# Euroopan unionin C 89/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 89 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta24. huhtikuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 89

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta24. huhtikuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2007/C 089/01 | EU–Libanon-assosiaationeuvoston suositus N:o 1/2007, tehty 19 päivänä tammikuuta 2007, EU–Libanon-toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2007/C 089/02 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010 | 2 |
| 2007/C 089/03 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 7 |
| 2007/C 089/04 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Bulgarian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 11 |
| 2007/C 089/05 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 15 |
| 2007/C 089/06 | Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Romanian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009 | 19 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2007/C 089/01

EU–Libanon-assosiaationeuvoston suositus N:o 1/2007, tehty 19 päivänä tammikuuta 2007, EU–Libanon-toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta

1

LAUSUNNOT

Neuvosto

2007/C 089/02

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

2

2007/C 089/03

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

7

2007/C 089/04

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Bulgarian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

11

2007/C 089/05

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

15

2007/C 089/06

Neuvoston lausunto, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007, Romanian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

19

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2007/C 089/07 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 23 |
| 2007/C 089/08 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 26 |
| 2007/C 089/09 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 30 |
| 2007/C 089/10 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  ) | 37 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2007/C 089/07

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

23

2007/C 089/08

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

26

2007/C 089/09

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

30

2007/C 089/10

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  )

1

37

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2007/C 089/11 | Euron kurssi | 38 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2007/C 089/12 | Tupakan viljelysopimusten rekisteröinnistä vastaavat toimivaltaiset elimet | 39 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2007/C 089/11

Euron kurssi

38

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2007/C 089/12

Tupakan viljelysopimusten rekisteröinnistä vastaavat toimivaltaiset elimet

39

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2007/C 089/13 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag) (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 089/14 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 43 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2007/C 089/13

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag) (
  1
  )

1

42

2007/C 089/14

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/1

---

EU–LIBANON-ASSOSIAATIONEUVOSTON SUOSITUS N:o 1/2007,

tehty 19 päivänä tammikuuta 2007,

EU–Libanon-toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta

(2007/C 89/01)

EU:N JA LIBANONIN ASSOSIAATIONEUVOSTO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Libanonin tasavallan assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen, jäljempänä ’Euro–Välimeri-sopimus’, ja erityisesti sen 76 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euro–Välimeri-sopimuksen 76 artiklassa annetaan assosiaationeuvostolle valtuudet antaa aiheellisia suosituksia sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Euro–Välimeri-sopimuksen 76 artiklassa annetaan assosiaationeuvostolle valtuudet antaa aiheellisia suosituksia sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (2) | Euro–Välimeri-sopimuksen 86 artiklan mukaan osapuolet toteuttavat kaikki yleiset ja erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden tästä sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi ja huolehtivat siitä, että sopimuksessa vahvistetut tavoitteet saavutetaan. |
| --- | --- |

(2)

Euro–Välimeri-sopimuksen 86 artiklan mukaan osapuolet toteuttavat kaikki yleiset ja erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden tästä sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi ja huolehtivat siitä, että sopimuksessa vahvistetut tavoitteet saavutetaan.

| (3) | Euro–Välimeri-sopimuksen osapuolet ovat päässeet yksimielisyyteen EU-Libanon-toimintasuunnitelman tekstistä. |
| --- | --- |

(3)

Euro–Välimeri-sopimuksen osapuolet ovat päässeet yksimielisyyteen EU-Libanon-toimintasuunnitelman tekstistä.

| (4) | EU-Libanon-toimintasuunnitelmalla tuetaan Euro–Välimeri-sopimuksen täytäntöönpanoa siten, että osapuolet määrittelevät ja sopivat siinä sopimuksen täytäntöönpanoa ohjaavat käytännön toimenpiteet. |
| --- | --- |

(4)

EU-Libanon-toimintasuunnitelmalla tuetaan Euro–Välimeri-sopimuksen täytäntöönpanoa siten, että osapuolet määrittelevät ja sopivat siinä sopimuksen täytäntöönpanoa ohjaavat käytännön toimenpiteet.

| (5) | Toimintasuunnitelmalla on kaksi tarkoitusta: yhtäältä siinä määritetään käytännön vaiheet, joiden kautta osapuolet voivat täyttää Euro–Välimeri-sopimuksesta johtuvat velvoitteensa, ja toisaalta sen avulla luodaan laajempi kehys EU:n ja Libanonin suhteiden lujittamiselle niin, että edetään huomattavaan taloudelliseen yhdentymiseen ja syvempään poliittiseen yhteistyöhön Euro–Välimeri-sopimuksen yleisten tavoitteiden mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

Toimintasuunnitelmalla on kaksi tarkoitusta: yhtäältä siinä määritetään käytännön vaiheet, joiden kautta osapuolet voivat täyttää Euro–Välimeri-sopimuksesta johtuvat velvoitteensa, ja toisaalta sen avulla luodaan laajempi kehys EU:n ja Libanonin suhteiden lujittamiselle niin, että edetään huomattavaan taloudelliseen yhdentymiseen ja syvempään poliittiseen yhteistyöhön Euro–Välimeri-sopimuksen yleisten tavoitteiden mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Ainoa artikla

Assosiaationeuvosto suosittaa, että osapuolet panevat täytäntöön EU-Libanon-toimintasuunnitelman (1) siinä laajuudessa kuin täytäntöönpanolla edistetään Euro–Välimeri-sopimuksen tavoitteiden saavuttamista.

Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2007.

Assosiaationeuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F.-W. STEINMEIER

---

(1)  http//register.consilium.europa.eu

1

---

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/2

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007,

Belgian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2010

(2007/C 89/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tarkasteli 27 päivänä maaliskuuta 2007 Belgian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010 (2). |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tarkasteli 27 päivänä maaliskuuta 2007 Belgian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2010 (2).

| 2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 2,7 prosentista keskimäärin 2,2 prosenttiin ohjelman jäljellä olevalla kaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 2,7 prosentista keskimäärin 2,2 prosenttiin ohjelman jäljellä olevalla kaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| 3) | Nykyinen tarkistettu vakausohjelma perustuu oletukseen tasapainossa olevasta talousarviosta vuonna 2006. Uusimmat tiedot näyttävät suurelta osin vahvistavan tämän oletuksen, vaikka komission yksiköiden syksyn talousennusteessa julkisen talouden alijäämäksi oli arvioitu 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2006 suhdannekehitys osoittautui selvästi edellisessä tarkistuksessa odotettua paremmaksi ja menotilanne kehittyi pitkälti odotusten mukaisesti, mutta tulot olivat odotettua alhaisemmat (etenkin koska verokiilan pienentämiseksi tarkoitetun, vuonna 2001 toteutetun välittömän verotuksen uudistuksen loppuvaiheen vaikutukset oli aliarvioitu). Vajausta kompensoi osittain se, että suunnitellut kertaluonteiset toimenpiteet tuottivat odotettua paremman tuloksen, ja lisäksi toteutettiin eräitä muitakin, luonteeltaan rajallisia kertaluonteisia toimenpiteitä. Tästä syystä julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) heikkeni huomattavasti vuonna 2006, lähinnä tuloja supistaneiden toimenpiteiden vuoksi. |
| --- | --- |

3)

Nykyinen tarkistettu vakausohjelma perustuu oletukseen tasapainossa olevasta talousarviosta vuonna 2006. Uusimmat tiedot näyttävät suurelta osin vahvistavan tämän oletuksen, vaikka komission yksiköiden syksyn talousennusteessa julkisen talouden alijäämäksi oli arvioitu 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2006 suhdannekehitys osoittautui selvästi edellisessä tarkistuksessa odotettua paremmaksi ja menotilanne kehittyi pitkälti odotusten mukaisesti, mutta tulot olivat odotettua alhaisemmat (etenkin koska verokiilan pienentämiseksi tarkoitetun, vuonna 2001 toteutetun välittömän verotuksen uudistuksen loppuvaiheen vaikutukset oli aliarvioitu). Vajausta kompensoi osittain se, että suunnitellut kertaluonteiset toimenpiteet tuottivat odotettua paremman tuloksen, ja lisäksi toteutettiin eräitä muitakin, luonteeltaan rajallisia kertaluonteisia toimenpiteitä. Tästä syystä julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) heikkeni huomattavasti vuonna 2006, lähinnä tuloja supistaneiden toimenpiteiden vuoksi.

| 4) | Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on varmistaa yhä korkean velkasuhteen (lähes 90 prosenttia vuonna 2006) jatkuva supistuminen alle 75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 keräämällä vähittäin nimellisiä ylijäämiä (0,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 0,9 prosenttiin vuonna 2010) tuleviin ikääntymisen vaikutuksiin valmistautumiseksi. Perusylijäämän, joka on supistunut vuodesta 2001 (jolloin se oli 7 prosenttia suhteessa BKT:hen), oletetaan vakiintuvan noin 4,1 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Kokonaissopeutus johtuu lähes kokonaan menojen vähenemisestä (1

  prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2010). Menojen väheneminen selittyy korkomenojen laskulla (

  prosenttiyksikköä) velan vähennyttyä jatkuvasti sekä perusmenojen supistumisella (

  prosenttiyksikköä). Säästöä kuitenkin syö osittain valtion tulojen väheneminen (

  prosenttiyksikköä). Vuoden 2007 jälkeiset ennusteet ohjelmassa perustuvat suurelta osin oletukseen, että politiikka säilyy ennallaan, vaikka näyttää (implisiittisesti) myös siltä, että ohjelmassa turvaudutaan edelleen kertaluonteisiin toimenpiteisiin julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi. Strategia on pitkälti samanlainen kuin edellisessä vakausohjelman tarkistuksessa esitetty strategia makrotalouden skenaarion pysyessä suurelta osin muuttumattomana. |
| --- | --- |

4)

Formula

Formula

Formula

Formula

| 5) | Koska ohjelmassa ei anneta tietoja kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden käytöstä vuoden 2007 jälkeen, julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa ei voida vuodesta 2008 eteenpäin laskea ohjelmassa annettujen tietojen perusteella. Jos oletetaan, että kertaluonteisten toimenpiteiden suhteellinen vaikutus pysyy samana vuoden 2007 jälkeen, yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema parantunee vuoden 2006 noin - 0,4 prosentista suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttiin ohjelmakauden lopussa. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellisesti ylijäämäinen rahoitusasema, joka on enintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka on ohjelmassa määrä saavuttaa vuoteen 2008 mennessä. Tämä on vuotta myöhemmin kuin edellisessä tarkistuksessa. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 

  prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

5)

Formula

| 6) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa hieman ennakoitua huonompi. Tämä koskee erityisesti vuotta 2007, koska talousarvio vaikuttaa jonkin verran optimistiselta, eikä siinä aina esitetä riittävän yksityiskohtaisia tietoja suunnitelluista toimenpiteistä (mm. kiinteistöjen myyntiin liittyvät kertaluonteiset toimenpiteet tai eläkevastuiden siirto julkisilta yrityksiltä, joita ei ole eritelty tarkemmin). Belgia on yleensä saavuttanut julkisen talouden nimellistavoitteet hyvin, mutta viime vuosien tapaan tiukkaa valvontaa tarvitaan vuoden 2007 tavoitteen saavuttamiseksi. Talousarvion seurannan yhteydessä olisi jatkossa eriteltävä tarvittavat lisätoimenpiteet. Tavoitetta huonommalla toteutumalla vuonna 2007 olisi myös kerrannaisvaikutuksia seuraaviin vuosiin. Vuodesta 2008 alkaen on olemassa vaara, ettei päättyneitä kertaluonteisia toimenpiteitä korvata rakenteellisilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

6)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa hieman ennakoitua huonompi. Tämä koskee erityisesti vuotta 2007, koska talousarvio vaikuttaa jonkin verran optimistiselta, eikä siinä aina esitetä riittävän yksityiskohtaisia tietoja suunnitelluista toimenpiteistä (mm. kiinteistöjen myyntiin liittyvät kertaluonteiset toimenpiteet tai eläkevastuiden siirto julkisilta yrityksiltä, joita ei ole eritelty tarkemmin). Belgia on yleensä saavuttanut julkisen talouden nimellistavoitteet hyvin, mutta viime vuosien tapaan tiukkaa valvontaa tarvitaan vuoden 2007 tavoitteen saavuttamiseksi. Talousarvion seurannan yhteydessä olisi jatkossa eriteltävä tarvittavat lisätoimenpiteet. Tavoitetta huonommalla toteutumalla vuonna 2007 olisi myös kerrannaisvaikutuksia seuraaviin vuosiin. Vuodesta 2008 alkaen on olemassa vaara, ettei päättyneitä kertaluonteisia toimenpiteitä korvata rakenteellisilla toimenpiteillä.

| 7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Kuten edellä todetaan, keskipitkän aikavälin tavoite on kuitenkin vaativampi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. Ohjelman finanssipoliittinen strategia näyttäisi riittävän varmistamaan, että saavutetaan julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema, joka voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiseksi vuodesta 2008 alkaen. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ylitä ohjelmakaudella 3 prosentin kynnysarvoa suhteessa BKT:hen. Vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Riskit huomioon ottaen sopeutus voi jäädä vähimmäistasoa pienemmäksi vuonna 2007 ja hidastua sen jälkeen. |
| --- | --- |

7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Kuten edellä todetaan, keskipitkän aikavälin tavoite on kuitenkin vaativampi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. Ohjelman finanssipoliittinen strategia näyttäisi riittävän varmistamaan, että saavutetaan julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema, joka voidaan katsoa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaiseksi vuodesta 2008 alkaen. Lisäksi ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin sen varmistamiseksi, ettei alijäämä talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ylitä ohjelmakaudella 3 prosentin kynnysarvoa suhteessa BKT:hen. Vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja että sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Riskit huomioon ottaen sopeutus voi jäädä vähimmäistasoa pienemmäksi vuonna 2007 ja hidastua sen jälkeen.

| 8) | Ohjelmassa todetaan, että velka-aste oli 87,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mutta tähän ei sisälly rautatieyhtiö SNCB:n velan siirtämistä valtiolle vuonna 2005, mikä Eurostatin mukaan nostaa velka-astetta kyseisenä vuonna 1,7 prosentilla suhteessa BKT:hen. Tästä syystä komission yksiköt arvioivat, että valtion bruttovelka on 89,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, eli se ylittää vielä selvästi perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, vaikka se onkin laskenut huomattavasti usean viime vuoden ajan. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu nopeasti noin 15 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. Riskinarvioinnin ja etenkin edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvien riskien perusteella velkasuhteen kehitys ei todennäköisesti ole aivan niin suotuisaa kuin ohjelmassa ennustetaan. Velkasuhde näyttäisi kuitenkin ohjelmakaudella olevan pienenemässä riittävästi viitearvoa kohden. |
| --- | --- |

8)

Ohjelmassa todetaan, että velka-aste oli 87,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, mutta tähän ei sisälly rautatieyhtiö SNCB:n velan siirtämistä valtiolle vuonna 2005, mikä Eurostatin mukaan nostaa velka-astetta kyseisenä vuonna 1,7 prosentilla suhteessa BKT:hen. Tästä syystä komission yksiköt arvioivat, että valtion bruttovelka on 89,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, eli se ylittää vielä selvästi perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, vaikka se onkin laskenut huomattavasti usean viime vuoden ajan. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu nopeasti noin 15 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana. Riskinarvioinnin ja etenkin edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvien riskien perusteella velkasuhteen kehitys ei todennäköisesti ole aivan niin suotuisaa kuin ohjelmassa ennustetaan. Velkasuhde näyttäisi kuitenkin ohjelmakaudella olevan pienenemässä riittävästi viitearvoa kohden.

| 9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Belgiassa suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vaikka julkisen talouden alkuasetelma on heikompi kuin vuonna 2005, suuren perusylijäämän ansiosta se kuitenkin omalta osaltaan lieventää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, mutta ei korvaa menojen merkittävää kasvua kokonaan. Lisäksi bruttovelan määrä, vaikkakin se on laskussa, ylittää yhä selvästi perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Jotta velan pieneneminen jatkuisi vakaana, perusylijäämien on pysyttävä korkeina pitkän aikaa, mikä vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Belgian julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Belgiassa suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa eläkemenojen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vaikka julkisen talouden alkuasetelma on heikompi kuin vuonna 2005, suuren perusylijäämän ansiosta se kuitenkin omalta osaltaan lieventää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, mutta ei korvaa menojen merkittävää kasvua kokonaan. Lisäksi bruttovelan määrä, vaikkakin se on laskussa, ylittää yhä selvästi perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Jotta velan pieneneminen jatkuisi vakaana, perusylijäämien on pysyttävä korkeina pitkän aikaa, mikä vähentäisi julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Belgian julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä.

| 10) | Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytettäisiin kuitenkin otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti molempien ohjelmien tavoitteena on panna asteittain täytäntöön ”sukupolvien välinen solidaarisuussopimus ”(kattava suunnitelma työllisyyden lisäämiseksi ja sosiaaliturvan vahvistamiseksi), vähentää asteittain työvoiman verotaakkaa ja toteuttaa tutkimusta ja yrittäjyyttä tukevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

10)

Vakausohjelma ei sisällä laadullista arvioita siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa ei myöskään esitetä järjestelmällisesti tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytettäisiin kuitenkin otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Erityisesti molempien ohjelmien tavoitteena on panna asteittain täytäntöön ”sukupolvien välinen solidaarisuussopimus ”(kattava suunnitelma työllisyyden lisäämiseksi ja sosiaaliturvan vahvistamiseksi), vähentää asteittain työvoiman verotaakkaa ja toteuttaa tutkimusta ja yrittäjyyttä tukevia toimenpiteitä.

| 11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| 12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (3). |
| --- | --- |

12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (3).

Neuvosto katsoo, että strategia, jossa yhä korkean velan vähentämistä jatketaan, on esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta julkisen talouden hoidosta. Vaikka ohjelmaan sisältyykin ylijäämien vähittäinen kerääminen (erityisesti korkomenojen alenemisen ansiosta) nimellisesti tasapainoisesta aloitusasemasta, julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy joitain riskejä. Belgian uskotaan kuitenkin saavuttavan keskipitkän aikavälin tavoitteen ohjelmakauden aikana.

Edellä olevan arvion perusteella neuvosto kehottaa Belgiaa:

| i) | varmistamaan, että julkisen talouden tavoite saavutetaan vuonna 2007, ja nopeuttamaan sopeutustahtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sen jälkeen vähentämällä samalla kertaluonteisten toimenpiteiden käyttöä; |
| --- | --- |

i)

varmistamaan, että julkisen talouden tavoite saavutetaan vuonna 2007, ja nopeuttamaan sopeutustahtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta sen jälkeen vähentämällä samalla kertaluonteisten toimenpiteiden käyttöä;

| ii) | ottaen huomioon korkea velka-aste ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu toteuttamaan tehokkaampia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevia toimia siten, että vähintään saavutetaan keskipitkän aikavälin tavoite sekä pannaan uudistuksia täytäntöön. |
| --- | --- |

ii)

ottaen huomioon korkea velka-aste ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu toteuttamaan tehokkaampia julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevia toimia siten, että vähintään saavutetaan keskipitkän aikavälin tavoite sekä pannaan uudistuksia täytäntöön.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | Tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (4) | – 0,8 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,7 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005
   (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 0,1


  – 2,3
   (9) | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2006 | – 2,3 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 4,3


  1,9  (9) | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (4) | 0,8


  – 1,6
   (9) | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |
| KOM marraskuu 2006 | – 1,7 | 0,1 | – 0,1 | – 0,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005
   (4) | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (6) | tieto puuttuu | – 0,4 | 0,1 | n.d. | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| KOM marraskuu 2006 (7) | 0,2 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 91,5


  93,2  (9) | 87,7


  89,4  (9) | 83,9


  85,6  (9) | 80,4


  82,1  (9) | 76,6


  78,3  (9) | 72,6


  74,3  (9) |
| KOM marraskuu 2006 | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| VO joulukuu 2005 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2006

1,2

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

KOM marraskuu 2006

1,1

2,7

2,3

2,2

Tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2006

2,5

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

KOM marraskuu 2006

2,5

2,4

1,8

1,7

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (4)

– 0,8

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

KOM marraskuu 2006 (8)

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,7

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2005
   (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

0,1

– 2,3
   (9)

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

KOM marraskuu 2006

– 2,3

– 0,2

– 0,5

– 0,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

4,3

1,9  (9)

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

KOM marraskuu 2006

1,9

3,9

3,4

3,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (4)

0,8

– 1,6
   (9)

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

KOM marraskuu 2006

– 1,7

0,1

– 0,1

– 0,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2005
   (4)

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (6)

tieto puuttuu

– 0,4

0,1

n.d.

tieto puuttuu

tieto puuttuu

KOM marraskuu 2006 (7)

0,2

– 0,7

– 0,2

– 0,1

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

91,5

93,2  (9)

87,7

89,4  (9)

83,9

85,6  (9)

80,4

82,1  (9)

76,6

78,3  (9)

72,6

74,3  (9)

KOM marraskuu 2006

93,2

89,4

86,3

83,2

tieto puuttuu

tieto puuttuu

VO joulukuu 2005

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistettu ohjelma toimitettiin lähes kaksi viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.

(3)  Julkisen talouden alijäämään ja velkaennusteisiin eivät ohjelmassa sisälly vaikutukset, jotka johtuvat rautatieyhtiö SNCB/NMBS:n velan siirtämisestä Eurostatin 23 päivänä lokakuuta 2006 tekemän päätöksen mukaisesti. Ohjelmassa ei myöskään anneta tietoja kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden käytöstä vuosina 2008–2010.

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007; kaikki kyseiset toimenpiteet supistavat alijäämää). Ohjelmassa ei anneta tietoja kertaluonteisten toimenpiteiden käytöstä muina vuosina.

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja 0,1 suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (molemmat supistavat alijäämää).

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2005, 2,3 prosenttia vuonna 2006, 2,3 prosenttia vuonna 2007 ja 2,2 prosenttia vuonna 2008.

(9)  Vuoden 2005 ohjelman alijäämä- ja velkaluvut ovat Belgian kansantalouden tilinpitoviraston ilmoittamat. Eurostat muutti 23 päivänä lokakuuta 2006 Belgian ilmoittamia alijäämä- ja velkatietoja, koska todettiin, että ne eivät ole ESA95-standardin mukaisia erityisesti siltä osin kuin rautatieyhtiö SNCB/NMBS:n 7 400 miljoonan suuruinen velka (2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) siirrettiin Belgian valtiolle (FIF/FSI — Fonds de l'infrastructure ferroviaire/Fonds voor spoorweginfrastructuur) vuonna 2005 (ks. Eurostatin lehdistötiedote nro 139/2006). ESA95-sääntöjen mukaan tällä on samansuuruinen vaikutus vuoden 2005 julkiseen velkaan; vaikutus julkiseen velkaan vuoden 2005 lopussa on 5 200 miljoonaa euroa (1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun otetaan huomioon kyseisenä vuonna suoritettu osittainen takaisinmaksu). Eurostat on muuttanut asteriskillä merkityt vuotta 2005 koskevat tiedot. Komission yksiköt ovat mekaanisesti muuttaneet asteriskillä merkityt vuosia 2006–2010 koskevat velkatiedot ESA95-standardin mukaisiksi. Velkatietojen mukautus perustuu oletukseen, että FIF/FSI:n velkakanta on säilynyt ennallaan. Joulukuussa 2006 Belgian hallitus kiisti Eurostatin Belgian tietoihin tekemät muutokset viemällä asian Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/7

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007,

Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 89/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 27 päivänä maaliskuuta 2007 Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 27 päivänä maaliskuuta 2007 Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009 (2).

| (2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 3,8 prosentista keskimäärin 3,3 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Arvioitu inflaatioero euroalueeseen verrattuna on edelleen huomattava, vaikka se on pienenemään päin. Vaikka skenaario voi osoittautua ennakoitua paremmaksi lyhyellä aikavälillä, se voi myös heikentyä keskipitkällä aikavälillä talouden epätasapainon, varsinkin kotitalouksien suuren velkaantuneisuuden ja vaihtotaseen huomattavan vajeen vuoksi ja jos asuntorakentamisen pitkään jatkunut vahva kasvu mahdollisesti päättyy ohjelmassa ennakoitua nopeammin. |
| --- | --- |

(2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 3,8 prosentista keskimäärin 3,3 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Myös ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Arvioitu inflaatioero euroalueeseen verrattuna on edelleen huomattava, vaikka se on pienenemään päin. Vaikka skenaario voi osoittautua ennakoitua paremmaksi lyhyellä aikavälillä, se voi myös heikentyä keskipitkällä aikavälillä talouden epätasapainon, varsinkin kotitalouksien suuren velkaantuneisuuden ja vaihtotaseen huomattavan vajeen vuoksi ja jos asuntorakentamisen pitkään jatkunut vahva kasvu mahdollisesti päättyy ohjelmassa ennakoitua nopeammin.

| (3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa mainitun vuoden julkisen talouden ylijäämäksi arvioitiin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa täysin tarkistettua vakausohjelmaa, vaikka vakausohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi asetettiin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Positiivinen toteutuma johtuu ennakoitua paremmista tuloista, joiden taustalla puolestaan ovat lukuisten uusien työpaikkojen syntyminen ja yritysten suuret voitot, joiden arvioidaan lisänneen välittömiin veroihin perustuvia tuloja paljon BKT:n nimelliskasvua enemmän. |
| --- | --- |

(3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa mainitun vuoden julkisen talouden ylijäämäksi arvioitiin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa täysin tarkistettua vakausohjelmaa, vaikka vakausohjelman edellisessä tarkistuksessa tavoitteeksi asetettiin 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Positiivinen toteutuma johtuu ennakoitua paremmista tuloista, joiden taustalla puolestaan ovat lukuisten uusien työpaikkojen syntyminen ja yritysten suuret voitot, joiden arvioidaan lisänneen välittömiin veroihin perustuvia tuloja paljon BKT:n nimelliskasvua enemmän.

| (4) | Tarkistuksen tavoitteena on (i) säilyttää makrotalouden ja julkisen talouden vakaus ja (ii) parantaa tuottavuutta lujittamalla infrastruktuureja sekä inhimillistä ja teknologista pääomaa. Julkisen talouden ylijäämän odotetaan supistuvan 1,4 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 noin 1 prosenttiin vuonna 2009. Perusylijäämä kehittyy saman jakson aikana vastaavalla tavalla eli supistuu 3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 2 

   prosenttiin vuonna 2009. Vaikka tulojen odotetaan supistuvan 0,2 prosentilla suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana, perusmenot todennäköisesti kasvavat noin 0,5 prosentilla suhteessa BKT:hen, mitä korkorasituksen pieneneminen kompensoinee osittain. Edellisessä tarkistuksessa ennustettiin pienempiä ylijäämiä pitkälti samanlaisten makrotalouden näkymien valossa. Edellisen ja tämän tarkistuksen välinen ero johtuu vuoden 2006 ylijäämätoteutumasta, joka oli huomattavasti vuotta aiemmin ennustettua parempi ja jonka vaikutusten ennustetaan olevan suotuisia koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan huononevan hieman vuoden 2006 1 

   prosentista suhteessa BKT:hen 1 

   prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Edellisen tarkistetun vakausohjelman tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, joka ohjelmassa pyritään säilyttämään huomattavan liikkumavaran turvin koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 

   prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite sijoittuu euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä asetetulle vaihteluvälille; tavoite on myös tiukempi kuin mitä julkinen velka suhteessa BKT:hen ja potentiaalisen tuotannon keskimääräinen kasvu edellyttäisivät pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | Ohjelmassa esitettyjen julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Tarkistuksen perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen, ja tuloennusteet vaikuttavat varovaisilta. Menopuolella vaarana on menojen ylittyminen jonkin verran (alueviranomaisten tasolla), mikäli koulutuksen ja terveydenhuollon kehitys jatkuu sellaisenaan. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyjen julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Tarkistuksen perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen, ja tuloennusteet vaikuttavat varovaisilta. Menopuolella vaarana on menojen ylittyminen jonkin verran (alueviranomaisten tasolla), mikäli koulutuksen ja terveydenhuollon kehitys jatkuu sellaisenaan.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteesta voidaan pitää kiinni suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa minään vuonna. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vastaa vakaus- ja kasvusopimusta.

| (8) | Julkisen bruttovelan arvioidaan laskeneen alle 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Tarkistuksessa velkasuhteen ennustetaan ohjelmakaudella supistuvan edelleen 8 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen bruttovelan arvioidaan laskeneen alle 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Tarkistuksessa velkasuhteen ennustetaan ohjelmakaudella supistuvan edelleen 8 prosenttiyksikköä.

| (9) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Espanjassa huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Ensisijassa tähän vaikuttaa eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vuoteen 2005 verrattuna kohentunut julkisen talouden alkuasetelma lieventää väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia ennakoituja pitkän aikavälin vaikutuksia muttei riitä kattamaan väestön ikääntymisestä aiheutuvaa huomattavaa menolisäystä kokonaisuudessaan. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. Espanjan julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

(9)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Espanjassa huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa keskimäärin. Ensisijassa tähän vaikuttaa eläkemenojen suhteellisen suuri kasvu suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vuoteen 2005 verrattuna kohentunut julkisen talouden alkuasetelma lieventää väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia ennakoituja pitkän aikavälin vaikutuksia muttei riitä kattamaan väestön ikääntymisestä aiheutuvaa huomattavaa menolisäystä kokonaisuudessaan. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen vähentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä. Espanjan julkisen talouden kestävyyteen näyttää kaiken kaikkiaan liittyvän keskisuuria riskejä.

| (10) | Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa annetaan joitakin tietoja, vaikkakaan ei järjestelmällisesti, kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista tai säästöistä. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään lisäksi otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmilla ohjelmilla pyritään erityisesti lisäämään vähitellen julkisia tutkimus- ja kehitysmenoja ja infrastruktuuri-investointeja. |
| --- | --- |

(10)

Vakausohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa annetaan joitakin tietoja, vaikkakaan ei järjestelmällisesti, kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista aiheutuvista suorista julkisen talouden kustannuksista tai säästöistä. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään lisäksi otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Vakausohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molemmilla ohjelmilla pyritään erityisesti lisäämään vähitellen julkisia tutkimus- ja kehitysmenoja ja infrastruktuuri-investointeja.

| (11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

| (12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (3). |
| --- | --- |

(12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista (3).

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä, ja julkisen talouden strategia on hyvä esimerkki vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Julkisen talouden rahoitusaseman pitäminen vahvana, jolloin vältetään elvyttävän finanssipolitiikan käyttäminen, on tärkeää suuren ja kasvavan ulkoisen epätasapainon sekä euroalueeseen nähden olevan inflaatioeron vuoksi.

Edellä olevan arvion mukaisesti, erityisesti kun otetaan huomioon ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettu kasvu, neuvosto kehottaa Espanjaa parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä entisestään toteuttamalla lisätoimenpiteitä, joilla ikääntymisen tulevaa vaikutusta meno-ohjelmiin hillitään.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2006 | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 |
| KOM marraskuu 2006 (10) | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2005 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 | Ei saatavilla |
| YKHI-inflaatio  (9)(%) | VO joulukuu 2006
   (9) | 3,4 | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,4 | 3,6 | 2,8 | 2,7 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2005
   (9) | 4,2 | 3,5 | 3,3 | 3,2 | Ei saatavilla |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (4) | 0,9 | 0,9 | 1,2 | 1,5 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | 0,8 | 0,9 | 1,1 | 1,3 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2005
   (4) | 0,5 | 0,8 | 1,1 | 0,7 | Ei saatavilla |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,1 | 1,5 | 1,1 | 0,9 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2005 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | Ei saatavilla |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 2,9 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,9 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2005 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 | Ei saatavilla |
| Suhdannekorjattu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (4) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2006 | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2005
   (4) | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | Ei saatavilla |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006
   (6) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2005 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | Ei saatavilla |
| Julkisen talouden bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2006 | 43,1 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 43,1 | 39,7 | 37,0 | 34,7 | Ei saatavilla |
| VO joulukuu 2005 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 | Ei saatavilla |
| Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat. |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2006

3,5

3,8

3,4

3,3

3,3

KOM marraskuu 2006 (10)

3,5

3,8

3,4

3,3

Ei saatavilla

VO joulukuu 2005

3,4

3,3

3,2

3,2

Ei saatavilla

YKHI-inflaatio  (9)(%)

VO joulukuu 2006
   (9)

3,4

3,5

2,7

2,6

2,5

KOM marraskuu 2006

3,4

3,6

2,8

2,7

Ei saatavilla

VO joulukuu 2005
   (9)

4,2

3,5

3,3

3,2

Ei saatavilla

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (4)

0,9

0,9

1,2

1,5

1,6

KOM marraskuu 2006 (8)

0,8

0,9

1,1

1,3

Ei saatavilla

VO joulukuu 2005
   (4)

0,5

0,8

1,1

0,7

Ei saatavilla

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

1,1

1,4

1,0

0,9

0,9

KOM marraskuu 2006

1,1

1,5

1,1

0,9

Ei saatavilla

VO joulukuu 2005

1,0

0,9

0,7

0,6

Ei saatavilla

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

2,9

3,0

2,5

2,3

2,2

KOM marraskuu 2006

2,9

3,1

2,7

2,3

Ei saatavilla

VO joulukuu 2005

2,8

2,6

2,2

2,0

Ei saatavilla

Suhdannekorjattu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (4)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

KOM marraskuu 2006

1,5

1,9

1,6

1,4

Ei saatavilla

VO joulukuu 2005
   (4)

1,2

1,2

1,2

0,9

Ei saatavilla

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006
   (6)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

KOM marraskuu 2006 (7)

1,5

1,9

1,6

1,4

Ei saatavilla

VO joulukuu 2005

1,2

1,2

1,2

0,9

Ei saatavilla

Julkisen talouden bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2006

43,1

39,7

36,6

34,3

32,2

KOM marraskuu 2006

43,1

39,7

37,0

34,7

Ei saatavilla

VO joulukuu 2005

43,1

40,3

38,0

36,0

Ei saatavilla

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EUVL L 209, 2. 8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat ovat saatavilla Internet-osoitteessa

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Tarkistettu ohjelma toimitettiin kolme viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan eli 1 päivän joulukuuta jälkeen.

(3)  Varsinkin YKHI-tiedot ja julkisen talouden menoja koskevat toimintokohtaiset tiedot puuttuvat.

(4)  Komission yksiköiden laskelmat ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä,

(6)  Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet.

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa esitetyt kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,9 prosenttia vuonna 2005, 3,8 prosenttia vuonna 2006, 3,6 prosenttia vuonna 2007 ja 3,6 prosenttia vuonna 2008.

(9)  Yksityisen kulutuksen deflaattori YKHI:n sijaan.

(10)  Ensiarvioiden mukaan kasvu oli 3,9 prosenttia vuonna 2006. Komission yksiköiden 16. helmikuuta 2007 esittämän alustavan ennusteen mukaan kasvu on 3,7 prosenttia vuonna 2007.

Lähde:

Vakausohjelma (VO); komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/11

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007,

Bulgarian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 89/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 27 päivänä maaliskuuta 2007 Bulgarian lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 27 päivänä maaliskuuta 2007 Bulgarian lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| (2) | Makrotalouden vakaus on kehittynyt Bulgariassa erittäin hyvin terveen julkisen talouden tuella. Talouskasvu on ollut vahvaa ja vakaata ja yltänyt noin 5 

  prosenttiin viime vuosina. BKT asukasta kohden (ostovoimakorjattuna) on kuitenkin edelleen alhainen eli 32,9 prosenttia EU-25:n keskiarvosta vuonna 2005. Bulgarialla on näin ollen vielä paljon kiinnikurottavaa ja kiinnikuromisprosessi onkin maan ehdottomasti tärkein keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoite. Sen jälkeen kun valuuttakatejärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1997, inflaatio hidastui alle 10 prosenttiin vuoteen 1999 mennessä, mutta inflaation hidastuminen on ollut pysähdyksissä viime vuosina ja vuonna 2006 KHI-inflaatio kiihtyi 7,3 prosenttiin. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu pysyttelee suhteellisen nopeana kiihtyen hieman vuoden 2006 5,9 prosentista keskimäärin 6,1 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Huomattava ulkoinen vaje on kuitenkin edelleen riskitekijä keskipitkällä aikavälillä varsinkin sen vuoksi, että ulkoinen vaje vuonna 2006 oli 16 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka vaje onkin rahoitettu kokonaisuudessaan suorilla ulkomaisilla sijoituksilla. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu pysyttelee suhteellisen nopeana kiihtyen hieman vuoden 2006 5,9 prosentista keskimäärin 6,1 prosenttiin ohjelman loppukaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Huomattava ulkoinen vaje on kuitenkin edelleen riskitekijä keskipitkällä aikavälillä varsinkin sen vuoksi, että ulkoinen vaje vuonna 2006 oli 16 prosenttia suhteessa BKT:hen, vaikka vaje onkin rahoitettu kokonaisuudessaan suorilla ulkomaisilla sijoituksilla. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (4) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa mainitun vuoden julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun liittymistä valmistelevassa joulukuun 2005 talousohjelmassa (PEP) tavoitteeksi oli asetettu tasapainoinen rahoitusasema. Lähentymisohjelmassa ylijäämäksi puolestaan ennakoidaan 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden huomattavasti ennustettua parempi toteutuma johtuu lähinnä ennakoitua paremmista tuloista, joiden taustalla puolestaan ovat liittymistä valmistelevan talousohjelman varovaiset tuloennusteet, tuotannon kasvun vauhdittuminen ja tulojen kantamisen paraneminen. Liittymistä valmistelevan talousohjelman ennusteisiin verrattuna menot ovat myös pienentyneet 1 prosentilla suhteessa BKT:hen, mikä pääasiassa heijastaa juoksevien menojen vähenemistä. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa mainitun vuoden julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun liittymistä valmistelevassa joulukuun 2005 talousohjelmassa (PEP) tavoitteeksi oli asetettu tasapainoinen rahoitusasema. Lähentymisohjelmassa ylijäämäksi puolestaan ennakoidaan 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden huomattavasti ennustettua parempi toteutuma johtuu lähinnä ennakoitua paremmista tuloista, joiden taustalla puolestaan ovat liittymistä valmistelevan talousohjelman varovaiset tuloennusteet, tuotannon kasvun vauhdittuminen ja tulojen kantamisen paraneminen. Liittymistä valmistelevan talousohjelman ennusteisiin verrattuna menot ovat myös pienentyneet 1 prosentilla suhteessa BKT:hen, mikä pääasiassa heijastaa juoksevien menojen vähenemistä.

| (5) | Lähentymisohjelmassa esitetyssä keskipitkän aikavälin finanssipoliittisessa strategiassa pyritään säilyttämään julkisen talouden ylijäämä 0,8–1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen makrotalouden vakauden ja julkisen talouden kestävyyden turvaamiseksi. Finanssipolitiikkaa on tarkoitus keventää huomattavasti vuonna 2007, jolloin julkisessa taloudessa pyritään vain 0,8 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen verrattuna vuoden 2006 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuosina 2008 ja 2009 julkisen talouden ylijäämä kasvaisi uudelleen ja vakaantuisi 1,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Koska korkomenot alenevat noin

  prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella, perusylijäämän arvioidaan supistuvan suhteessa BKT:hen vuoden 2006 4 

   prosentista 2

  prosenttiin vuonna 2007, jonka jälkeen se palaa noin 2 

   prosenttiin vuosina 2008 ja 2009. Finanssipolitiikan keventäminen vuonna 2007 olisi lähes kokonaisuudessaan menoperusteista. Menojen ennakoidaan kasvavan 2 

   prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ainoastaan osa tästä noususta, noin

  prosenttia suhteessa BKT:hen, häviää vuonna 2008.Menojen ennakoitu kasvu vuonna 2007 johtuu pääosin ”muista menoista ”(+2

  % suhteessa BKT:hen) ja tuista (+

  % suhteessa BKT:hen). ”Muiden menojen ”kasvu johtuu Bulgarian maksuosuudesta EU:lle (1 

   % suhteessa BKT:hen), EU:n rakennerahastohankkeista aiheutuvien menojen kasvusta (

  % suhteessa BKT:hen) — joka korvautuu kokonaisuudessaan EU:n tuista saatavilla suuremmilla tuloilla — ja ”muiden juoksevien menojen ”kasvusta (1 % suhteessa BKT:hen). Yhtiöveroon ja henkilökohtaiseen tuloveroon vuodeksi 2007 suunniteltujen kevennysten ennakoidaan korvautuvan lähes kokonaisuudessaan, kun verolakien noudattaminen paranee ja veronkanto tehostuu. Näin ollen kokonaistulot pysyttelisivät lähes muuttumattomina (suhteessa BKT:hen) ohjelmakaudella. Ohjelmassa todetaan, että vaikka vuoden 2007 talousarviossa ennakoidaan julkiseen talouteen 0,8 prosentin ylijäämää suhteessa BKT:hen, talousarvion toteuttamisessa pyritään tosiasiallisesti suurempaan eli 2 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen. Tämä perustuisi talousarviolain säännöksiin, joiden mukaan 10 prosenttia budjetoiduista juoksevista perusmenoista voidaan käyttää ainoastaan, jos ulkoinen vaje ei syvene entisestään. Julkisen talouden tavoitteita on tarkistettu huomattavasti ylöspäin verrattuna liittymistä valmistelevaan vuoden 2005 talousohjelmaan, mikä heijastaa huomattavasti ennakoitua parempia tuloja vuonna 2006, tästä johtuvia kerrannaisvaikutuksia myöhempinä vuosina ja hieman aiempaa suotuisampia tuotannon kasvun näkymiä. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (6) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun rahoitusaseman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä lukuun ottamatta) odotetaan heikkenevän vuoden 2006 noin 3 

   prosentista suhteessa BKT:hen 1 prosenttiin vuonna 2007 ja kohenevan uudelleen noin 2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosina 2008 ja 2009. Jos talousarviota toteutettaessa saavutetaan vuonna 2007 korkeampi 2 prosentin nimellinen ylijäämä, kuten yhtenä ohjelman tavoitteena on, sopeutusura olisi jouhevampi. Ohjelmassa asetetaan julkiselle taloudelle keskipitkän aikavälin tavoitteeksi tasapainossa oleva rakenteellinen rahoitusasema, joka suunnitellaan säilytettävän huomattavan liikkumavaran turvin koko ohjelmakauden ajan. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 1 

  prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vaativampi kuin mitä velkasuhde ja potentiaalisen tuotannon pitkän aikavälin keskimääräinen kasvu edellyttäisivät. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua parempi vuonna 2007, ja vuosina 2008 ja 2009 julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Koska julkisen talouden tavoitteet on aiemmin saavutettu hyvin ja koska vuoden 2007 talousarviolain säännökset rajoittavat menoja, kun talousarviota toteutetaan, ennakoitua suurempi ylijäämä vuonna 2007 vaikuttaa realistiselta, vaikka vuoden 2007 tuloennusteisiin saattaa liittyä tiettyjä riskejä, sillä veronkevennyksistä aiheutuvat tulojenmenetykset eivät ehkä kokonaisuudessaan korvaannukaan verolakien noudattamisen paranemisella ja veronkannon tehostumisella. Vaikka sopeutusstrategiasta ei esitetäkään tietoja vuodesta 2008 alkaen, julkisen talouden tavoitteet ohjelmakauden loppuun saakka vaikuttavat pitkälti realistisilta edellyttäen, että julkisen talouden toteutuma vuonna 2007 on tämänhetkisiä arvioita parempi. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua parempi vuonna 2007, ja vuosina 2008 ja 2009 julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Koska julkisen talouden tavoitteet on aiemmin saavutettu hyvin ja koska vuoden 2007 talousarviolain säännökset rajoittavat menoja, kun talousarviota toteutetaan, ennakoitua suurempi ylijäämä vuonna 2007 vaikuttaa realistiselta, vaikka vuoden 2007 tuloennusteisiin saattaa liittyä tiettyjä riskejä, sillä veronkevennyksistä aiheutuvat tulojenmenetykset eivät ehkä kokonaisuudessaan korvaannukaan verolakien noudattamisen paranemisella ja veronkannon tehostumisella. Vaikka sopeutusstrategiasta ei esitetäkään tietoja vuodesta 2008 alkaen, julkisen talouden tavoitteet ohjelmakauden loppuun saakka vaikuttavat pitkälti realistisilta edellyttäen, että julkisen talouden toteutuma vuonna 2007 on tämänhetkisiä arvioita parempi.

| (8) | Ohjelmaan sisältyvä finanssipolitiikan viritys merkitsee tämän riskinarvioinnin perusteella, että keskipitkän aikavälin tavoite säilytetään huomattavan liikkumavaran turvin koko ohjelmakauden ajan. Se on myös riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on vuonna 2007 ekspansiivista ja voi muuttua myötäsykliseksi, jos suhdannetilanne osoittautuu hyväksi. Tämä ei olisi täysin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaista. Suhdannetilanteen odotetaan olevan hyvä vuonna 2007, jolloin rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan ohjelman mukaan supistuvan noin 2 

   prosenttia suhteessa BKT:hen ja komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan 1 

   prosenttia. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

| (9) | Julkisen bruttovelan arvioidaan olleen 25 

   prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 4 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(9)

Formula

| (10) | Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Bulgariassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään muiden jäsenvaltioiden osalta (joiden osalta tällaiset ennusteet ovat käytettävissä). Väestön ikääntymisellä voi kuitenkin olla huomattava vaikutus menoihin, kun otetaan huomioon nykyinen väestörakenne. Julkisen talouden alkuasetelma ja suuri rakenteellinen ylijäämä auttavat huomattavasti velan vakaannuttamisessa sikäli kun ei oteta huomioon väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien hillitsemistä. |
| --- | --- |

(10)

Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Bulgariassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään muiden jäsenvaltioiden osalta (joiden osalta tällaiset ennusteet ovat käytettävissä). Väestön ikääntymisellä voi kuitenkin olla huomattava vaikutus menoihin, kun otetaan huomioon nykyinen väestörakenne. Julkisen talouden alkuasetelma ja suuri rakenteellinen ylijäämä auttavat huomattavasti velan vakaannuttamisessa sikäli kun ei oteta huomioon väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien hillitsemistä.

| (11) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on vuonna 2007 ekspansiivista ja voi muuttua myötäsykliseksi hyvässä suhdannetilanteessa, jolloin riskinä on jo ennestään huomattavan ulkoisen vajeen syveneminen. Vaikka eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi on toteutettu toimia, esitetään hyvin vähän konkreettisia toimenpiteitä julkisten varojen käytön tehostamiseksi. Tämä koskee varsinkin terveydenhuoltomenoja, joiden osalta on toistuvia ongelmia menojen seurannassa ja valvonnassa sekä tarjottujen palvelujen laadussa. |
| --- | --- |

(11)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on vuonna 2007 ekspansiivista ja voi muuttua myötäsykliseksi hyvässä suhdannetilanteessa, jolloin riskinä on jo ennestään huomattavan ulkoisen vajeen syveneminen. Vaikka eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi on toteutettu toimia, esitetään hyvin vähän konkreettisia toimenpiteitä julkisten varojen käytön tehostamiseksi. Tämä koskee varsinkin terveydenhuoltomenoja, joiden osalta on toistuvia ongelmia menojen seurannassa ja valvonnassa sekä tarjottujen palvelujen laadussa.

| (12) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2). |
| --- | --- |

(12)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2).

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden rahoitusasema on terveellä pohjalla keskipitkällä aikavälillä, ja julkisen talouden strategia tarjoaa esimerkin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesta finanssipolitiikasta. Julkisen talouden ylijäämän suunniteltu supistaminen suhdannetilanteen ollessa hyvä vuonna 2007 voisi kuitenkin merkitä myötäsyklistä finanssipolitiikan viritystä ja kasvattaa nykyistä ulkoista epätasapainoa. Jos talousarvion toteuttamisessa saavutetaan korkeampi 2 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen, kyseinen riski pienenee merkittävästi.

Edellä olevan arvion perusteella neuvosto kehottaa Bulgariaa:

| i) | pyrkimään ohjelmassa suunniteltua suurempaan julkisen talouden ylijäämään vuonna 2007 ja säilyttämään vahva julkisen talouden rahoitusasema tämän jälkeen makrotalouden vakauden säilyttämiseksi ja huomattavan ulkoisen vajeen hillitsemiseksi; |
| --- | --- |

i)

pyrkimään ohjelmassa suunniteltua suurempaan julkisen talouden ylijäämään vuonna 2007 ja säilyttämään vahva julkisen talouden rahoitusasema tämän jälkeen makrotalouden vakauden säilyttämiseksi ja huomattavan ulkoisen vajeen hillitsemiseksi;

| ii) | lisäämään edelleen julkisten varojen käytön tehokkuutta erityisesti terveydenhuoltoalaa uudistamalla. |
| --- | --- |

ii)

lisäämään edelleen julkisten varojen käytön tehokkuutta erityisesti terveydenhuoltoalaa uudistamalla.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus (3)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO tammikuu 2007 | 5,5 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 5,5 | 6,0 | 6,0 | 6,2 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | 5,7 | 5,7 | 5,9 | 5,9 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO tammikuu 2007 | 5,0 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 5,0 | 7,0 | 3,5 | 3,8 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | 4,9 | 6,7 | 3,1 | 2,8 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 2007 (4) | 0,5 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | 0,5 | 0,3 | – 0,1 | – 0,5 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | 2,4 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,4 | 3,3 | 1,8 | 1,7 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | 1,8 | 0,0 | – 0,2 | – 0,7 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | 3,9 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 3,9 | 4,7 | 2,9 | 2,7 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | 3,4 | 1,5 | 1,2 | 0,5 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 (4) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2006 | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 (6) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | 29,8 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 29,8 | 25,8 | 21,8 | 17,9 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | 31,3 | 26,3 | 23,9 | 22,7 | Tieto puuttuu |
| Lähde:


  Lähentymisohjelma (LO), liittymistä valmisteleva talousohjelma (PEP), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

LO tammikuu 2007

5,5

5,9

5,9

6,2

6,1

KOM marraskuu 2006

5,5

6,0

6,0

6,2

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

5,7

5,7

5,9

5,9

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO tammikuu 2007

5,0

7,4

4,0

3,0

3,0

KOM marraskuu 2006

5,0

7,0

3,5

3,8

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

4,9

6,7

3,1

2,8

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO tammikuu 2007 (4)

0,5

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

KOM marraskuu 2006 (8)

0,5

0,3

– 0,1

– 0,5

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007

2,4

3,2

0,8

1,5

1,5

KOM marraskuu 2006

2,4

3,3

1,8

1,7

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

1,8

0,0

– 0,2

– 0,7

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007

3,9

4,6

2,2

2,8

2,7

KOM marraskuu 2006

3,9

4,7

2,9

2,7

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

3,4

1,5

1,2

0,5

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007 (4)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

KOM marraskuu 2006

2,1

3,2

1,8

1,9

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007 (6)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

KOM marraskuu 2006 (7)

2,1

3,2

1,8

1,9

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007

29,8

25,3

22,7

22,3

21,1

KOM marraskuu 2006

29,8

25,8

21,8

17,9

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

31,3

26,3

23,9

22,7

Tieto puuttuu

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), liittymistä valmisteleva talousohjelma (PEP), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Varsinkin työmarkkinatiedot tehdyistä työtunneista ja jotkin tiedot pitkän aikavälin kestävyydestä puuttuvat.

(3)  Eurostat ei ole vielä virallisesti arvioinut Bulgarian julkisen talouden tilinpidon laatua kokonaisuudessaan. Eurostat julkaisee ja validoi julkisen talouden rahoitusasemaan ja velkaan liittyvät numerotiedot pian 1 päivänä huhtikuuta 2007 esitettävän ilmoituksen jälkeen.

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,8 prosenttia vuonna 2005, 6,3 prosenttia vuonna 2006, 6,4 prosenttia vuonna 2007 ja 6,7 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), liittymistä valmisteleva talousohjelma (PEP), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/15

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007,

Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 89/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 27. maaliskuuta 2007 Latvian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009 (2). Latvian hallitus ilmoitti 6. maaliskuuta 2007 inflaation torjumista koskevasta suunnitelmastaan. Tähän sisältyy julkisen talouden tavoitteiden tarkistus sekä tasapainossa oleva rahoitusasema vuosina 2007 ja 2008 ja ylijäämä vuodesta 2009 eteenpäin. Tämä neuvoston lausunto perustuu kuitenkin lähentymisohjelmaan. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 27. maaliskuuta 2007 Latvian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009 (2). Latvian hallitus ilmoitti 6. maaliskuuta 2007 inflaation torjumista koskevasta suunnitelmastaan. Tähän sisältyy julkisen talouden tavoitteiden tarkistus sekä tasapainossa oleva rahoitusasema vuosina 2007 ja 2008 ja ylijäämä vuodesta 2009 eteenpäin. Tämä neuvoston lausunto perustuu kuitenkin lähentymisohjelmaan.

| (2) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan talous heikkenee maltillisesti, kun kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 11,5 prosentista keskimäärin 8,0 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Suuren ulkoisen epätasapainon, korkean inflaatioasteen ja Latvian talouden yhä selkeämmän ylikuumentumisen vuoksi on kuitenkin suuri riski, että makrotalous kehittyy huomattavasti epäsuotuisammin. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat aika optimistisilta. |
| --- | --- |

(2)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan talous heikkenee maltillisesti, kun kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2006 11,5 prosentista keskimäärin 8,0 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Suuren ulkoisen epätasapainon, korkean inflaatioasteen ja Latvian talouden yhä selkeämmän ylikuumentumisen vuoksi on kuitenkin suuri riski, että makrotalous kehittyy huomattavasti epäsuotuisammin. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat aika optimistisilta.

| (3) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 1,5 prosenttia. Tarkistetussa ohjelmassa alijäämä arvioidaan 0,4 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Tämä on odotettua suuremmat tulot huomioon ottaen realistista, vaikka menot kasvoivatkin noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen talousarvioon lokakuussa 2006 tehtyjen muutosten seurauksena. |
| --- | --- |

(3)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 1,5 prosenttia. Tarkistetussa ohjelmassa alijäämä arvioidaan 0,4 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Tämä on odotettua suuremmat tulot huomioon ottaen realistista, vaikka menot kasvoivatkin noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen talousarvioon lokakuussa 2006 tehtyjen muutosten seurauksena.

| (4) | Ohjelman keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian päätavoitteena on parantaa asteittain finanssinäkymiä ja saavuttaa tasapainossa oleva rahoitusasema vuoteen 2010 mennessä. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää merkittävää vakauttamista, kun rahoitusasema heikkeni vuosina 2006 ja 2007 lähes 1

  prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vuosina 2008 ja 2009 kokonaistasapainoa suunnitellaan mukautettavan 0,4 prosenttiyksikköä ja perusjäämää 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Suunnitellut julkisen talouden tavoitteet ovat edelliseen tarkistukseen verrattuna tiukempia, mutta mukautus tehdään takapainotteisesti suotuisampaa makrotalouden skenaariota silmällä pitäen. Vuonna 2007 menojen suhdetta BKT:hen löysennettiin huomattavasti, ja ohjelmassa pyritään nyt vakauttamaan talousarvio vuosina 2008–2009 lisäämällä tulojen suhdetta BKT:hen 0,4 prosenttiyksiköllä kumpanakin vuonna ja pitämällä menojen suhde BKT:hen suurin piirtein ennallaan. Tulojen suhteen BKT:hen odotetaan lisääntyvän pääasiassa kasvavien ”muiden ”tulojen eli lisääntyvän EU:n varojen käyttöönoton ansiosta. Vastaavasti kiinteiden bruttoinvestointien velkasuhde kasvaa, mutta se kompensoituu vuoden 2007 jälkeen ”muiden ”menojen (joihin ohjelmassa sisältyy myös osa kulutusmenoista) laskiessa

  prosenttiyksikköä vuonna 2008 ja sosiaalisten tulonsiirtojen laskiessa

  prosenttiyksikköä vuonna 2009. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan heikkenevän vuoden 2006 1 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen 1 

   prosentin alijäämään vuonna 2007 ja kohenevan sitten

  prosentin ylijäämään vuonna 2009. Ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, joka ohjelmassa pyritään edellisen tarkistuksen tapaan saavuttamaan vuoden 2008 tienoilla. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi makrotalouden skenaarioon liittyvien riskien vuoksi olla vuodesta 2008 alkaen ohjelmassa ennakoitua heikompi. Finanssipoliittinen strategia perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat ja sosiaalisten tulonsiirtojen ja ”muiden menojen ”(joihin ohjelmassa sisältyy myös osa kulutusmenoista) suhde BKT:hen supistuu. Tästä olisi voitu esittää parempaa näyttöä, sillä tarkistuksen mukaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehys on määrä ottaa käyttöön vuodesta 2008. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi makrotalouden skenaarioon liittyvien riskien vuoksi olla vuodesta 2008 alkaen ohjelmassa ennakoitua heikompi. Finanssipoliittinen strategia perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat ja sosiaalisten tulonsiirtojen ja ”muiden menojen ”(joihin ohjelmassa sisältyy myös osa kulutusmenoista) suhde BKT:hen supistuu. Tästä olisi voitu esittää parempaa näyttöä, sillä tarkistuksen mukaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehys on määrä ottaa käyttöön vuodesta 2008.

| (7) | Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali näyttää kuitenkin olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Vuotta 2007 lukuun ottamatta vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Vuonna 2007 ohjelmassa kuitenkin selvästi etäännytään vakaus- ja kasvusopimuksen vastaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteesta talouden suhdannetilanteen ollessa hyvä. Vahvempi rakenteellinen sopeutusura, jota toteutetaan aiemmin ohjelmakaudella, tukisi vakaata makrotaloudellista lähentymistä ja epätasapainoisen talouskasvun riskien minimoimista. |
| --- | --- |

(7)

Tämän riskinarvioinnin perusteella on mahdollista, ettei ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista vuoteen 2008 mennessä ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Varmuusmarginaali näyttää kuitenkin olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Vuotta 2007 lukuun ottamatta vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pitkälti vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Vuonna 2007 ohjelmassa kuitenkin selvästi etäännytään vakaus- ja kasvusopimuksen vastaisesti keskipitkän aikavälin tavoitteesta talouden suhdannetilanteen ollessa hyvä. Vahvempi rakenteellinen sopeutusura, jota toteutetaan aiemmin ohjelmakaudella, tukisi vakaata makrotaloudellista lähentymistä ja epätasapainoisen talouskasvun riskien minimoimista.

| (8) | Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon määritettäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeutusuraa. Ohjelmassa esitettyyn keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan sisältyy tilapäinen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta vuonna 2007. Ohjelmassa todetaan, että käynnissä oleva eläkeuudistus vähentää asteittain sosiaaliturvamaksujen osuutta julkisen talouden rahoitusasemassa ja toiseen pilariin kuuluvan eläkejärjestelmän osuus kasvaa 0,4 prosentista suhteessa BKT:hen 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman heikkeneminen, mukautettuna eläkeuudistuksen asteittaisen toteuttamisen vaikutuksella, olisi

  prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja paranisi sitten 1

  prosenttiin vuonna 2008 ja 1

  prosenttiin vuonna 2009. Vaikka eläkeuudistuksen nettokustannukset voidaankin ottaa huomioon arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa, mukautus ei vuonna 2007 ole sopimuksen mukainen, vaikka tällaiset kustannukset otettaisiinkin huomioon. Toisaalta ohjelmassa mainittuja terveydenhuollon uudistusta ja julkisia investointihankkeita ei voida pitää väliaikaisen poikkeaman perusteena olevina rakenteellisina uudistuksina, koska toimenpiteet eivät ole riittävän yksityiskohtaisia eikä ohjelmassa osoiteta, että niillä olisi merkittävä myönteinen vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. |
| --- | --- |

(8)

Formula

Formula

Formula

| (9) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 10,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 1,3 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana, eli se olisi 9,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 10,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 1,3 prosenttiyksikköä ohjelmakauden aikana, eli se olisi 9,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä.

| (10) | Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Latviassa EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja tällaisten menojen ennustetaan supistuvan suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä, mihin vaikuttaa osaltaan eläkejärjestelmän uudistamisesta johtuva menojen väheneminen. Bruttovelan nykyinen taso on Latviassa hyvin alhainen, ja julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parantaminen tarkistetussa lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla edistäisi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien hillitsemistä. Kaiken kaikkiaan Latvian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä. |
| --- | --- |

(10)

Väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Latviassa EU:n keskiarvoa alhaisemmat, ja tällaisten menojen ennustetaan supistuvan suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä, mihin vaikuttaa osaltaan eläkejärjestelmän uudistamisesta johtuva menojen väheneminen. Bruttovelan nykyinen taso on Latviassa hyvin alhainen, ja julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parantaminen tarkistetussa lähentymisohjelmassa suunnitellulla tavalla edistäisi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien hillitsemistä. Kaiken kaikkiaan Latvian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän vähän riskejä.

| (11) | Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molempiin ohjelmiin sisältyy erityisesti julkisten investointien huomattava lisäys, ja lähentymisohjelmaa laajennetaan toimenpiteisiin, joita toteutetaan julkisen talouden institutionaalisten rakenteiden parantamiseksi muun muassa ottamalla käyttöön monivuotinen talousarviokehys. |
| --- | --- |

(11)

Lähentymisohjelma sisältää laadullisen arvion siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään myös joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa otetaan erityisesti huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet vaikuttavat kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisilta. Molempiin ohjelmiin sisältyy erityisesti julkisten investointien huomattava lisäys, ja lähentymisohjelmaa laajennetaan toimenpiteisiin, joita toteutetaan julkisen talouden institutionaalisten rakenteiden parantamiseksi muun muassa ottamalla käyttöön monivuotinen talousarviokehys.

| (12) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on vain osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Suunniteltu finanssipolitiikan viritys ei varsinkaan edistä riittävästi maksutaseen kestävyyden lisäämistä. |
| --- | --- |

(12)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on vain osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Suunniteltu finanssipolitiikan viritys ei varsinkaan edistä riittävästi maksutaseen kestävyyden lisäämistä.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3). Taulukossa 2 on kuitenkin jonkin verran epäjohdonmukaisuuksia. |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3). Taulukossa 2 on kuitenkin jonkin verran epäjohdonmukaisuuksia.

Neuvosto katsoo, että julkisen talouden rahoitusaseman heikkeneminen vuonna 2007 ei ole sellaisen varovaisen finanssipolitiikan mukaista, jolla pyritään kestävän lähentymisen varmistamiseen myös ulkoista epätasapainoa vähentämällä ja inflaatiota hillitsemällä. Myöhempinä vuosina ohjelman tavoitteena on vahvat kasvunäkymät huomioon ottaen edetä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa, mutta julkisen talouden tavoitteet eivät ole kunnianhimoisia ja niiden saavuttamiseen liittyy riskejä vuodesta 2008 eteenpäin.

Edellä olevan arvion perusteella neuvosto kehottaa Latviaa:

| (i) | vähentämään makrotalouden epävakauden riskejä toteuttamalla tiukasti toimenpiteitä, jotta saavutetaan ohjelmassa esitettyä huomattavasti parempi julkisen talouden tavoite vuonna 2007, osana laajempaa uudistusstrategiaa. Tältä pohjalta olisi myös toteutettava mahdollisimman nopeasti toimenpiteitä, jotka lisäävät vakautta keskipitkän aikavälin tavoitetta pidemmälle seuraavina vuosina; |
| --- | --- |

(i)

vähentämään makrotalouden epävakauden riskejä toteuttamalla tiukasti toimenpiteitä, jotta saavutetaan ohjelmassa esitettyä huomattavasti parempi julkisen talouden tavoite vuonna 2007, osana laajempaa uudistusstrategiaa. Tältä pohjalta olisi myös toteutettava mahdollisimman nopeasti toimenpiteitä, jotka lisäävät vakautta keskipitkän aikavälin tavoitetta pidemmälle seuraavina vuosina;

| (ii) | ottamaan käyttöön selkeämpi ja sitovampi julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehys. |
| --- | --- |

(ii)

ottamaan käyttöön selkeämpi ja sitovampi julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnittelu- ja valvontakehys.

Latvian 6. maaliskuuta 2007 ilmoittama suunnitelma, mikäli se pannaan täysimääräisesti täytäntöön, olisi merkittävä askel oikeaan suuntaan.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO tammikuu 2007 | 10,2 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 |
| KOM marraskuu 2006 | 10,2 | 11,0 | 8,9 | 8,0 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO tammikuu 2007 | 6,9 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 6,9 | 6,7 | 5,8 | 5,4 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 2007
   (4) | 0,0 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | – 0,2 | 1,1 | 0,4 | – 1,0 | Tieto puuttuu |
| KOM marraskuu 2005
   (4) | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,1 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,2 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | 0,7 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,7 | – 0,4 | – 0,7 | – 0,7 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007
   (4) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2005
   (4) | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)
   (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007
   (6) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | 12,1 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 |
| KOM marraskuu 2006 | 12,1 | 11,1 | 10,6 | 10,3 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 14,7 | Tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

LO tammikuu 2007

10,2

11,5

9,0

7,5

7,5

KOM marraskuu 2006

10,2

11,0

8,9

8,0

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2005

8,4

7,5

7,0

7,0

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO tammikuu 2007

6,9

6,6

6,4

5,2

4,2

KOM marraskuu 2006

6,9

6,7

5,8

5,4

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2005

6,9

5,6

4,3

3,5

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO tammikuu 2007
   (4)

0,0

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

KOM marraskuu 2006 (8)

– 0,2

1,1

0,4

– 1,0

Tieto puuttuu

KOM marraskuu 2005
   (4)

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema (9)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007

0,1

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

KOM marraskuu 2006

0,1

– 1,0

– 1,2

– 1,2

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

Tieto puuttuu

Perusjäämä (9)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007

0,7

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

KOM marraskuu 2006

0,7

– 0,4

– 0,7

– 0,7

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2005

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (9)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007
   (4)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

KOM marraskuu 2006

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2005
   (4)

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)
   (9)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007
   (6)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

KOM marraskuu 2006 (7)

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2005

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007

12,1

10,7

10,5

10,6

9,4

KOM marraskuu 2006

12,1

11,1

10,6

10,3

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2005

13,1

14,9

13,6

14,7

Tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Uusi hallitus muodostettiin lokakuisten vaalien jälkeen marraskuussa 2006, ja tarkistus toimitettiin kuusi viikkoa käytännesäännöissä vahvistetun määräajan (1 päivä joulukuuta) jälkeen.

(3)  Varsinkin virta–varanto-korjauserien alakomponentit ja jotkin tiedot julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevassa taulukossa puuttuvat.

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia ja väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 9,3 prosenttia vuonna 2005, 9,6 prosenttia vuosina 2006 ja 2007 ja 9,5 prosenttia vuonna 2008.

(9)  Käynnissä olevan eläkeuudistuksen nettokustannukset (toisen pilarin käyttöönotto) sisältyvät alijäämään. Kustannukset ovat arviolta 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007, 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Ohjelmassa esitetty rakenteellisen rahoitusaseman muutos vuositasolla, mukautettuna eläkeuudistuksen asteittaisen toteuttamisen vaikutuksella, olisi aseman heikentyminen 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja paraneminen 1,6 prosenttia vuonna 2008 ja 1,2 prosenttia vuonna 2009.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/19

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007,

Romanian lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(2007/C 89/06)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| 1) | Neuvosto tutki 27 päivänä maaliskuuta 2007 Romanian lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009. |
| --- | --- |

1)

Neuvosto tutki 27 päivänä maaliskuuta 2007 Romanian lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

| 2) | Romanian talouskasvu on ollut vahvaa viiden viime vuoden aikana, mutta maan BKT asukasta kohden (ostovoimakorjattuna) on edelleen alhainen eli 34 prosenttia EU-25:n keskiarvosta vuonna 2005. Romanialla on näin ollen vielä paljon kiinnikurottavaa ja kiinnikuromisprosessi onkin maan ehdottomasti tärkein keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoite. Makrotalouden vakaus koheni vuosina 2001–2005, mitä näkyy inflaation jyrkkänä ja pysyvänä hidastumisena ja julkisen talouden vakautumisena. Keskimääräinen inflaatio oli 6,6 prosenttia vuonna 2006. |
| --- | --- |

2)

Romanian talouskasvu on ollut vahvaa viiden viime vuoden aikana, mutta maan BKT asukasta kohden (ostovoimakorjattuna) on edelleen alhainen eli 34 prosenttia EU-25:n keskiarvosta vuonna 2005. Romanialla on näin ollen vielä paljon kiinnikurottavaa ja kiinnikuromisprosessi onkin maan ehdottomasti tärkein keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoite. Makrotalouden vakaus koheni vuosina 2001–2005, mitä näkyy inflaation jyrkkänä ja pysyvänä hidastumisena ja julkisen talouden vakautumisena. Keskimääräinen inflaatio oli 6,6 prosenttia vuonna 2006.

| 3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu asteittain vuoden 2006 huomattavasti potentiaalia korkeammasta 8 prosentista edelleen vahvaan 5,9 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta, sillä niissä oletetaan luotonannon ja yksityisen kulutuksen kasvun hidastuvan jatkuvasti, eivätkä nämä oletukset ehkä toteudukaan. Tosin kuin ohjelmassa, komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa ennustetaan ulkoisen vajeen syvenevän edelleen vuosina 2007 ja 2008 tuonnin ylittäessä edelleen viennin voimakkaan yksityisen kulutuksen ja sijoitusten vetämänä. |
| --- | --- |

3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu asteittain vuoden 2006 huomattavasti potentiaalia korkeammasta 8 prosentista edelleen vahvaan 5,9 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat varsin alhaisilta, sillä niissä oletetaan luotonannon ja yksityisen kulutuksen kasvun hidastuvan jatkuvasti, eivätkä nämä oletukset ehkä toteudukaan. Tosin kuin ohjelmassa, komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa ennustetaan ulkoisen vajeen syvenevän edelleen vuosina 2007 ja 2008 tuonnin ylittäessä edelleen viennin voimakkaan yksityisen kulutuksen ja sijoitusten vetämänä.

| 4) | Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa mainitun vuoden julkisen talouden alijäämäksi arvioitiin 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun liittymistä valmistelevassa joulukuun 2005 talousohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa alijäämä arvioidaan 2,3 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Alkuperäisestä tavoitteesta lipsuminen johtuu huomattavista lisämenoista, erityisesti juoksevista menoista, jotka osittain johtuvat käyttämättömien investointimenojen kohdentamisesta uudelleen ja ylittävät tulojen kasvun, joka sekin on ennakoitua suurempi. |
| --- | --- |

4)

Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteessa mainitun vuoden julkisen talouden alijäämäksi arvioitiin 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun liittymistä valmistelevassa joulukuun 2005 talousohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa alijäämä arvioidaan 2,3 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Alkuperäisestä tavoitteesta lipsuminen johtuu huomattavista lisämenoista, erityisesti juoksevista menoista, jotka osittain johtuvat käyttämättömien investointimenojen kohdentamisesta uudelleen ja ylittävät tulojen kasvun, joka sekin on ennakoitua suurempi.

| 5) | Ohjelman pääasiallisena tavoitteena on jatkaa julkisen talouden vakauttamista, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaan 0,9 prosentin rakenteellisen alijäämään suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettuun julkisen talouden rahoitusasemaan ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) päästäisiin vuonna 2011, toisin sanoen ohjelmakauden jo päätyttyä. Ohjelman tavoitteena on supistaa hieman julkisen talouden alijäämää vuoden 2006 2,3 prosentista 2 prosenttiin vuonna 2009 suhteessa BKT:hen, kun alijäämä on ensin kasvanut 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Perusalijäämän odotetaan seuraavan samanlaista uraa ja olevan 1 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden lopussa. |
| --- | --- |

5)

Ohjelman pääasiallisena tavoitteena on jatkaa julkisen talouden vakauttamista, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteena olevaan 0,9 prosentin rakenteellisen alijäämään suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettuun julkisen talouden rahoitusasemaan ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) päästäisiin vuonna 2011, toisin sanoen ohjelmakauden jo päätyttyä. Ohjelman tavoitteena on supistaa hieman julkisen talouden alijäämää vuoden 2006 2,3 prosentista 2 prosenttiin vuonna 2009 suhteessa BKT:hen, kun alijäämä on ensin kasvanut 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Perusalijäämän odotetaan seuraavan samanlaista uraa ja olevan 1 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmakauden lopussa.

| 6) | Julkisen talouden hienoinen ja takapainotteinen sopeuttaminen perustuu siihen, että tulot suhteessa BKT:hen kasvavat hieman enemmän kuin menot suhteessa BKT:hen (lähes 4 prosenttiyksikköä verrattuna 3

  prosenttiyksikköön). Tulopuolella kasvu perustuu enimmäkseen veroihin (varsinkin vuonna 2007) ja ”muihin tuloihin ”(oletettavasti kyseessä ovat EU:n maksamat varat). Menosuhteen kasvu johtuu suurelta osin julkisten investointien hyvin huomattavasta lisääntymisestä, sillä näiden investointien odotetaan enemmän kuin kaksinkertaistuvan prosenttiosuutena suhteessa BKT:hen, koska EU:n varojen käytön odotetaan lisääntyvän huomattavasti. Verrattuna liittymistä valmistelevaan joulukuun 2005 talousohjelmaan julkisen talouden tavoitteet ovat paljon vaatimattomampia, vaikka perustana olevat kasvuoletukset ovat samanlaiset. |
| --- | --- |

6)

Formula

| 7) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden alijäämän ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan kasvavan vuoden 2006 3 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin 3

   prosentin alijäämään vuonna 2007 ennen kuin se supistuu 2

  prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Kuten edellä on mainittu, ohjelmassa asetetaan julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi 0,9 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, joka on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2011 mennessä eli ohjelmakauden jo päätyttyä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arvioitu 1

  prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen) vaativampi, sen saavuttamisella voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävällä tavalla velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

7)

Formula

Formula

Formula

| 8) | Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Sekä menot että tulot saattavat osoittautua suunniteltua pienemmiksi vuonna 2007: menot sen vuoksi, että on epätodennäköistä saada julkisia investointeja koskevat suunnitelmat toteutettua, ja tulot sen vuoksi, että oletukset talouden toimeliaisuuteen perustuvista verotuloista vaikuttavat suotuisilta, mikä selittyy tietyssä määrin verohallinnon uudistuksen alalla äskettäin toteutetuilla toimenpiteillä. Finanssipoliittista strategiaa vuodesta 2008 alkaen ei ole täsmennetty riittävästi, sillä monien menoerien kehitysura on epävakaa ja finanssipolitiikan kiristäminen vuonna 2009 jää näyttämättä toteen. Menopuolella on viime vuosina tapahtunut lipsumisia toistuvien talousarviomuutosten vuoksi, lisäksi vallitsee epävarmuutta niiden korvausten kokonaismäärästä, joita julkisyhteisöjen on tarkoitus maksaa kansalaisille kommunistivallan aikana kansallistettujen kiinteistöjen palauttamatta jättämisen vuoksi. On myös mahdollista, että maksamattomia velkoja, joita julkisilla yrityksillä on julkisyhteisöille, peruutetaan. Kaikki tämä viittaa menojen ylitysten riskiin siitäkin huolimatta, että investointipuolen menosuunnitelmista luultavasti jäädään. Lisäksi investointeihin osoitetut ylibudjetoidut varat saatetaan siirtää kulutukseen, kuten aikaisemmin on tehty, millä olisi negatiivisia seurauksia julkisten varojen käytön laatuun. |
| --- | --- |

8)

Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyvät riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa vuonna 2007, mutta julkisen talouden toteutuma voi olla myöhempinä vuosina ennakoitua heikompi. Sekä menot että tulot saattavat osoittautua suunniteltua pienemmiksi vuonna 2007: menot sen vuoksi, että on epätodennäköistä saada julkisia investointeja koskevat suunnitelmat toteutettua, ja tulot sen vuoksi, että oletukset talouden toimeliaisuuteen perustuvista verotuloista vaikuttavat suotuisilta, mikä selittyy tietyssä määrin verohallinnon uudistuksen alalla äskettäin toteutetuilla toimenpiteillä. Finanssipoliittista strategiaa vuodesta 2008 alkaen ei ole täsmennetty riittävästi, sillä monien menoerien kehitysura on epävakaa ja finanssipolitiikan kiristäminen vuonna 2009 jää näyttämättä toteen. Menopuolella on viime vuosina tapahtunut lipsumisia toistuvien talousarviomuutosten vuoksi, lisäksi vallitsee epävarmuutta niiden korvausten kokonaismäärästä, joita julkisyhteisöjen on tarkoitus maksaa kansalaisille kommunistivallan aikana kansallistettujen kiinteistöjen palauttamatta jättämisen vuoksi. On myös mahdollista, että maksamattomia velkoja, joita julkisilla yrityksillä on julkisyhteisöille, peruutetaan. Kaikki tämä viittaa menojen ylitysten riskiin siitäkin huolimatta, että investointipuolen menosuunnitelmista luultavasti jäädään. Lisäksi investointeihin osoitetut ylibudjetoidut varat saatetaan siirtää kulutukseen, kuten aikaisemmin on tehty, millä olisi negatiivisia seurauksia julkisten varojen käytön laatuun.

| 9) | Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakaudella, kuten ohjelmassakin todetaan. Se ei myöskään näytä olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelmassa esitetty vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on riittämätön, ja sitä olisi kiristettävä huomattavasti, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Rakenteellinen parannus on varsinkin suhdannetilanteen ollessa hyvä vähäinen ja kokonaisuudessaan takapainotteinen, sillä alijäämä kasvaa vuonna 2007 ja suunnitellun sopeutuksen tueksi ei eritoten vuonna 2009 esitetä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

9)

Kun tämä riskinarviointi otetaan huomioon, näyttää siltä, että ohjelmassa esitetty finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan, että keskipitkän aikavälin tavoite saavutetaan ohjelmakaudella, kuten ohjelmassakin todetaan. Se ei myöskään näytä olevan riittävä, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ei ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa missään vaiheessa ohjelmakautta. Ohjelmassa esitetty vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on riittämätön, ja sitä olisi kiristettävä huomattavasti, jotta se olisi vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja sitä voidaan sopeuttaa vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono. Rakenteellinen parannus on varsinkin suhdannetilanteen ollessa hyvä vähäinen ja kokonaisuudessaan takapainotteinen, sillä alijäämä kasvaa vuonna 2007 ja suunnitellun sopeutuksen tueksi ei eritoten vuonna 2009 esitetä toimenpiteitä.

| 10) | Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen noin 13 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

10)

Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen noin 13 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ohjelmakaudella.

| 11) | Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Romaniassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään muiden jäsenvaltioiden osalta (joiden osalta tällaiset ennusteet ovat käytettävissä). Väestön ikääntymisellä voi kuitenkin olla huomattava vaikutus menoihin, kun otetaan huomioon nykyinen väestörakenne. Julkisen talouden alkuasetelma ja suuri rakenteellinen alijäämä eivät riitä velan vakaannuttamiseen, ja tällöin ei edes ole otettu huomioon väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parantaminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien hillitsemistä. |
| --- | --- |

11)

Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Romaniassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään muiden jäsenvaltioiden osalta (joiden osalta tällaiset ennusteet ovat käytettävissä). Väestön ikääntymisellä voi kuitenkin olla huomattava vaikutus menoihin, kun otetaan huomioon nykyinen väestörakenne. Julkisen talouden alkuasetelma ja suuri rakenteellinen alijäämä eivät riitä velan vakaannuttamiseen, ja tällöin ei edes ole otettu huomioon väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman parantaminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien riskien hillitsemistä.

| 12) | Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Julkisen talouden sopeuttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on erityisesti riittämätöntä, ja sitä olisi tiukennettava huomattavasti ohjelmakaudella. Lisäksi ohjelmassa esitetty finanssipoliittinen strategia, varsinkin finanssipoliittisen virityksen keventäminen vuoteen 2007 saakka, ja rajoitettu vakauttaminen sen jälkeen lisäävät kokonaiskysynnän hallintaa koskevia huolenaiheita, mukaan lukien niitä, jotka koskevat tarvetta pitää yllä kestävää nopeaa kasvua, jatkaa inflaation hidastumisprosessin tukemista ja hillitä ulkoisen vajeen kasvua. Ulkoisen vajeen arvellaan olleen 10,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006. |
| --- | --- |

12)

Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on osittain vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen. Julkisen talouden sopeuttaminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on erityisesti riittämätöntä, ja sitä olisi tiukennettava huomattavasti ohjelmakaudella. Lisäksi ohjelmassa esitetty finanssipoliittinen strategia, varsinkin finanssipoliittisen virityksen keventäminen vuoteen 2007 saakka, ja rajoitettu vakauttaminen sen jälkeen lisäävät kokonaiskysynnän hallintaa koskevia huolenaiheita, mukaan lukien niitä, jotka koskevat tarvetta pitää yllä kestävää nopeaa kasvua, jatkaa inflaation hidastumisprosessin tukemista ja hillitä ulkoisen vajeen kasvua. Ulkoisen vajeen arvellaan olleen 10,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006.

| 13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2). |
| --- | --- |

13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (2).

Neuvosto katsoo, että kasvunäkymien jatkuessa vahvoina ja ulkoisen vajeen syvetessä ohjelmassa suunnitellaan finanssipolitiikan myötäsyklistä keventämistä vuonna 2007. Eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on riittämätöntä ja takapainotteista, se alkaisi vasta vuonna 2009 ja tavoite on tarkoitus saavuttaa vasta ohjelmakauden jo päätyttyä. Lisäksi julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyy riskejä vuodesta 2008 alkaen. Edellä olevan arvion perusteella neuvosto kehottaa Romaniaa:

| i) | hyödyntämään hyvää suhdannetilannetta kiristääkseen huomattavasti sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta tiukentamalla julkisen talouden tavoitteita vuonna 2007 ja sen jälkeisinä vuosina. julkisen talouden Rakenteellisen rahoitusaseman parantaminen keskipitkällä aikavälillä edistäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien hillitsemistä; |
| --- | --- |

i)

hyödyntämään hyvää suhdannetilannetta kiristääkseen huomattavasti sopeutusvauhtia kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta tiukentamalla julkisen talouden tavoitteita vuonna 2007 ja sen jälkeisinä vuosina. julkisen talouden Rakenteellisen rahoitusaseman parantaminen keskipitkällä aikavälillä edistäisi julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien hillitsemistä;

| ii) | hillitsemään julkisten varojen käytön suunniteltua huomattavaa kasvua, tarkistamaan menokoostumusta kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja parantamaan julkisten menojen suunnittelua ja toteutusta sitovalla keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

ii)

hillitsemään julkisten varojen käytön suunniteltua huomattavaa kasvua, tarkistamaan menokoostumusta kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja parantamaan julkisten menojen suunnittelua ja toteutusta sitovalla keskipitkällä aikavälillä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu (3)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO tammikuu 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |
| KOM marraskuu 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO tammikuu 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 |
| KOM marraskuu 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu
  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 2006 (4) | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |
| KOM marraskuu 2006 (8) | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 |
| KOM marraskuu 2006 | – 1,5 | – 1,4 | – 2,6 | – 2,6 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | – 0,4 | – 0,7 | – 1,0 | – 1,6 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 |
| KOM marraskuu 2006 | – 0,3 | – 0,4 | – 1,7 | – 1,7 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 (4) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| KOM marraskuu 2006 | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2006 (6) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| KOM marraskuu 2006 (7) | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2007 | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |
| KOM marraskuu 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | Tieto puuttuu |
| PEP joulukuu 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | Tieto puuttuu |
| Lähde:

  Lähentymisohjelma (LO), liittymistä valmisteleva talousohjelma (PEP), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2005

2006

2007

2008

2009

BKT:n määrä

(% muutos)

LO tammikuu 2007

4,1

8,0

6,5

6,3

5,9

KOM marraskuu 2006

4,1

7,2

5,8

5,6

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

5,7

6,0

6,3

6,5

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO tammikuu 2007

9,1

6,6

4,5

4,3

3,2

KOM marraskuu 2006

9,1

6,8

5,1

4,6

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

9,0

7,0

5,0

3,6

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO tammikuu 2006 (4)

0,2

2,1

2,2

1,9

1,1

KOM marraskuu 2006 (8)

0,4

1,9

1,5

1,0

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

KOM marraskuu 2006

– 1,5

– 1,4

– 2,6

– 2,6

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

– 0,4

– 0,7

– 1,0

– 1,6

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

KOM marraskuu 2006

– 0,3

– 0,4

– 1,7

– 1,7

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

0,8

0,4

0,0

– 0,6

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006 (4)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

KOM marraskuu 2006

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2006 (6)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

KOM marraskuu 2006 (7)

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2007

15,9

12,8

13,5

12,6

11,7

KOM marraskuu 2006

15,9

13,7

13,9

14,4

Tieto puuttuu

PEP joulukuu 2005

17,1

15,1

14,6

14,6

Tieto puuttuu

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), liittymistä valmisteleva talousohjelma (PEP), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Varsinkin virta–varanto-korjauserien alakomponentit sekä työvoiman, pääoman ja kokonaistuottavuuden vaikutukset BKT:n potentiaaliseen kasvuun puuttuvat.

(3)  Eurostat ei ole vielä virallisesti arvioinut Romanian julkisen talouden tilinpidon laatua kokonaisuudessaan. Eurostat julkaisee ja validoi julkisen talouden rahoitusasemaan ja velkaan liittyvät numerotiedot pian 1 päivänä huhtikuuta 2007 esitettävän ilmoituksen jälkeen.

(4)  Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.

(5)  (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(6)  Ohjelmaan ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(7)  Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteeseen ei sisälly kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,6 prosenttia vuonna 2005, 5,7 prosenttia vuonna 2006, 6,1 prosenttia vuonna 2007 ja 6,2 prosenttia vuonna 2008.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), liittymistä valmisteleva talousohjelma (PEP), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/23

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2007/C 89/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”CARNE DE BÍSARO TRANSMONTANO ”tai ”CARNE DE PORCO TRANSMONTANO”

Nro EY: PT/PDO/005/0457/20.04.2005

SAN ( X ) SMM ( )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica |
| --- | --- |
| Osoite: | Av. Afonso Costa, n.o3 |
| P-1949-002 Lisboa |

Nimi:

Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica

Osoite:

Av. Afonso Costa, n.o3

P-1949-002 Lisboa

Puhelin:

(351) 21 844 22 00

Faksi:

(351) 21 844 22 02

S-posti:

idrha@idrha.min-agricultura.pt

2.   Ryhmittymä:

| Nimi: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Osoite: | Edifício da Casa do Povo |
| Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Nimi:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Osoite:

Edifício da Casa do Povo

Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Puhelin:

(351) 273 771 340

Faksi:

(351) 273 770 048

S-posti:

ancsub@bisaro.info

Kokoonpano:

Tuottaja/jalostaja ( X ) Muu ( )

3.   Tuotelaji:

Luokka1.1 — Tuore liha (ja muut tuoreet eläimenosat)

4.   Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1.   Nimi: ”Carne de Bísaro Transmontano ”tai ”Carne de Porco Transmontano”

4.2.   Kuvaus: Liha saadaan teurastetuista maitoporsaista tai Bísaro-rotuisten sikojen leikatuista ruhoista. Eläimet on kasvatettu perinteisen osittaiseen vapaaseen laiduntamiseen perustuvan järjestelmän mukaan, ja niiden ruokinta perustuu paikallisesta maataloudesta saatuihin tuotteisiin ja sivutuotteisiin. Enintään 45 päivän ikäisinä teurastettujen eläinten (maitoporsaat) ruhojen paino on enintään 12 kilogrammaa, ja niiden liha on vain vähän marmoroitua, lihaskudos melko pehmeää ja mehevää, rasva valkoista, tasalaatuista ja kiinteää, pehmeää ja tihkumatonta. Vähintään kahdeksan kuukauden ikäisinä teurastettujen eläinten (kuohitut urospuoliset eläimet ja naaraspuoliset eläimet) ruhon paino on vähintään 60 kilogrammaa, ja ruhot kuuluvat luokitusasteikon R, O tai P-luokkaan. Lihaskudos on vaaleanpunaista ja rasva vaaleanpunertavaa. Lihassa on suhteellisen vähäinen ihrakerros, rasvakudos on sekoittunut lihaan melko tasaisesti, ja liha on erittäin mehevää, pehmeää ja rakenteeltaan kiinteää. Grillatun lihan maku on tuotteelle ominainen ja liittyy eläinten tuotantotapaan ja ravitsemukseen.

4.3.   Maantieteellinen alue: Perinteisen tuotantotavan, eläinten pitoon ja ruokintaan liittyvän erityisosaamisen sekä maaperän ja ilmaston erityispiirteiden perusteella Carne de porco Transmontano -sianlihan tuotantoalue (jolla eläimet syntyvät, jolla ne kasvatetaan, lihotetaan ja teurastetaan ja jolla liha paloitellaan, leikataan ja pakataan) rajoittuu seuraaviin kuntiin: Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso ja Vinhais Bragançan piirikunnassa sekä Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar ja Vila Real Vila Realin piirikunnassa. Rehu on peräisin maantieteelliseltä alueelta, lukuun ottamatta eräitä täysrehuseoksia, joita käytetään yksinomaan siitosemakkojen ruokintaan ja joiden osuus saa yleensä olla enintään viisi prosenttia kyseisten eläinten vuosittaisesta ravinnosta.

4.4.   Alkuperätodisteet: Tiloilla, teurastamoilla, lihanleikkaamoilla ja pakkaamoilla on oltava toimilupa, ja niiden on saatava tuottajaryhmittymän hyväksyntä sen jälkeen, kun valvontaelin on ensin hyväksynyt ne. Kaikkien näiden laitosten on sijaittava edellä tarkoitetulla maantieteellisellä alueella. Koko tuotantoprosessia raaka-aineet tuottavilta tiloilta lopputuotteen myyntipaikalle valvotaan tarkkaan, jolloin tuotteen täydellinen jäljitettävyys voidaan varmistaa. Jokaiseen ruhoon tai palaan kiinnitetään numeroitu varmennusmerkki, jonka perusteella tuotteen alkuperä voidaan jäljittää tuottajatilalle asti. Alkuperä voidaan todeta missä tahansa tuotantoketjun vaiheessa varmennusmerkissä olevan pakollisen sarjanumeron avulla

4.5.   Tuotantomenetelmä: Eläinten kasvatus perustuu vanhoihin, alueella harjoitettuihin ja sukupolvelta toiselle siirtyneisiin perinteisiin tuotantomenetelmiin. Tilojen pinta-alan on oltava riittävän suuri sekä rehuntuotantoa että eläinten jaloittelua ja laiduntamista ajatellen. Eläimet pidetään sisätiloissa ainoastaan talvella. Loka- ja marraskuussa eläimet viedään kastanjametsiin, joissa ne voivat syödä maahan pudonneita kastanjoita. Eläinten ravinto on monipuolista ja riippuu vuotuisesta sadosta. Sen perustana on pitkin vuotta saatu viljaseos (tavallisesti vehnää, maissia, ruista ja kauraa), jota täydennetään kurpitsalla, nauriilla, perunalla, sokerijuurikkaalla, erilaisilla hedelmillä, rehumaissilla, kaalilla, vihantana korjatulla viljalla, rehulla ja kastanjoilla. Teurastuksen jälkeen ruhoja on säilytettävä vähintään 24 tunnin ajan 7 celsiusasteen (+/- 1 °C) lämpötilassa, minkä jälkeen ne jäähdytetään asteittain 2 celsiusasteeseen. Ruhojen jäädyttäminen ennen niiden myymistä kuluttajille on kielletty. Lihan pH-arvo on 45 minuutin kuluttua teurastuksesta 5,95 ja 24 tunnin kuluttua 5,56. Teurasiästä riippumatta liha voidaan saattaa myyntiin kahdessa eri muodossa:

ruhoina tai puoliruhoina, jotka on merkitty ja yksilöity ja joissa on merkittynä väärentämättömällä tai lähtemättömällä tavalla alkuperänimitys ja varmennusmerkki;

kokonaisina tai leikattuina paloina, jotka on pakattu normaalipaineisissa, paineeltaan säädellyissä tai alipaineistetuissa tiloissa asianmukaisesta materiaalista valmistettuun, tuotteen kanssa kosketuksessa olevaan kääreeseen, jossa on asianmukaiset päällysmerkinnät sekä väärentämättömällä tai lähtemättömällä tavalla tehty varmennusmerkki.

Teurastuksen, paloittelun, leikkaamisen ja pakkaamisen on tapahduttava hyväksytyissä laitoksissa, jotka sijaitsevat maantieteellisellä tuotantoalueella. Koska kyseiset siat ovat huomattavasti tavanomaista kookkaampia ja rakenteeltaan täysin erilaisia muihin sikoihin verrattuna, teurastamoiden laitteet on mitoitettava sen mukaisesti, ja teurastamoissa on oltava tavanomaisia kalttauslaitteita tehokkaammat välineet ruhojen polttoa varten. Ruhojen erityisominaisuuksien vuoksi leikkaamisen ja paloittelun on tapahduttava sellaisten henkilöiden toimesta, joiden ammatillinen pätevyys mahdollistaa ruhojen kaupallisen hyödyntämisen mahdollisimman tehokkaasti ja jotka pystyvät leikkaamaan lihan siten, että lihan sisältämien rasvakudosjuovien ansiosta syntynyt marmoroitu pinta ja pintarasvan vähäinen osuus ovat hyvin näkyvissä. Tuotannon määrän vuoksi näiden ruhojen käsittelyyn erikoistuneet teurastajat ovat peräisin yksinomaan maantieteelliseltä alkuperäalueelta.

Huolellisesti tapahtuneen paloittelun ja leikkaamisen jälkeen liha on pakattava välittömästi, jotta voidaan estää erityisesti rasvapitoisuudesta johtuva eltaantuminen ja muut kemialliset tai mikrobiologiset reaktiot, joita saattaa aiheutua, mikäli lihaa ei suojata välittömästi ja säilytetä asianmukaisesti jäähdytetyissä tiloissa. Myös lihan tavanomaista korkeamman pH-arvon muuttuminen on estettävä.

Tuotteen fyysisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien säilymisen varmistamiseksi asiantuntijat tekevät lisäksi Carne de porco transmontano -sianlihalle järjestelmällisiä tarkastuksia ennen pakkaamista lopulliselle kuluttajalle tarkoitettuihin pakkauksiin. Tarkastukset liittyvät erityisesti lihan tuoreuteen ja palojen marmoroituun pintaan, ja palat, jotka eivät täytä vaatimuksia, poistetaan markkinoilta.

4.6.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Alueen sikatalouden pitkästä perinteestä ja merkityksestä todistavat monet eläinaiheiset veistokset ja paikallisista kunnallisarkistoista (Forais de Municípios) löytyvät viittaukset sioista ja sianlihatuotteista perittyihin maksuihin. Bísaro-rotuisten sikojen kasvatus on elintärkeää perinteisten tuotantojärjestelmien säilymisen ja pienten perhetilojen talouden kannalta. Laajaperäisen järjestelmän mukaan kasvatetut eläimet ovat sopeutuneet täydellisesti alueen karuihin olosuhteisiin ja ilmastoon sekä paikalliseen rehuun. Ruhon rakenne, rasvan määrä ja jakaantuminen lihassa sekä lihan maku ja aromi ovat suoraan yhteydessä eläinten pitotapaan ja ruokintaan, jonka olennainen osa on kastanja. Lyhyesti sanottuna tuotteen yhteydestä alkuperäalueeseen todistavat rodun kotoperäisyys, paikalliset maaperä- ja ilmasto-olosuhteet, pitotapa ja paikallisiin tuotteisiin perustuva ravinto, jotka yhdessä antavat kyseisistä eläimistä peräisin olevalle lihalle sille ominaiset aistinvaraiset tunnustetut ominaisuudet.

4.7.   Valvontaelin:

| Nimi: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Osoite: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Nimi:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Osoite:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Puhelin:

(351) 278 261 410

Faksi:

(351) 278 261 410

S-posti:

tradição-qualidade@clix.pt

Valvontaelimen katsotaan täyttävän standardin 45011:2001 vaatimukset.

4.8.   Merkintä: Riippumatta siitä, missä muodossa ja millaisessa pakkauksessa tuote tarjotaan kulutukseen, jokaisessa palassa tai ruhossa on ehdottomasti oltava yleisessä lainsäädännössä edellytettyjen merkintöjen lisäksi maininta ”Carne de Bísaro Transmontano — Denominação de Origem Protegida ”tai ”Carne de Porco Transmontano — Denominação de Origem Protegida”. Pakkauksessa on myös oltava yhteisön tunnus sekä oheisen mallin mukainen Vinhaisin tuotteiden tunnus. Päällysmerkinnöissä on lisäksi oltava varmennusmerkki, jossa on ehdottomasti ilmoitettava tuotteen nimi ja siihen liittyvä merkintä, valvontaelimen nimi ja sarjanumero.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/26

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2007/C 89/08)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

MUUTOSHAKEMUS

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

9 artiklassa ja 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemus

”OLIVES NOIRES DE NYONS”

EY nro: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

SAN ( X ) SMM ( )

Haettu muutos/haetut muutokset

Eritelmän kohdat:

| | Tuotteen nimi |
| --- | --- |
| | Tuotteen kuvaus |
| X | Maantieteellinen alue |
| | Alkuperätodisteet |
| | Valmistusmenetelmä |
| | Yhteys maantieteelliseen alueeseen |
| | Merkinnät |
| X | Kansalliset vaatimukset |

Image

Tuotteen nimi

Image

Tuotteen kuvaus

X

Maantieteellinen alue

Image

Alkuperätodisteet

Image

Valmistusmenetelmä

Image

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Image

Merkinnät

X

Kansalliset vaatimukset

Muutokset:

Maantieteellinen alue

Korvataan ilmaisu ”Maantieteellinen tuotantoalue kattaa osan Drômen ja Vauclusen departementeista ”ilmaisulla ”Oliivien tuotanto- ja jalostusalueen muodostavat seuraavien kuntien alueet:

| — | Drômen departementti:






  — | Nyonsin kantoni: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- | --- |

—

Drômen departementti:

—

Nyonsin kantoni: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Buis-les-Baronnies'n kantoni: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Buis-les-Baronnies'n kantoni: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Remuzat'n kantoni: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix |
| --- | --- |

—

Remuzat'n kantoni: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix

| — | Saint-Paul-Trois-Châteaux'n kantoni: Tulette |
| --- | --- |

—

Saint-Paul-Trois-Châteaux'n kantoni: Tulette

| — | Vauclusen departementti:






  — | Malaucènen kantoni: Brantes, Entrechaux, Malaucène (alue AI) |
| --- | --- | --- |

—

Vauclusen departementti:

—

Malaucènen kantoni: Brantes, Entrechaux, Malaucène (alue AI)

| — | Vaison-la-Romainen kantoni: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Vaison-la-Romainen kantoni: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Valréasin kantoni: Valréas, Visan |
| --- | --- |

—

Valréasin kantoni: Valréas, Visan

Muutoksen tarkoituksena on poistaa nimitykseen liittyvästä maantieteellisestä alueesta kuusi Drômen departementin kuntaa (Bouchet, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-bains, Reilhanette, Rochebrune ja Sainte-Jalle) ja kaksi Vauclusen departementin kuntaa (Saint-Léger-du-Ventoux ja Savoillan). Syynä on se, että näissä kunnissa ei sovelleta vaadittuja maatalouskäytänteitä, eivätkä niiden geologiset, pedologiset ja ilmastolliset olosuhteet sovellu nimityksellä varustettujen oliivien tuotantoon.”

Kansalliset vaatimukset:

Korvataan ilmaisu ”10. tammikuuta 1994 annettu säädös ”ilmaisulla ”Suojattua alkuperänimitystä ’Olives Noires de Nyons’”koskeva säädös.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”OLIVES NOIRES DE NYONS”

EY nro: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

SAN ( X ) SMM ( )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Osoite: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nimi:

Institut National des Appellations d'Origine

Osoite:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Puhelin:

(33) 1 53 89 80 00

Faksi:

(33) 01 42 25 57 97

Sähköposti:

info@inao.gouv.fr

2.   Ryhmittymä:

| Nimi: | Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies |
| --- | --- |
| Osoite: | B.P. no 9 |
| F-26110 Nyons |

Nimi:

Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies

Osoite:

B.P. no 9

F-26110 Nyons

Puhelin:

(33) 04 75 26 95 00

Faksi:

(33) 04 75 26 23 16

Sähköposti:

syndicat.tanche@wanadoo.fr

Kokoonpano:

tuottaja/jalostaja (x) muu ( )

3.   Tuotelaji:

Luokka 1.6 — Hedelmät

4.   Eritelmä

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1   Nimi: ”Olives Noires de Nyons”

4.2   Kuvaus: Oliivit ovat tummanruskeita, hieman rypistyneitä ja läpimitaltaan vähintään 14 mm.

Kuitenkin 5 prosenttia oliiveista voi olla vähimmäiskooltaan 13 millimetriä.

4.3   Maantieteellinen alue: Oliivien tuotanto- ja jalostusalueen muodostavat Drômen ja Vauclusen departementtien seuraavat kunnat:

Drômen departementti:

| — | Nyonsin kantoni: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- |

—

Nyonsin kantoni: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Buis-les-Baronnies'n kantoni: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Buis-les-Baronnies'n kantoni: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Remuzat'n kantoni: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix |
| --- | --- |

—

Remuzat'n kantoni: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix

| — | Saint-Paul-Trois-Châteaux'n kantoni: Tulette |
| --- | --- |

—

Saint-Paul-Trois-Châteaux'n kantoni: Tulette

Vauclusen departementti:

| — | Malaucènen kantoni: Brantes, Entrechaux, Malaucène (alue AI) |
| --- | --- |

—

Malaucènen kantoni: Brantes, Entrechaux, Malaucène (alue AI)

| — | Vaison-la-Romainen kantoni: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Vaison-la-Romainen kantoni: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Valréasin kantoni: Valréas, Visan |
| --- | --- |

—

Valréasin kantoni: Valréas, Visan

4.4   Alkuperätodisteet: Oliiveja voidaan pitää kaupan valvotulla alkuperänimityksellä Olives noires de Nyons vain, jos alkuperänimitysten keskusvirasto INAO (Institut national des appellations d'origine) on myöntänyt niille hyväksyntätodistuksen valvotun alkuperänimityksen saaneiden oliivinviljelytuotteiden hyväksyntää koskevien säännösten mukaisesti.

Kaikki raaka-aineen tuotantoon ja oliivien valmistukseen liittyvät toimet on toteutettava tietyn maantieteellisen alueen sisällä.

Raaka-aineen tuotannon osalta on noudatettava seuraavia menettelyjä:

Viljelylohkojen tunnistaminen: on laadittava luettelo viljelylohkoista, jotka soveltuvat Olives Noires de Nyons -nimityksellä varustettujen oliivien tuotantoon eli ovat istutuspaikkaa koskevien kriteereiden ja tuotantoedellytysten mukaiset.

Satoilmoitus: oliivinviljelijän on annettava vuosittain ilmoitus tuotantopinta-alasta ja oliivien tuotantomäärästä lopullisen tuotoksen mukaisesti sekä oliivien käyttötarkoituksesta (öljynvalmistus, jalostuspaikka).

Jalostuksen osalta on noudatettava seuraavia menettelyjä:

Valmistusilmoitus: toimijan on annettava vuosittain ilmoitus jalostetun tuotteen kokonaismäärästä.

Hyväksyntätodistusta koskeva hakemus: hakemuksen avulla voidaan määritellä tuotevaraston sijainti sekä kaikki astiat, jotka sisältävät ilmoitettuja tuotteita.

Menetelmää täydennetään kunkin oliivierän analyyttisella ja aistinvaraisella tarkastuksella, jonka avulla voidaan varmistaa, että tuotteiden laatu ja ominaispiirteet ovat vaatimusten mukaiset.

Kaikkien hyväksyntätodistuksen saaneiden toimijoiden on lisäksi laadittava vuosittain varastointi-ilmoitus.

4.5   Valmistusmenetelmä: Oliivit saadaan Tanche-lajikkeesta, ja niitä viljellään oliivinviljelykseen soveltuvilla lohkoilla. Oliivit korjataan puista marras- ja joulukuussa, minkä jälkeen ne lajitellaan. Pienimmät oliivit käytetään öljyn valmistukseen. Oliiveista poistetaan karvaus perinteisin menetelmin maantieteellisellä alueella sijaitsevissa laitoksissa.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

| — | Oliivinviljely on ollut tällä alueella erityisen elinvoimaista aina antiikin ajoista 1900-luvun alkuun asti. Tuolloin oliivinviljely taantui lähinnä siemenöljyjen synnyttämän kilpailun vuoksi ja siitä tuli pelkkä sivuelinkeino. Talvella 1956 esiintyneen ankaran hallan jälkeen tuottajat järjestäytyivät pyrkimyksenään estää oliivinviljelyn katoaminen ja suojella sen edustamaa kulttuuriperintöä. Valencen tuomioistuin vahvisti vuonna 1968 päätöksellään Olive Noire de Nyonsin alkuperänimityksen. |
| --- | --- |

—

Oliivinviljely on ollut tällä alueella erityisen elinvoimaista aina antiikin ajoista 1900-luvun alkuun asti. Tuolloin oliivinviljely taantui lähinnä siemenöljyjen synnyttämän kilpailun vuoksi ja siitä tuli pelkkä sivuelinkeino. Talvella 1956 esiintyneen ankaran hallan jälkeen tuottajat järjestäytyivät pyrkimyksenään estää oliivinviljelyn katoaminen ja suojella sen edustamaa kulttuuriperintöä. Valencen tuomioistuin vahvisti vuonna 1968 päätöksellään Olive Noire de Nyonsin alkuperänimityksen.

| — | Alueen tyypillinen lajike on Tanche, joka menestyy erityisen hyvin tällä alueella, jolla säänvaihtelut ovat suuret. Perinteinen oliivinviljely on säilynyt hengissä tuottajien taitotiedon ja sitkeyden ansiosta. |
| --- | --- |

—

Alueen tyypillinen lajike on Tanche, joka menestyy erityisen hyvin tällä alueella, jolla säänvaihtelut ovat suuret. Perinteinen oliivinviljely on säilynyt hengissä tuottajien taitotiedon ja sitkeyden ansiosta.

4.7   Valvontaelin:

| Nimi: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Osoite: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nimi:

Institut National des Appellations d'Origine

Osoite:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Puhelin:

(33) 01 53 89 80 00

Faksi:

(33) 01 42 25 57 97

Sähköposti:

info@inao.gouv.fr

| Nimi: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Osoite: | 59, Bd V. Auriol |
| F-75703 Paris Cedex 13 |

Nimi:

D.G.C.C.R.F.

Osoite:

59, Bd V. Auriol

F-75703 Paris Cedex 13

Puhelin:

(33) 01 44 97 29 60

Faksi:

(33) 01 44 97 30 37

Sähköposti:

C3@dgccrf.finances.gouv.fr

4.8   Merkinnät: Elintarvikkeiden pakkausmerkintöjä ja esillepanoa koskevissa säädöksissä vaadittujen pakollisten merkintöjen lisäksi valvotun alkuperänimityksen Olives Noires de Nyons saaneiden oliivien pakkausmerkinnöissä on oltava seuraavat tiedot:

maininta ”Olives noires de Nyons”

maininta ”Appellation d'origine contrôlée ”(valvottu alkuperänimitys) tai ”AOC”. Kun pakkausmerkinnässä on maatilan ja merkin nimi, alkuperänimitys toistetaan sanojen ”Appellation ”ja ”contrôlée ”välissä riippumatta siitä, miten osoite on merkitty.

Nämä tiedot merkitään samaan kenttään ja samaan etikettiin.

Ne on esitettävä selkein, helposti luettavin, pysyvin ja riittävän isoin kirjaimin, jotka erottuvat hyvin pohjasta ja jotka voi erottaa selvästi muista kirjoitusmerkinnöistä ja piirroksista.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/30

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2007/C 89/09)

| Päätöksen tekopäivä | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 379/05 ja N 211/06 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Kaikki alueet (N 379/05) ja Andalusia (N 211/06) |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi ja osoite) | Kiireelliset toimenpiteet kuivuuden ja muiden epäsuotuisien sääolojen maatalousalalle aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi |
| Oikeusperusta | ”Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas”, y ”Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan” |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Kuivuudesta vuonna 2005 aiheutuneiden tuotannonmenetysten korvaaminen |
| Tukimuoto | Vero- ja sosiaaliturvamaksuhelpotukset, edulliset luotot, vesimaksusta vapauttaminen varainhoitovuoden 2005 osalta |
| Talousarvio | Tuki nro N 379/05: 750 milj. EUR (avustusekvivalentti 68,8 milj. EUR); tuki nro N 211/06: 15 milj. EUR |
| Intensiteetti | Enimmillään 100 % aiheutuneista tappioista |
| Kesto | Riippuu laina-ajan pituudesta |
| Asianomainen ala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel 1 |
| E-28014 Madrid |

Päätöksen tekopäivä

22.3.2007

Tuen numero

N 379/05 ja N 211/06

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Kaikki alueet (N 379/05) ja Andalusia (N 211/06)

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi ja osoite)

Kiireelliset toimenpiteet kuivuuden ja muiden epäsuotuisien sääolojen maatalousalalle aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi

Oikeusperusta

”Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas”, y ”Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan”

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Kuivuudesta vuonna 2005 aiheutuneiden tuotannonmenetysten korvaaminen

Tukimuoto

Vero- ja sosiaaliturvamaksuhelpotukset, edulliset luotot, vesimaksusta vapauttaminen varainhoitovuoden 2005 osalta

Talousarvio

Tuki nro N 379/05: 750 milj. EUR (avustusekvivalentti 68,8 milj. EUR); tuki nro N 211/06: 15 milj. EUR

Intensiteetti

Enimmillään 100 % aiheutuneista tappioista

Kesto

Riippuu laina-ajan pituudesta

Asianomainen ala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel 1

E-28014 Madrid

| Consejería de Agricultura y Pesca |
| --- |
| Junta de Andalucía |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 71/06 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Emilia-Romagna |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina). |
| Oikeusperusta | Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.
  Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005 |
| Toimenpide-tyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Maatilainvestoinnit, eläintaudit |
| Tuen muoto | Avustukset |
| Talousarvio | 580 036,87 EUR |
| Tuen intensiteetti | Määrät vaihtelevat tai 40–60 % |
| Kesto | Vuoden 2011 loppuun saakka |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Regione Emilia-Romagna |
| Direzione generale Agricoltura |
| Servizio Produzioni animali |

Päätöksen tekopäivä

22.3.2007

Tuen numero

N 71/06

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Emilia-Romagna

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina).

Oikeusperusta

Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.

Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005

Toimenpide-tyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Maatilainvestoinnit, eläintaudit

Tuen muoto

Avustukset

Talousarvio

580 036,87 EUR

Tuen intensiteetti

Määrät vaihtelevat tai 40–60 %

Kesto

Vuoden 2011 loppuun saakka

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Regione Emilia-Romagna

Direzione generale Agricoltura

Servizio Produzioni animali

Muut tiedot

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 161/06 |
| Jäsenvaltio | Latvia |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | ”Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai” |
| Oikeusperusta | — | Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 ”Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.) |

Päätöksen tekopäivä

5.3.2007

Tuen numero

N 161/06

Jäsenvaltio

Latvia

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

”Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai”

Oikeusperusta

—

Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 ”Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.)

| — | Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 ”Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība” |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 ”Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība”

| — | Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 ”Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi” |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 ”Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi”

Toimenpide-tyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Perunan vaalean rengasmädän torjuminen ja hävittäminen

Tuen muoto

Kasvitautien torjuntaan myönnettävä tuki

Talousarvio

Kokonaistalousarvio: 2 529 000 LVL

Tuen intensiteetti

50 %-100 %

Kesto

Vuoden 2008 loppuun

Toimiala

Maatalousala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981, Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981, Rīga

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 164/06 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario |
| Oikeusperusta | Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.
  Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias. |
| Toimenpide-tyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Toimialakohtaiset järjestöt kehittävät teknisen avun toimia ja menekinedistämistä |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 2 500 000 EUR vuonna 2007 |
| Tuen intensiteetti | Vaihtelee |
| Kesto | 2007-2013 |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Secretario General de Agricultura y Alimentación |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Päätöksen tekopäivä

14.3.2007

Tuen numero

N 164/06

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario

Oikeusperusta

Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Toimenpide-tyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Toimialakohtaiset järjestöt kehittävät teknisen avun toimia ja menekinedistämistä

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

2 500 000 EUR vuonna 2007

Tuen intensiteetti

Vaihtelee

Kesto

2007-2013

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Secretario General de Agricultura y Alimentación

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 260/06 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Cantabria |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Korvaukset kuivuuden maatalousalalle Cantabriassa vuonna 2005 aiheuttamien vahinkojen vuoksi |
| Oikeusperusta | Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005 |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tukien tarkoituksena on korvata maanviljelijöille epäsuotuisista sääolosuhteista johtuvat menetykset |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 9 507 872 EUR |
| Tuen intensiteetti | Vaihtelee |
| Kesto | Yksi vuosi |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria |
| C/ Gutiérrez Solana, s/n. |
| E-39011 Santander (Cantabria) |

Päätöksen tekopäivä

22.3.2007

Tuen numero

N 260/06

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Cantabria

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Korvaukset kuivuuden maatalousalalle Cantabriassa vuonna 2005 aiheuttamien vahinkojen vuoksi

Oikeusperusta

Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tukien tarkoituksena on korvata maanviljelijöille epäsuotuisista sääolosuhteista johtuvat menetykset

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

9 507 872 EUR

Tuen intensiteetti

Vaihtelee

Kesto

Yksi vuosi

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria

C/ Gutiérrez Solana, s/n.

E-39011 Santander (Cantabria)

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 313/06 |
| Jäsenvaltio | Tšekki |
| Alue | Královéhradecký |
| Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi) | Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Oikeusperusta | Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5
  Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Metsätalousalan tuki |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Yhteensä 155 000 000 CZK (noin 5 721 390 EUR) |
| Intensiteetti | Enimmillään 100 prosenttia |
| Kesto | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Toimialat | Maatalous (metsätalous) |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Královéhradecký kraj |
| Česká republika |

Päätöksen tekopäivä

5.3.2007

Tuen numero

N 313/06

Jäsenvaltio

Tšekki

Alue

Královéhradecký

Nimeke (ja/tai tuensaajan nimi)

Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Oikeusperusta

Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5

Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Metsätalousalan tuki

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

Yhteensä 155 000 000 CZK (noin 5 721 390 EUR)

Intensiteetti

Enimmillään 100 prosenttia

Kesto

1.1.2007-31.12.2013

Toimialat

Maatalous (metsätalous)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Královéhradecký kraj

Česká republika

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 436/06 |
| Jäsenvaltio | Liettua |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui |
| Oikeusperusta | Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)
  Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786) |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Edistää ympäristöystävällisten polttoaineiden käyttöä |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Kokonaistalousarvio: 118 290 000 LTL |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 % |
| Kesto | Kuusi vuotta komission hyväksymisen jälkeen |
| Toimiala | Maatalousala |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija, |
| Gedimino pr. 19, |
| LT-01103 Vilnius |

Päätöksen tekopäivä

14.3.2007

Tuen numero

N 436/06

Jäsenvaltio

Liettua

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui

Oikeusperusta

Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)

Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786)

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Edistää ympäristöystävällisten polttoaineiden käyttöä

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Kokonaistalousarvio: 118 290 000 LTL

Tuen intensiteetti

Enintään 100 %

Kesto

Kuusi vuotta komission hyväksymisen jälkeen

Toimiala

Maatalousala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija,

Gedimino pr. 19,

LT-01103 Vilnius

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 36/07 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores |
| Oikeusperusta | Proyecto de Real Decreto |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Parantaa teknisiä maatalousvälineitä |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio: | 8 000 000 EUR vuodessa |
| Tuen intensiteetti | Vaihtelee |
| Kesto | Vuoden 2009 loppuun saakka |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Päätöksen tekopäivä

22.3.2007

Tuen numero

N 36/07

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores

Oikeusperusta

Proyecto de Real Decreto

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Parantaa teknisiä maatalousvälineitä

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio:

8 000 000 EUR vuodessa

Tuen intensiteetti

Vaihtelee

Kesto

Vuoden 2009 loppuun saakka

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 53/07 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Friuli Venezia Giulia |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien vahinkojen korvaaminen |
| Tukimuoto | Avustus |
| Talousarvio | Ks. tuki nro NN 54/A/04 |
| Intensiteetti | Enimmillään 100 % |
| Kesto | Maksatusten päättymiseen asti |
| Asianomainen ala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | — |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

14.3.2007

Tuen numero

N 53/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Friuli Venezia Giulia

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien vahinkojen korvaaminen

Tukimuoto

Avustus

Talousarvio

Ks. tuki nro NN 54/A/04

Intensiteetti

Enimmillään 100 %

Kesto

Maksatusten päättymiseen asti

Asianomainen ala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 54/07 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Friuli Venezia Giulia |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006) |
| Oikeusperusta | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Epäsuotuisien sääolojen maatilojen rakenteille aiheuttamien vahinkojen korvaaminen |
| Tukimuoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Viitataan aiemmin hyväksyttyyn tukijärjestelmään (NN 54/A/04) |
| Intensiteetti | 80 %:iin asti |
| Kesto | Maksatusten päättymiseen asti |
| Asianomainen ala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Päätöksen tekopäivä

14.3.2007

Tuen numero

N 54/07

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Friuli Venezia Giulia

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006)

Oikeusperusta

Decreto legislativo n. 102/2004

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Epäsuotuisien sääolojen maatilojen rakenteille aiheuttamien vahinkojen korvaaminen

Tukimuoto

Suora avustus

Talousarvio

Viitataan aiemmin hyväksyttyyn tukijärjestelmään (NN 54/A/04)

Intensiteetti

80 %:iin asti

Kesto

Maksatusten päättymiseen asti

Asianomainen ala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Muita tietoja

Komission tukinumerolla NN 54/A/04 hyväksymän tukijärjestelmän (komission kirje C(2005)1622 lopull., 7.6.2005) täytäntöönpanotoimenpide

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/37

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.4566 — Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 89/10)

Komissio päätti 22. helmikuuta 2007 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4566. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32007M4566. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/38

---

Euron kurssi (1)

23. huhtikuuta 2007

(2007/C 89/11)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3557 |
| JPY | Japanin jeniä | 160,91 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4521 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,67800 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,1979 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6423 |
| ISK | Islannin kruunua | 87,58 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,1070 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5817 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,026 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 245,13 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7016 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,7798 |
| RON | Romanian leuta | 3,3382 |
| SKK | Slovakian korunaa | 33,533 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,8205 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6277 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5225 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,5946 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8210 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0514 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 255,58 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,5538 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,4722 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4000 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 322,64 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6392 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 64,464 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,9550 |
| THB | Thaimaan bahtia | 43,983 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3557

JPY

Japanin jeniä

160,91

DKK

Tanskan kruunua

7,4521

GBP

Englannin puntaa

0,67800

SEK

Ruotsin kruunua

9,1979

CHF

Sveitsin frangia

1,6423

ISK

Islannin kruunua

87,58

NOK

Norjan kruunua

8,1070

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5817

CZK

Tšekin korunaa

28,026

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

245,13

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7016

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,7798

RON

Romanian leuta

3,3382

SKK

Slovakian korunaa

33,533

TRY

Turkin liiraa

1,8205

AUD

Australian dollaria

1,6277

CAD

Kanadan dollaria

1,5225

HKD

Hongkongin dollaria

10,5946

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8210

SGD

Singaporin dollaria

2,0514

KRW

Etelä-Korean wonia

1 255,58

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,5538

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,4722

HRK

Kroatian kunaa

7,4000

IDR

Indonesian rupiaa

12 322,64

MYR

Malesian ringgitiä

4,6392

PHP

Filippiinien pesoa

64,464

RUB

Venäjän ruplaa

34,9550

THB

Thaimaan bahtia

43,983

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/39

---

TUPAKAN VILJELYSOPIMUSTEN REKISTERÖINNISTÄ VASTAAVAT TOIMIVALTAISET ELIMET

(2007/C 89/12)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tupakan tukijärjestelmän osalta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 171 c o artiklan mukainen julkaisu

BULGARIA

| 1. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Balgariya 14, ofis 504 |
| Smolyan District |
| BG-4700 Smolyan |

1.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Balgariya 14, ofis 504

Smolyan District

BG-4700 Smolyan

| 2. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| Razgrad District |
| BG-7400 Isperih |

2.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

Razgrad District

BG-7400 Isperih

| 3. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Petar Beron 2 |
| Burgas District |
| BG-8500 Aytos |

3.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Petar Beron 2

Burgas District

BG-8500 Aytos

| 4. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2 |
| Haskovo District |
| BG-6300 Haskovo |

4.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2

Haskovo District

BG-6300 Haskovo

| 5. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Hristo Botev 15 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2900 Gotse Delchev |

5.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Hristo Botev 15

Blagoevgrad District

BG-2900 Gotse Delchev

| 6. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Dr G. M. Dimitrov 28 |
| Plovdiv District |
| BG-4000 Plovdiv |

6.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Dr G. M. Dimitrov 28

Plovdiv District

BG-4000 Plovdiv

| 7. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Boris III 24 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2850 Petrich |

7.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Boris III 24

Blagoevgrad District

BG-2850 Petrich

| 8. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Minyorska 1 |
| Kardzhali District |
| BG-6600 Kardzhali |

8.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Minyorska 1

Kardzhali District

BG-6600 Kardzhali

SAKSA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

ITÄVALTA

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

BELGIA

| 1. | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |
| Administratie Landbouwproductiebeheer |
| Dienst Akkerbouw |
| WTC III — 14de verdieping |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| B-1000 Brussel |

1.

Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

Administratie Landbouwproductiebeheer

Dienst Akkerbouw

WTC III — 14de verdieping

Simon Bolivarlaan 30

B-1000 Brussel

| 2. | Ministère de la Région Wallonne |
| --- | --- |
| Direction Générale de l'Agriculture |
| Division des aides à l'agriculture |
| Direction du secteur végétal |
| Chaussée de Louvain, 14 |
| B-5000 Namur |

2.

Ministère de la Région Wallonne

Direction Générale de l'Agriculture

Division des aides à l'agriculture

Direction du secteur végétal

Chaussée de Louvain, 14

B-5000 Namur

ESPANJA

| 1. | Junta de Andalucía |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Pesca |
| Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA) |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

1.

Junta de Andalucía

Consejería de Agricultura y Pesca

Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA)

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

| 2. | Junta de Castilla — La Mancha |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Producción Agropecuaria |
| C/ Pintor Matías Moreno, 4 |
| E-45002 Toledo |

2.

Junta de Castilla — La Mancha

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Producción Agropecuaria

C/ Pintor Matías Moreno, 4

E-45002 Toledo

| 3. | Junta de Castilla y León |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

3.

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| 4. | Junta de Extremadura |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal, s/n |
| E-68800 Mérida (Badajoz) |

4.

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal, s/n

E-68800 Mérida (Badajoz)

| 5. | Diputación Foral de Navarra |
| --- | --- |
| Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación |
| Dirección General de Agricultura y Ganadería |
| C/ Tudela, 20 |
| E-31002 Pamplona |

5.

Diputación Foral de Navarra

Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación

Dirección General de Agricultura y Ganadería

C/ Tudela, 20

E-31002 Pamplona

RANSKA

| ONIFLHOR |
| --- |
| 164, rue de Javel |
| F-75739 Paris Cedex 15 |
| Tél. (33-1) 44 25 36 77 |
| Fax (33-1) 44 54 31 69 |

ONIFLHOR

164, rue de Javel

F-75739 Paris Cedex 15

Tél. (33-1) 44 25 36 77

Fax (33-1) 44 54 31 69

ITALIA

| AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |

AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo, 67 C |
| I-35131 Padova |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo, 67 C

I-35131 Padova

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato, 42/1 |
| I-50127 Firenze |

ARTEA

Via San Donato, 42/1

I-50127 Firenze

PUOLA

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel. (48-22) 661-72-72 |
| Fax (48-22) 628-93-53 |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel. (48-22) 661-72-72

Fax (48-22) 628-93-53

PORTUGALI

| IFADAP/INGA |
| --- |
| Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/ |
| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola |
| Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G |
| P-1600 Lisboa |
| Tel. (351-21) 751 85 00 |
| Fax (351-21) 751 86 11/2 |

IFADAP/INGA

Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola

Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G

P-1600 Lisboa

Tel. (351-21) 751 85 00

Fax (351-21) 751 86 11/2

SLOVAKIA

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/42

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 89/13)

| 1. | Komissio vastaanotti 17. huhtikuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Bridgestone Americas Holding Inc (Bridgestone) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Bandag Incorporated (Bandag) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 17. huhtikuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Bridgestone Americas Holding Inc (Bridgestone) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Bandag Incorporated (Bandag) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Bridgestone: moottoriajoneuvojen renkaiden valmistaminen, renkaiden jakelu ja rengaspalvelukeskukset, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Bridgestone: moottoriajoneuvojen renkaiden valmistaminen, renkaiden jakelu ja rengaspalvelukeskukset,

| — | Bandag: moottoriajoneuvojen renkaiden uudelleenpinnoitusmateriaalien ja laitteiden valmistaminen, renkaiden uudelleenpinnoitus ja huolto. |
| --- | --- |

—

Bandag: moottoriajoneuvojen renkaiden uudelleenpinnoitusmateriaalien ja laitteiden valmistaminen, renkaiden uudelleenpinnoitus ja huolto.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4564 — Bridgestone/Bandag seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 24.4.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 89/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 89/43

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/C 89/14)

| 1. | Komissio vastaanotti 17. huhtikuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys The Apollo Group (Apollo) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Claire's Stores, Inc (Claire's) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 17. huhtikuuta 2007 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys The Apollo Group (Apollo) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Claire's Stores, Inc (Claire's) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Apollo: arvopaperisijoitukset, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Apollo: arvopaperisijoitukset,

| — | Claire's: pukukorujen, asusteiden ja kosmetiikan vähittäismyynti pääosin Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

—

Claire's: pukukorujen, asusteiden ja kosmetiikan vähittäismyynti pääosin Yhdysvalloissa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4665 — The Apollo Group/Claire's Stores seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---