

—

Pravilna razvrstitev dodatka je ključnega pomena pri odločitvi, ali je Kneževina Lihtenštajn dolžna dodeliti dajatev prosilcem, ki nimajo stalnega prebivališča v Lihtenštajnu, vendar pa izpolnjujejo ustrezna merila, kakor so določena v Uredbi.

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/49

---

Tožba Nadzornega organa EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, vložena dne 18. decembra 2006

(Zadeva E-6/06)

(2007/C 72/24)

Nadzorni organ EFTA, ki ga zastopata Niels Fenger in Lorna Young, zastopnika za Nadzorni organ EFTA, 35, Rue Belliard, B-1040 Bruselj, je dne 18. decembra 2006 na sodišče EFTA vložil tožbo proti Kneževini Lihtenštajn.

Vlagatelj zahteva, da Sodišče:

| 1. | ugotovi, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko ni v predpisanem roku sprejela ali obvestila Nadzornega organa o potrebnih ukrepih za izvajanje Akta, navedenega v točki 32g Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s členom 14 tega akta in členom 7 Sporazuma EGP; ter |
| --- | --- |

1.

ugotovi, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko ni v predpisanem roku sprejela ali obvestila Nadzornega organa o potrebnih ukrepih za izvajanje Akta, navedenega v točki 32g Priloge XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s členom 14 tega akta in členom 7 Sporazuma EGP; ter

| 2. | Kneževini Lihtenštajn naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Kneževini Lihtenštajn naloži plačilo stroškov postopka.

Pravno in dejansko ozadje ter tožbeni razlogi, navedeni v podporo:

| — | Zadeva se nanaša na neizvajanje direktive o okoljskem hrupu. |
| --- | --- |

—

Zadeva se nanaša na neizvajanje direktive o okoljskem hrupu.

| — | V predhodnem postopku Lihtenštajn ni ugovarjal, da do izteka roka ni sprejel potrebnih ukrepov za zagotovitev izvajanja direktive. |
| --- | --- |

—

V predhodnem postopku Lihtenštajn ni ugovarjal, da do izteka roka ni sprejel potrebnih ukrepov za zagotovitev izvajanja direktive.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/50

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/25)

| 1. | Komisija je 19. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje China Shipbuilding Industry Corporation group („China Shipbuilding“, Kitajska) s podjetji Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd („Quingdao Qiyao Linshan“, Kitajska), Wärtsilä Corporation („Wärtsilä“, Finska) in Mitsubishi Heavy Industries Ltd („Mitsubishi“, Japonska) z nakupom delnic v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobi skupni nadzor nad celotnim podjetjem – pod imenom Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesen Company („JV“, Kitajska), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje China Shipbuilding Industry Corporation group („China Shipbuilding“, Kitajska) s podjetji Quingdao Qiyao Linshan Power Development Company Ltd („Quingdao Qiyao Linshan“, Kitajska), Wärtsilä Corporation („Wärtsilä“, Finska) in Mitsubishi Heavy Industries Ltd („Mitsubishi“, Japonska) z nakupom delnic v novo ustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobi skupni nadzor nad celotnim podjetjem – pod imenom Quingdao Qiyao Wärtsilä MHI Linshan Marine Diesen Company („JV“, Kitajska), v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za China Shipbuilding: ladjedelstvo, načrtovanje in proizvodnja ladij ter navtične opreme; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za China Shipbuilding: ladjedelstvo, načrtovanje in proizvodnja ladij ter navtične opreme;

| — | za Wärtsilä: dobavitelj ladijskega goriva, globalni operater storitvene mreže; |
| --- | --- |

—

za Wärtsilä: dobavitelj ladijskega goriva, globalni operater storitvene mreže;

| — | za Mitsubishi: proizvajalec težke mehanizacije; |
| --- | --- |

—

za Mitsubishi: proizvajalec težke mehanizacije;

| — | za skupno podjetje JV: izdelovanje in trženje dvotaktnih nizko hitrostnih dizelskih motorjev morskih ladij. |
| --- | --- |

—

za skupno podjetje JV: izdelovanje in trženje dvotaktnih nizko hitrostnih dizelskih motorjev morskih ladij.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4286 – China Shipbuilding/Mitsubishi/Wärtsilä/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/51

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4590 – REWE/Delvita)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/26)

| 1. | Komisija je 16. marca 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Euro-Billa Holding AG („Euro-Billa“, Nemčija), ki je del skupine REWE („REWE“, Nemčija), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Delvita a.s. („Delvita“, Češka republika) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 16. marca 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Euro-Billa Holding AG („Euro-Billa“, Nemčija), ki je del skupine REWE („REWE“, Nemčija), z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Delvita a.s. („Delvita“, Češka republika) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Euro-Billa/REWE: veleprodaja in maloprodaja prehrambenih in neprehrambenih izdelkov, potovanja ter turizem; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Euro-Billa/REWE: veleprodaja in maloprodaja prehrambenih in neprehrambenih izdelkov, potovanja ter turizem;

| — | za Delvita: (del skupine Delhaize) dejavno je na področju maloprodaje prehrambenih in neprehrambenih izdelkov v Češki republiki. |
| --- | --- |

—

za Delvita: (del skupine Delhaize) dejavno je na področju maloprodaje prehrambenih in neprehrambenih izdelkov v Češki republiki.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4590 – REWE/Delvita na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4590 – REWE/Delvita na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/52

---

DRŽAVNA POMOČ – PORTUGALSKA

Državna pomoč št. C 55/06 (prej N 42/05) – Subvencionirane obresti za posojila, odobrena podjetjem v ribiškem sektorju

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/27)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 20. decembra 2006, na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Portugalsko republiko o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Fisheries |
| DG FISH/D/3 „Legal Issues“ |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate General for Fisheries

DG FISH/D/3 „Legal Issues“

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 295 19 42

Te pripombe se posredujejo Portugalski republiki. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Stalno predstavništvo Portugalske pri Evropski uniji je z dopisom z dne 11. januarja 2005 uradno obvestilo Komisijo o novi shemi pomoči, ki predvideva vzpostavitev kreditne linije v višini 60 milijonov EUR, ki bi omogočila donosnost naložb podjetij v ribiškem sektorju, katerih namen je posodobitev in prestrukturiranje investicijskega blaga (ladjevja, predelovalne industrije in ribogojstva). Končni cilj te sheme je podpreti finančno sanacijo podjetij v težavah s pomočjo posojil z zmanjšano obrestno mero.

Osnovna višina posojil ustreza znesku naložb med 10. julijem 2000 in datumom objave Decreto-lei (čl. 1). Znesek pomoči je izražen kot število odstotnih točk olajšave, tj. razlika med referenčno obrestno mero, ki jo je za Portugalsko določila Evropska komisija (trenutno 3,7 %), in obrestno mero, ki jo posojilodajalec zaračuna vsakemu posameznemu upravičencu. Končni dobiček je izračunan na 2,68 %. Ta izračun je rezultat prištevanja točk olajšave za vsako leto.

Finančne institucije, ki so sklenile protokol z IFADAP (Institut za financiranje in razvojno pomoč na področju kmetijstva in ribištva), s katerim je bila določena najvišja nominalna obrestna mera, bodo kredite odobrile v obliki vračljivih posojil.

Ocena, ki jo je opravila Komisija, kaže, da ta predlagana shema ni v skladu s številnimi zahtevami Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah:

| a) | Na podlagi meril o izpolnjevanju pogojev, ki jih uporabljajo portugalske oblasti, ni mogoče dokazati, da so možni upravičenci podjetja v težavah v smislu Smernic; |
| --- | --- |

a)

Na podlagi meril o izpolnjevanju pogojev, ki jih uporabljajo portugalske oblasti, ni mogoče dokazati, da so možni upravičenci podjetja v težavah v smislu Smernic;

| b) | Portugalske oblasti ne zahtevajo ustreznega načrta za prestrukturiranje gospodarskih dejavnosti podjetja; |
| --- | --- |

b)

Portugalske oblasti ne zahtevajo ustreznega načrta za prestrukturiranje gospodarskih dejavnosti podjetja;

| c) | Portugalske oblasti niso predložile podatkov, da izpolnjujejo pogoje za preprečitev nepotrebnega izkrivljanja konkurence v primeru prestrukturiranja srednje velikih podjetij, ter ne izvajajo načela „omejitve pomoči na najnižjo vsoto “ter načela „enkratne pomoči“. |
| --- | --- |

c)

Portugalske oblasti niso predložile podatkov, da izpolnjujejo pogoje za preprečitev nepotrebnega izkrivljanja konkurence v primeru prestrukturiranja srednje velikih podjetij, ter ne izvajajo načela „omejitve pomoči na najnižjo vsoto “ter načela „enkratne pomoči“.

Poleg tega portugalske oblasti niso povečale referenčne obrestne mere, ki je bila določena za Portugalsko, za premijo za tveganje, kakor to zahteva Obvestilo Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj.

Kot zadnje Komisija meni, da nameravajo portugalske oblasti formalno zmanjšati ladjevje, kar se ne more šteti za skladno z zahtevami Smernic za ribištvo.

BESEDILO DOPISA

„A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e enunciado no Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE (1).

1.   PROCEDIMENTO

Por carta de 11 de Janeiro de 2005, a Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia notificou a Comissão de um regime de auxílios estatais destinado a alargar a validade e o âmbito de aplicação do regime de auxílios estatais aprovado pela Comissão com o número de referência N 676/98 por Decisão de 1 de Março de 2000 (2).

Por cartas de 26 de Janeiro de 2005, 3 de Maio de 2005, 6 de Outubro de 2005 e 30 de Maio de 2006, os serviços da Comissão enviaram pedidos de informações complementares às autoridades portuguesas, aos quais estas últimas responderam por cartas de 17 de Março de 2005, 5 de Agosto de 2005, 2 de Setembro de 2005, 7 de Outubro de 2005 e 22 de Junho de 2006.

2.   DESCRIÇÃO

2.1.   Natureza e montante do auxílio

O regime proposto destina-se a apoiar a recuperação financeira de empresas que se encontram em situação difícil devido à realização de investimentos. Para esse efeito, as autoridades portuguesas prevêem o estabelecimento de uma linha de crédito no montante de 60 milhões de EUR, cujo objectivo é tornar rentáveis os investimentos efectuados por empresas do sector das pescas no âmbito da modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas (frota, indústria transformadora e aquicultura).

O regime é instituído por um decreto-lei, transmitido à Comissão na fase de projecto, que se aplica ao conjunto do sector das pescas, incluindo a pesca, produção aquícola, transformação e comercialização.

A base dos empréstimos corresponde ao montante dos investimentos realizados entre 10 de Julho de 2000 e a data de entrada em vigor do decreto-lei (artigo 1.o). Nesse contexto, os investimentos tomados em consideração são aqueles para os quais as empresas em causa beneficiaram do apoio do IFOP.

Os empréstimos beneficiam de uma taxa de juro reduzida. O montante total dos empréstimos a conceder pelas instituições de crédito é de sessenta milhões de EUR (artigo 2.o do decreto-lei), dos quais, de acordo com ponto 1.7 do formulário de notificação enviado pelas autoridades portuguesas, se estima que cerca de dez milhões sejam suportados pelo orçamento do Estado através de bonificações de juros.

O artigo 5.o do decreto-lei indica que os empréstimos são concedidos pelo prazo máximo de dez anos e amortizáveis anualmente, até ao máximo de oito prestações de igual montante, ocorrendo a primeira amortização no máximo três anos após a data prevista para a utilização do crédito.

As bonificações de juros são repartidas por seis anos e correspondem, respectivamente, a 90 %, 70 %, 60 %, 40 % e 30 % da taxa de referência de 4,5 %. De acordo com as autoridades portuguesas, a bonificação efectiva será de 4,05 %, 3,15 %, 2,70 %, 1,80 % e 1,35 % em cada um dos seis anos.

O montante do auxílio é expresso em pontos de bonificação, ou seja, a diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. Calcula-se que o resultado final seja de 2,68 % por cada 100 unidades de crédito. Este cálculo resulta da adição dos pontos de bonificação relativos a cada ano.

Prevê-se que o número de beneficiários do auxílio seja de 150, no máximo.

2.2.   Elegibilidade

As empresas elegíveis são empresas do sector das pescas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento em estruturas produtivas representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos. As autoridades portuguesas indicaram igualmente que, para poder beneficiar do auxílio, as pessoas singulares ou colectivas devem satisfazer as seguintes condições:

| — | apresentar um plano de reestruturação, |
| --- | --- |

—

apresentar um plano de reestruturação,

| — | comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo, |
| --- | --- |

—

comprovar a sua viabilidade técnica e económico-financeira a longo prazo,

| — | encontrar-se em situação financeira difícil. |
| --- | --- |

—

encontrar-se em situação financeira difícil.

Têm acesso à linha de crédito todos os tipos de empresas do sector das pescas, mas as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de qualquer caso individual em que o auxílio fosse solicitado por uma grande empresa.

2.3.   Existência de um plano de reestruturação para as empresas elegíveis

As empresas elegíveis devem apresentar um plano de reestruturação, destinada a restabelecer a sua viabilidade a longo prazo mediante cobertura dos encargos financeiros e obtenção de uma rendibilidade mínima dos investimentos efectuados, por forma a estarem em posição de enfrentar a concorrência com os seus fundos próprios.

Os planos de reestruturação das empresas elegíveis são directamente avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais, por sua vez, informam, em seguida, as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa.

2.4.   Procedimento

Os créditos são concedidos sob a forma de empréstimos reembolsáveis pelas instituições crédito que tenham celebrado um protocolo com o IFADAP (Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricultura e das Pescas), que estabelece uma taxa de juro nominal máxima. Os pedidos são avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos de acordo com aos seus próprios procedimentos. As instituições de crédito informam subsequentemente as autoridades portuguesas da situação individual de cada empresa beneficiária de um empréstimo.

Para fins de controlo, as instituições de crédito devem apresentar imediatamente ao IFADAP todas as informações exigidas em relação aos empréstimos concedidos. O próprio IFADAP pode solicitar aos beneficiários quaisquer informações ou documentos que considere necessários para avaliar a situação da empresa.

Se se concluir que um beneficiário não respeitou todas as suas obrigações, o empréstimo é cancelado e a instituição de crédito pode solicitar o seu reembolso.

3.   APRECIAÇÃO

3.1.   Procedimento

Ao notificar o auxílio previsto antes da sua entrada em vigor, as autoridades portuguesas cumpriram a obrigação enunciada no n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE.

A alínea c) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho estabelece que se entende por “novo auxílio, quaisquer auxílios, isto é, regimes de auxílio e auxílios individuais, que não sejam considerados auxílios existentes, incluindo as alterações a um auxílio existente”. As alterações do regime de auxílio N 676/98 notificados pelas autoridades portuguesas constituem, por conseguinte, um novo auxílio na acepção do referido regulamento. Além disso, o âmbito de aplicação e a base jurídica das medidas notificadas afiguram-se totalmente independentes do regime N 676/98, pelo que a Comissão examina as medidas a título de regime distinto. A compatibilidade do projecto é avaliada abaixo.

3.2.   Auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE

A proposta de regime em análise pretende reduzir as taxas de juro de empréstimos concedidos a empresas privadas no sector das pescas. Assim, a medida beneficia essas empresas. As taxas de juro reduzidas são suportadas pelo orçamento do Estado, sendo a medida criada por uma lei. Por este motivo, a Comissão considera que o regime constitui uma vantagem para as empresas em causa, financiada através de fundos públicos e imputada ao Estado.

Além disso, o auxílio é concedido a um número limitado de empresas do sector das pescas, assumindo, pois, uma natureza selectiva. Por outro lado, as empresas beneficiárias estão em concorrência directa com outras empresas do sector das pescas tanto em Portugal como noutros Estados-Membros ou com empresas de outros sectores cujos produtos estejam em concorrência directa com os produtos de pesca.

Em consequência, o auxílio concedido ao abrigo deste regime distorce ou ameaça distorcer a concorrência e deve ser considerado um auxílio estatal na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE. O auxílio em análise só poderá ser considerado compatível com o mercado comum se for susceptível de beneficiar de uma das derrogações previstas no Tratado CE.

3.3.   Base da apreciação

Uma vez que o auxílio se destina ao sector das pescas, o regime notificado deve ser avaliado no âmbito da legislação comunitária pertinente, nomeadamente os artigos 87.o-88.o do Tratado CE e as Directrizes para o exame dos auxílios estatais no sector das pescas e da aquicultura (3) (a seguir denominadas “directrizes para o sector das pescas”).

As autoridades portuguesas consideram que o auxílio concedido no âmbito do regime proposto constitui um auxílio ao investimento. Contudo, a Comissão verifica que o auxílio visa atenuar a carga financeira representada pelo reembolso de empréstimos. Embora o auxílio esteja associado a investimentos, o investimento em si já foi realizado. Por conseguinte, o auxílio não tem por efeito apoiar um investimento mas atenua a carga financeira resultante de investimentos realizados anteriormente pelas empresas em causa.

O auxílio induz, pois, a melhoria do rendimento dessas empresas. O auxílio deve ser considerado um auxílio ao funcionamento, sendo, em conformidade com o ponto 3.7 das directrizes para o sector das pescas, a esse título, em princípio, incompatível com o mercado comum.

Porém, o auxílio só é concedido a empresas que as autoridades portuguesas considerem estar em dificuldade. Nesse contexto, o auxílio poderia ser considerado um auxílio à reestruturação. O ponto 4.1.2. das directrizes para o sector das pescas estabelece que “os auxílios estatais de emergência e à reestruturação de empresas em dificuldade serão apreciados de acordo com as Orientações comunitárias dos auxílios estatais de emergência e à reestruturação concedidos a empresas em dificuldade (4)” (a seguir denominadas “orientações para a reestruturação”). Tal foi também recentemente sublinhado pela Comissão no ponto 3 da Comunicação de 9 de Março de 2006 ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a melhoria da situação económica no sector das pescas (5). Para além dos requisitos enunciados nas orientações para a reestruturação, os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária. Em consequência, o regime notificado será avaliado à luz das orientações para a reestruturação, assim como da condição suplementar de as empresas que exercem a pesca marítima elaborarem e apresentarem à Comissão um plano adequado, destinado a reduzir as capacidades da frota além do obrigatório por força do direito comunitário.

3.4.   Grandes empresas abrangidas pelo regime

De acordo com as informações apresentadas pelas autoridades portuguesas, todos os tipos de empresas do sector das pescas podem ser beneficiárias da linha de crédito proposta. Contudo, é de observar que, por força das orientações para a reestruturação (pontos 78-85), a Comissão só pode autorizar regimes de auxílios de emergência e/ou à reestruturação para pequenas e médias empresas em dificuldade se estas forem abrangidas pela definição comunitária de PME.

É verdade que as autoridades portuguesas indicaram que notificariam a Comissão de todos os casos individuais em que uma grande empresa solicitasse o auxílio. Porém, à luz das orientações para a reestruturação, o regime de auxílio proposto deve limitar-se estritamente às PME. Por estes motivos, a Comissão restringe a sua avaliação infra a auxílios à reestruturação das PME.

3.5.   Elegibilidade das empresas candidatas

Os pontos 9, 10 e 11 das orientações para a reestruturação estabelecem certos critérios que permitem a identificação das “empresas em dificuldade”.

O princípio de base é que a empresa deve ser incapaz de suportar prejuízos que, na ausência de uma intervenção externa, a condenariam ao desaparecimento quase certo a curto ou médio prazo. As circunstâncias que, nos termos das orientações para a reestruturação, indicam que uma empresa se encontra em dificuldade são, nomeadamente, o desaparecimento de mais de metade do seu capital subscrito e a perda de mais de um quarto desse capital nos últimos 12 meses ou o facto de a empresa preencher, nos termos do direito nacional, as condições para ser objecto de um processo de falência ou de insolvência.

As autoridades portuguesas consideram que o ponto 11 das orientações para a reestruturação confere aos Estados-Membros um certo grau de discrição ao determinar se uma empresa está ou não em dificuldade. A Comissão observa que, contrariamente ao ponto 10, que enuncia critérios objectivos que determinam em que condições uma empresa é considerada em dificuldade, o ponto 11 contém critérios subjectivos que fazem parte da avaliação da compatibilidade do auxílio com o mercado comum com base nas orientações para a reestruturação elaboradas pela Comissão. Além disso, nos termos do ponto 79 das orientações, salvo disposição em contrário constante de regras sectoriais em matéria de auxílios estatais, os auxílios a favor de pequenas e médias empresas só estão dispensados de notificação individual se a empresa beneficiária preencher pelo menos um dos três critérios enunciados no ponto 10. Os auxílios a favor de empresas que não satisfaçam nenhum destes três critérios, devem ser notificados individualmente à Comissão a fim de que esta possa apreciar o carácter de empresa em dificuldade do beneficiário. Por conseguinte, se uma PME não satisfizer nenhum dos três critérios do ponto 10, o auxílio deve ser notificado individualmente à Comissão, que avaliará se a empresa está realmente em dificuldade.

É de assinalar igualmente que a última frase do ponto 11 estabelece que uma empresa só é elegível após verificação da sua incapacidade de garantir a sua recuperação com os seus recursos próprios.

No regime de auxílio proposto, as empresas elegíveis são aquelas para as quais o pagamento dos juros gerados pela dívida contraída para fins de investimento representem 15 % ou mais dos resultados brutos obtidos em pelo menos um dos três últimos exercícios económicos.

Embora se afigure muito distante das circunstâncias identificadas pelas orientações para a reestruturação como constituindo uma indicação de que as empresas estão em situação de dificuldade, este limiar permitiria, na opinião das autoridades portuguesas, identificar as empresas que não estão em posição de garantir a sua recuperação financeira sem auxílio estatal.

Por carta de 30 de Maio de 2006 (FISH(06)D/6650), a Comissão solicitou às autoridades portuguesas a apresentação de informações exaustivas sobre a estrutura financeira das empresas de pesca em Portugal, a fim de demonstrar que 15 % dos resultados brutos podem ser considerados um limiar adequado para determinar que as empresas se encontram em dificuldade. Não obstante, a resposta enviada pelas autoridades portuguesas em 28 de Junho de 2006 (ref. 001521) reitera simplesmente o que designam por um “poder discricionário”, concedido aos Estados-Membros pelo ponto 11 das orientações para a reestruturação. A resposta não contém nenhum elemento que permita à Comissão verificar a adequação deste critério para determinar quais as empresas que podem ser consideradas em dificuldade.

Atendendo ao exposto, a Comissão é de opinião que as autoridades portuguesas não conseguiram demonstrar que as empresas potencialmente elegíveis são empresas em dificuldade na acepção das orientações para a reestruturação, pelo que duvida que esta condição das orientações seja respeitada.

3.6.   Existência de planos de reestruturação

No respeitante aos regimes de auxílios concedidos às PME, o ponto 82 das orientações para a reestruturação estabelece que “a Comissão só poderá autorizar regimes de auxílios à reestruturação se a concessão dos auxílios for sujeita à execução completa por parte do beneficiário de um plano de reestruturação previamente aprovado pelo Estado-Membro e que satisfaça as seguintes condições:

| a) | Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37; |
| --- | --- |

a)

Restauração da viabilidade: são aplicáveis os critérios definidos nos pontos 34 a 37;

| b) | Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42; |
| --- | --- |

b)

Prevenção de distorções indevidas da concorrência: uma vez que os auxílios às pequenas empresas são menos susceptíveis de distorcer a concorrência, o princípio enunciado nos pontos 38 a 42 não é aplicável, salvo disposição em contrário das regras sectoriais em matéria de auxílios estatais. Os regimes devem em contrapartida prever que as empresas beneficiárias não poderão proceder a qualquer aumento de capacidade durante o plano de reestruturação. No que se refere às empresas de média dimensão, aplicam-se os pontos 38 a 42;

| c) | Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45; |
| --- | --- |

c)

Auxílios limitados ao mínimo necessário: são aplicáveis os princípios definidos nos pontos 43, 44 e 45;

| d) | Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.” |
| --- | --- |

d)

Alteração do plano de reestruturação: qualquer alteração no plano de reestruturação deve respeitar as regras descritas nos pontos 52, 53 e 54.”

Acresce que o ponto 83 estipula que os regimes devem indicar o montante máximo do auxílio susceptível de ser concedido a uma mesma empresa no âmbito de uma operação de auxílio de emergência e/ou à reestruturação e que o montante máximo para a concessão combinada de auxílios de emergência e à reestruturação a uma empresa não pode ultrapassar 10 milhões de EUR, incluindo em caso de cumulação com outras fontes ou outros regimes. Qualquer auxílio que ultrapasse esse montante deve ser notificado individualmente à Comissão.

O ponto 84 exige, além disso, que seja respeitado “o princípio do auxílio único”, especificando o ponto 85 que os Estados-Membros devem também notificar individualmente à Comissão os auxílios nos casos em que uma empresa tiver adquirido activos de outra empresa que tenha já recebido um auxílio de emergência ou à reestruturação.

Com base nas informações disponíveis, a Comissão tem sérias dúvidas quanto à tomada em consideração pelo regime notificado de todas as condições indicadas acima. No respeitante aos planos de reestruturação, embora o regime notificado exija que os beneficiários apresentem um plano de reestruturação para as empresas em causa, a Comissão, com base nas informações disponíveis, tem sérias dúvidas de que estes planos obedeçam a todos os requisitos estabelecidos nos pontos 34-37 das orientações em causa. Tal como definidos no regime notificado, estes planos visam essencialmente auxiliar as empresas a reembolsar as dívidas contraídas para a modernização das suas estruturas produtivas, ou seja, prevêem apenas a reestruturação financeira das dívidas das empresas em causa por meio do auxílio concedido. Os planos não constituem, porém, um plano de reestruturação da actividade económica da empresa. Em particular, o regime notificado não exige a inclusão, nos planos de reestruturação, de uma análise económica aprofundada da situação da empresa, que permita a identificação das circunstâncias que suscitaram as suas dificuldades, nem propostas relativas às medidas e adaptações necessárias para permitir à empresa beneficiária evoluir para uma nova estrutura que lhe ofereça perspectivas de viabilidade a longo prazo e a possibilidade de funcionar com os seus recursos próprios.

Na opinião das autoridades portuguesas, no caso presente, a reestruturação económica das empresas em causa não se afigura necessária, uma vez que os subsídios não visam investimentos futuros mas a renegociação de dívidas assumidas no âmbito da modernização e reestruturação das estruturas produtivas.

A Comissão considera, contudo, que as orientações exigem que a reestruturação de uma empresa, nem que meramente financeira, abranja, em todos os casos, um certo número de medidas destinadas a melhorar a sua viabilidade e a abandonar as actividades que, mesmo após a reestruturação, continuariam a ser estruturalmente deficitárias. Além disso, o plano de reestruturação deve ter em conta, nomeadamente, a situação e a evolução previsível da oferta e da procura no mercado dos produtos em causa, com cenários que traduzam hipóteses optimistas, pessimistas e intermédias, bem como os pontos fortes e fracos específicos da empresa.

Por outro lado, de acordo com as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas, os planos de reestruturação serão avaliados e aprovados pelas instituições de crédito que concedem os empréstimos, as quais informarão posteriormente as autoridades portuguesas sobre a situação específica de cada empresa. Porém, é de sublinhar que, nos termos do ponto 59 das orientações para a reestruturação, o plano de reestruturação deve, no caso das PME, “ser aprovado pelo Estado-Membro em causa e ser comunicado à Comissão”. Na opinião da Comissão, tal significa que, embora a avaliação dos planos possa ser confiada às instituições de crédito, a aprovação formal deve ser feita pela autoridade competente que concederá o auxílio.

3.7.   Distorção indevida da concorrência e proporcionalidade do auxílio

A alínea b) do ponto 82 das orientações para a reestruturação refere-se aos pontos 38-42 das mesmas, os quais estabelecem várias condições a fim de evitar distorções indevidas da concorrência em caso de reestruturação das médias empresas. No tocante às pequenas empresas, os regimes devem prever que as empresas beneficiárias não aumentem a sua capacidade durante a reestruturação. No que se refere às empresas de médias dimensões, os planos de reestruturação devem prever as necessárias medidas compensatórias, a fim de garantir que sejam minimizados os efeitos negativos nas trocas comerciais. A Comissão observa que as autoridades portuguesas não apresentaram quaisquer informações sobre o cumprimento dos critérios estabelecidos nos referidos pontos.

Acresce que, de acordo com os pontos 43 a 45, os auxílios devem “ser limitados ao mínimo necessário”. Este princípio implica que os beneficiários do auxílio contribuam de modo significativo para o plano de reestruturação através dos seus fundos próprios. As autoridades portuguesas indicaram que não tiveram em conta estas exigências no regime de auxílio proposto por considerarem que este último não prevê nenhum auxílio directo em termos de capital. Cabe, porém, à Comissão sublinhar que este princípio é aplicável a todos os tipos de auxílio à reestruturação, não se limitando, pois, aos casos em que é concedido um auxílio directo.

Por último, os pontos 72-77 das orientações para a reestruturação estabelecem o princípio do “auxílio único”, segundo o qual os auxílios de emergência e à reestruturação só podem ser concedidos uma única vez, a fim de evitar que as empresas sejam apoiadas quando só conseguem sobreviver graças aos sucessivos apoios do Estado. Sempre que for notificado à Comissão um projecto de auxílio de emergência ou à reestruturação, o Estado-Membro deve especificar se a empresa em causa já beneficiou de auxílios estatais deste tipo. No caso dos regimes de auxílio que beneficiam várias empresas, as autoridades nacionais devem assegurar que seja observado este princípio e fornecer à Comissão as informações pertinentes que lhe permitam verificar que as empresas beneficiárias não tenham anteriormente recebido auxílios de emergência ou à reestruturação.

De acordo com as autoridades portuguesas, o apoio financeiro proposto beneficiará empresas que investiram na modernização e reestruturação das suas estruturas produtivas. Estes investimentos devem ser compatíveis com a legislação comunitária e com os limites estabelecidos para os auxílios ao investimento no sector das pescas e da aquicultura. Porém, as autoridades portuguesas não transmitiram informações que permitam verificar que o princípio do “auxílio único ”será respeitado no âmbito do regime de auxílio proposto.

3.8.   Método de estabelecimento das taxas de referência e de actualização

As autoridades portuguesas indicaram que, em conformidade com o disposto no anexo III das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional (6), o auxílio ao investimento sob a forma de empréstimo bonificado, previsto pelo regime proposto, é, em primeiro lugar, expresso em pontos de bonificação, ou seja, na diferença entre a taxa de referência fixada pela Comissão Europeia para Portugal (actualmente 3,7 %) e a taxa aplicada a cada beneficiário individual pelo organismo que concede o empréstimo. As mesmas autoridades admitem, contudo, que a taxa de referência não foi aumentada de nenhum prémio, não obstante o facto de os beneficiários potenciais serem empresas em dificuldade e estarem, por conseguinte, sujeitas a um risco específico.

O resultado final é de 2,68 %. Este cálculo resulta da adição dos pontos de redução para cada ano.

A Comissão considera que, à luz do disposto na Comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização (7), as autoridades portuguesas deviam ter aumentado a taxa de referência fixada para Portugal de um prémio de risco, por forma a compensar o risco potencial inerente às empresas em dificuldade. De contrário, os pontos de bonificação não são realistas, uma vez que, quando o regime se aplica efectivamente a empresas em dificuldade, não tomam em consideração a taxa efectiva que uma instituição de crédito fixaria em condições normais para uma empresa em dificuldade.

3.9.   Redução das capacidades da frota

O ponto 4.1.2 das directrizes para o sector das pescas estabelece que os auxílios estatais à reestruturação de empresas em dificuldade cuja principal actividade consista na pesca marítima apenas podem ser concedidos se tiver sido apresentado à Comissão um plano adequado que preveja reduções da capacidade da frota superiores às reduções exigidas pela legislação comunitária.

As autoridades portuguesas exprimiram o seu empenho em reduzir a frota que beneficia do regime de auxílio em causa de 1,005 vezes as novas capacidades da frota introduzidas no período efectivo de bonificação de três anos. As mesmas autoridades acrescentam que esta redução de 0,5 % será aplicada cumulativamente a outras acções de redução da frota empreendidas por Portugal nos termos de legislação comunitária, nomeadamente planos de recuperação e gestão.

As autoridades portuguesas observam ainda que a frota portuguesa foi sujeita a uma redução drástica nos últimos 15 anos.

A Comissão considera que o compromisso assumido no sentido de reduzir a frota com base num rácio de apenas 1:1,005 se apresenta meramente como uma diminuição formal, que não pode ser considerada uma verdadeira redução no espírito das directrizes supracitadas. Por outro lado, as autoridades portuguesas não fornecem nenhuma indicação sobre a forma como essa redução será aplicada, por exemplo, consoante o tipo de actividade de pesca exercida ou o tipo de navio.

3.10.   Conclusão

Atendendo ao exposto, a Comissão tem sérias dúvidas de que o regime notificado cumpra as directrizes para o sector das pescas e as orientações para a reestruturação aplicáveis, assim como o previsto na comunicação da Comissão relativa ao método de fixação das taxas de referência e de actualização.

4.   PROPOSTA

A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações comunicadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento formal de investigação previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE por ter sérias dúvidas quanto à compatibilidade deste regime de auxílio com o mercado comum.

À luz do que precede, a Comissão convida o Governo português, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e no artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE, a apresentar as suas observações e fornecer quaisquer informações úteis para a avaliação do auxílio em causa, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta aos potenciais beneficiários do auxílio.

A Comissão recorda às autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.

Por último, a Comissão comunica às autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE, mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta. As partes interessadas acima referidas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação.“

---

(1)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

1

(2)  Ref. SG (2000) D/101992 (JO C 110 de 15.4.2000, p. 44).

2

(3)  JO C 229 de 14.9.2004, p. 5.

3

(4)  JO C 288 de 9.10.1999, p. 2.

4

(5)  COM(2006) 103 final.

5

(6)  JO C 74 de 10.3.1998, p. 9.

6

(7)  JO C 273 de 9.9.1997, p. 3.

7

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/58

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4624 – EQT/Scandic)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/28)

| 1. | Komisija je 19. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje EQT V Limited („EQT“, Združeno kraljestvo), ki je pod nadzorom podjetja Investor AB („Investor“, Švedska), z nakupom delnic pridobi nadzor nad deli podjetja Scandic Hotels AB („Scandic“, Švedska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje EQT V Limited („EQT“, Združeno kraljestvo), ki je pod nadzorom podjetja Investor AB („Investor“, Švedska), z nakupom delnic pridobi nadzor nad deli podjetja Scandic Hotels AB („Scandic“, Švedska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Investor: investicijska družba; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Investor: investicijska družba;

| — | za EQT: investicijski sklad; |
| --- | --- |

—

za EQT: investicijski sklad;

| — | za Scandic: hotelirstvo. |
| --- | --- |

—

za Scandic: hotelirstvo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4624 – EQT/Scandic na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4624 – EQT/Scandic na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 29.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 72/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 72/59

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4608 – Siemens/UGS)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 72/29)

| 1. | Komisija je 21. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Siemens Aktiengesellschaft („Siemens“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem UGS Capital Corporation („UGS“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 21. marca 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Siemens Aktiengesellschaft („Siemens“, Nemčija) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem UGS Capital Corporation („UGS“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Siemens: informacijska in komunikacijska tehnologija, sistemi za avtomatizacijo in nadzor, sistemi za proizvodnjo energije, medicinske rešitve, prometni sistemi, strelovodne, finančne in nepremičninske storitve; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Siemens: informacijska in komunikacijska tehnologija, sistemi za avtomatizacijo in nadzor, sistemi za proizvodnjo energije, medicinske rešitve, prometni sistemi, strelovodne, finančne in nepremičninske storitve;

| — | za podjetje UGS: programska oprema za upravljanje življenjskega ciklusa izdelka. |
| --- | --- |

—

za podjetje UGS: programska oprema za upravljanje življenjskega ciklusa izdelka.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4608 – Siemens/UGS na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4608 – Siemens/UGS na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---