# Úřední věstník C 124/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 124 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 505. června 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 124

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 505. června 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2007/C 124/01 | Zvláštní zpráva č. 1/2007 o provádění procesů v polovině období Strukturální fondy 2000–2006, spolu s odpověďmi Komise | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2007/C 124/01

Zvláštní zpráva č. 1/2007 o provádění procesů v polovině období Strukturální fondy 2000–2006, spolu s odpověďmi Komise

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 5.6.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 124/1

---

ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVA č. 1/2007

o provádění procesů v polovině období Strukturální fondy 2000–2006, spolu s odpověďmi Komise

(podle čl. 248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES)

(2007/C 124/01)

OBSAH

| I–V | SHRNUTÍ |
| --- | --- |

I–V

| 1–12 | ÚVOD |
| --- | --- |

1–12

| 1–2 | Strukturální fondy |
| --- | --- |

1–2

| 3–6 | Strukturální fondy 2000–2006 |
| --- | --- |

3–6

| 7–10 | Hodnocení a posouzení strukturálních fondů |
| --- | --- |

7–10

| 11–12 | Hodnocení a revize v polovině období a přidělení výkonnostní rezervy |
| --- | --- |

11–12

| 13–15 | ROZSAH AUDITU |
| --- | --- |

13–15

| 16–17 | ČASOVÝ ROZVRH |
| --- | --- |

16–17

| 18–27 | POSOUZENÍ HODNOCENÍ V POLOVINĚ OBDOBÍ |
| --- | --- |

18–27

| 20 | Výsledky hodnocení |
| --- | --- |

20

| 21–22 | Posouzení hodnocení Komisí |
| --- | --- |

21–22

| 23–27 | Posouzení Účetního dvora |
| --- | --- |

23–27

| 28–36 | ROZDĚLENÍ VÝKONNOSTNÍ REZERVY |
| --- | --- |

28–36

| 30–36 | Posouzení prováděná členskými státy a přidělení výkonnostní rezervy |
| --- | --- |

30–36

| 37–44 | DOPAD REVIZE V POLOVINĚ OBDOBÍ |
| --- | --- |

37–44

| 45–46 | PRAVIDLA NA OBDOBÍ 2007–2013 |
| --- | --- |

45–46

| 47–52 | ZÁVĚRY |
| --- | --- |

47–52

| 53 | DOPORUČENÍ |
| --- | --- |

53

Odpovědi Komise

SHRNUTÍ

| I. | Nařízení o strukturálních fondech stanovilo řadu procesů zhruba v polovině programového období 2000–2006:






  — | hodnocení programů v polovině období, |
| --- | --- | --- |

I.

Nařízení o strukturálních fondech stanovilo řadu procesů zhruba v polovině programového období 2000–2006:

—

hodnocení programů v polovině období,

| — | přidělení výkonnostní rezervy, |
| --- | --- |

—

přidělení výkonnostní rezervy,

| — | revize výdajových plánů v polovině období. |
| --- | --- |

—

revize výdajových plánů v polovině období.

| II. | Audit Účetního dvora zkoumal, zda se tyto tři „procesy v polovině období“ prováděly účelně a jaký měly dopad na výdaje ze strukturálních fondů. Konkrétně zda:






  — | hodnocení v polovině období poskytla vhodné a přínosné posouzení výdajů strukturálních fondů, |
| --- | --- | --- |

II.

Audit Účetního dvora zkoumal, zda se tyto tři „procesy v polovině období“ prováděly účelně a jaký měly dopad na výdaje ze strukturálních fondů. Konkrétně zda:

—

hodnocení v polovině období poskytla vhodné a přínosné posouzení výdajů strukturálních fondů,

| — | se při rozdělování výkonnostní rezervy upřednostňovaly účelné a dobře řízené výdajové programy, |
| --- | --- |

—

se při rozdělování výkonnostní rezervy upřednostňovaly účelné a dobře řízené výdajové programy,

| — | revize v polovině období vedla k aktualizaci priorit a zlepšila cílení výdajových programů. |
| --- | --- |

—

revize v polovině období vedla k aktualizaci priorit a zlepšila cílení výdajových programů.

| III. | Účetní dvůr dospěl k těmto závěrům:






  — | Hodnocení v polovině období fungovalo jako kontrola pokroku, kterého programy dosáhly, a potvrdilo, že prováděcí systémy se oproti předchozímu období strukturálních fondů zlepšily. V mnoha případech bylo však na hodnocení účelnosti, a tedy i dopadů programů příliš brzy. |
| --- | --- | --- |

III.

Účetní dvůr dospěl k těmto závěrům:

—

Hodnocení v polovině období fungovalo jako kontrola pokroku, kterého programy dosáhly, a potvrdilo, že prováděcí systémy se oproti předchozímu období strukturálních fondů zlepšily. V mnoha případech bylo však na hodnocení účelnosti, a tedy i dopadů programů příliš brzy.

| — | Výkonnostní rezerva se nevyužívala ani tak k soustředění výdajů na činnosti, které byly vyhodnoceny jako zvláště účelné, jako především k maximalizaci výdajů. Komise zdůraznila význam absorpce. |
| --- | --- |

—

Výkonnostní rezerva se nevyužívala ani tak k soustředění výdajů na činnosti, které byly vyhodnoceny jako zvláště účelné, jako především k maximalizaci výdajů. Komise zdůraznila význam absorpce.

| — | Revize programů strukturálních fondů v polovině období v mnoha případech zlepšila způsob, jakým operační programy zohledňovaly priority politik nebo změny v politikách EU (které se např. odrazily na zasedání Evropské rady v Lisabonu a Göteborgu), nebo vedla ke zlepšení ukazatelů výkonnosti. Významným důsledkem revize v polovině období však bylo upřednostnění činností, u nichž bylo možné realizovat výdaje. |
| --- | --- |

—

Revize programů strukturálních fondů v polovině období v mnoha případech zlepšila způsob, jakým operační programy zohledňovaly priority politik nebo změny v politikách EU (které se např. odrazily na zasedání Evropské rady v Lisabonu a Göteborgu), nebo vedla ke zlepšení ukazatelů výkonnosti. Významným důsledkem revize v polovině období však bylo upřednostnění činností, u nichž bylo možné realizovat výdaje.

| IV. | Účetní dvůr se domnívá, že je i nadále záhodno zahrnovat do výdajových programů, jako jsou strukturální fondy, ustanovení o opětovném zvážení cílů programu, jeho opatřeních a přidělení rozpočtových prostředků v průběhu trvání programu. Audit však ukázal přirozené napětí mezi plánováním a řízením strukturálních fondů, jež je třeba mít na paměti při vytváření koncepce pro hodnocení a revize v polovině období i při její aplikaci:






  — | Výdaje by měly být účinné, účelné a hospodárné. Vedle toho jsou celkové závazky dohodnuté pro strukturální fondy a Fond soudržnosti a stanovené v následných finančních výhledech EU jak výdajovými cíli, tak výdajovými stropy. Absorpce prostředků je implicitním cílem výdajů EU na soudržnost. |
| --- | --- | --- |

IV.

Účetní dvůr se domnívá, že je i nadále záhodno zahrnovat do výdajových programů, jako jsou strukturální fondy, ustanovení o opětovném zvážení cílů programu, jeho opatřeních a přidělení rozpočtových prostředků v průběhu trvání programu. Audit však ukázal přirozené napětí mezi plánováním a řízením strukturálních fondů, jež je třeba mít na paměti při vytváření koncepce pro hodnocení a revize v polovině období i při její aplikaci:

—

Výdaje by měly být účinné, účelné a hospodárné. Vedle toho jsou celkové závazky dohodnuté pro strukturální fondy a Fond soudržnosti a stanovené v následných finančních výhledech EU jak výdajovými cíli, tak výdajovými stropy. Absorpce prostředků je implicitním cílem výdajů EU na soudržnost.

| — | Pravidlo N + 2 představuje normu zajišťující řádné plánování výdajů, ale také motivuje členské státy a Komisi, aby upřednostňovaly činnosti, u nichž lze výdaje realizovat relativně snadno. |
| --- | --- |

—

Pravidlo N + 2 představuje normu zajišťující řádné plánování výdajů, ale také motivuje členské státy a Komisi, aby upřednostňovaly činnosti, u nichž lze výdaje realizovat relativně snadno.

| — | Revize v polovině období s sebou nese problém načasování. Čím později proběhne, tím menší je možnost program pozměnit. A naopak čím dříve proběhne, tím obtížnější je formulovat fundovaný soud o účelnosti a dopadu výdajů. |
| --- | --- |

—

Revize v polovině období s sebou nese problém načasování. Čím později proběhne, tím menší je možnost program pozměnit. A naopak čím dříve proběhne, tím obtížnější je formulovat fundovaný soud o účelnosti a dopadu výdajů.

| V. | Účetní dvůr vyslovil řadu doporučení, která mají zvýšit užitečnost přezkumu a revize v polovině období v kontextu pružnějšího nastavení pravidel pro strukturální fondy, jež se budou vztahovat na programové období 2007–2013:






  — | rychlé a účinné uzavírání programů z let 2000–2006, |
| --- | --- | --- |

V.

Účetní dvůr vyslovil řadu doporučení, která mají zvýšit užitečnost přezkumu a revize v polovině období v kontextu pružnějšího nastavení pravidel pro strukturální fondy, jež se budou vztahovat na programové období 2007–2013:

—

rychlé a účinné uzavírání programů z let 2000–2006,

| — | lepší ukazatele výkonnosti, |
| --- | --- |

—

lepší ukazatele výkonnosti,

| — | pečlivé načasování hodnocení výdajů (s využitím větší pružnosti reformovaného systému), |
| --- | --- |

—

pečlivé načasování hodnocení výdajů (s využitím větší pružnosti reformovaného systému),

| — | kratší a rychlejší revize v polovině období, |
| --- | --- |

—

kratší a rychlejší revize v polovině období,

| — | včasné a relevantní pokyny Komise, |
| --- | --- |

—

včasné a relevantní pokyny Komise,

| — | zvláštní pozornost věnovaná programům a mechanismům řízení u výdajů na politické priority EU. |
| --- | --- |

—

zvláštní pozornost věnovaná programům a mechanismům řízení u výdajů na politické priority EU.

ÚVOD

Strukturální fondy

| 1. | Strukturální fondy jsou hlavním nástrojem politiky Unie zaměřeným na podporu hospodářské a sociální soudržnosti jakožto cílů Smlouvy. |
| --- | --- |

1.

Strukturální fondy jsou hlavním nástrojem politiky Unie zaměřeným na podporu hospodářské a sociální soudržnosti jakožto cílů Smlouvy.

| 2. | Existují čtyři strukturální fondy: Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), orientační sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (orientační sekce EZOZF) a Finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR). Výdaje se plánují a provádějí v průběhu několika let v rámci „programových období“ a jsou určeny na podporu investic do fyzického a lidského kapitálu v členských státech. Členské státy hradí část nákladů na příslušné investiční projekty (spolufinancování). |
| --- | --- |

2.

Existují čtyři strukturální fondy: Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), orientační sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (orientační sekce EZOZF) a Finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR). Výdaje se plánují a provádějí v průběhu několika let v rámci „programových období“ a jsou určeny na podporu investic do fyzického a lidského kapitálu v členských státech. Členské státy hradí část nákladů na příslušné investiční projekty (spolufinancování).

Strukturální fondy 2000–2006

| 3. | Evropská rada se na svém zasedání v Berlíně (v březnu 1999) dohodla, že ze strukturálních fondů bude na období 2000–2006 zpřístupněna částka ve výši 195 miliard EUR (219 miliard EUR v cenách roku 2005). Více než 90 % výdajů z těchto fondů by se mělo využít na dosažení těchto tří cílů:






  — | cíl 1: podpora rozvoje a strukturálního přizpůsobení regionů, jejichž rozvoj zaostává (regiony, jejichž HDP na obyvatele je nižší než 75 % průměru Společenství). Na cíl 1 se mělo věnovat přibližně 70 % celkových výdajů, |
| --- | --- | --- |

3.

Evropská rada se na svém zasedání v Berlíně (v březnu 1999) dohodla, že ze strukturálních fondů bude na období 2000–2006 zpřístupněna částka ve výši 195 miliard EUR (219 miliard EUR v cenách roku 2005). Více než 90 % výdajů z těchto fondů by se mělo využít na dosažení těchto tří cílů:

—

cíl 1: podpora rozvoje a strukturálního přizpůsobení regionů, jejichž rozvoj zaostává (regiony, jejichž HDP na obyvatele je nižší než 75 % průměru Společenství). Na cíl 1 se mělo věnovat přibližně 70 % celkových výdajů,

| — | cíl 2: podpora hospodářské a sociální přeměny oblastí (kromě regionů spadajících pod cíl 1), jež čelí strukturálním potížím (průmyslové, zemědělské a městské oblasti a oblasti závislé na rybolovu), |
| --- | --- |

—

cíl 2: podpora hospodářské a sociální přeměny oblastí (kromě regionů spadajících pod cíl 1), jež čelí strukturálním potížím (průmyslové, zemědělské a městské oblasti a oblasti závislé na rybolovu),

| — | cíl 3: podpora (kromě regionů spadajících pod cíl 1) přizpůsobení a modernizace politik a systémů vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

—

cíl 3: podpora (kromě regionů spadajících pod cíl 1) přizpůsobení a modernizace politik a systémů vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnanosti.

| 4. | Plánované celkové částky výdajů schválené v Berlíně byly rozděleny mezi přibližně 400 národních a regionálních programů (1) prostřednictvím komplexního procesu „programování“, jenž sestával z těchto hlavních částí (2):






  — | Komise v souvislosti s cíli fondů stanovila (3) pro původní programování a následně pro revize v polovině období pokyny k programování, |
| --- | --- | --- |

4.

Plánované celkové částky výdajů schválené v Berlíně byly rozděleny mezi přibližně 400 národních a regionálních programů (1) prostřednictvím komplexního procesu „programování“, jenž sestával z těchto hlavních částí (2):

—

Komise v souvislosti s cíli fondů stanovila (3) pro původní programování a následně pro revize v polovině období pokyny k programování,

| — | členské státy si s Komisí vyjednaly „rámce podpory Společenství“ (RPS), kterými se stanoví strategie a priority pro akce fondů a členského státu, |
| --- | --- |

—

členské státy si s Komisí vyjednaly „rámce podpory Společenství“ (RPS), kterými se stanoví strategie a priority pro akce fondů a členského státu,

| — | každý rámec podpory Společenství se prováděl prostřednictvím „operačních programů“ (OP) (4) schválených Komisí, |
| --- | --- |

—

každý rámec podpory Společenství se prováděl prostřednictvím „operačních programů“ (OP) (4) schválených Komisí,

| — | regiony nebo členské státy pak schválily jednotlivé projekty pro provádění operačních programů, |
| --- | --- |

—

regiony nebo členské státy pak schválily jednotlivé projekty pro provádění operačních programů,

| — | bylo stanoveno, že programy budou revidovány v polovině programového období („revize v polovině období“) (5). |
| --- | --- |

—

bylo stanoveno, že programy budou revidovány v polovině programového období („revize v polovině období“) (5).

| 5. | Výdaje měly kontrolovat „monitorovací výbory“ zřízené příslušným členským státem a na jejich práci se měli podílet zástupci Komise (6) (s poradním hlasem). |
| --- | --- |

5.

Výdaje měly kontrolovat „monitorovací výbory“ zřízené příslušným členským státem a na jejich práci se měli podílet zástupci Komise (6) (s poradním hlasem).

| 6. | Do řízení strukturálních fondů na programové období 2000–2006 byly zavedeny dvě inovace, které jsou pro tuto zprávu relevantní: výkonnostní rezerva a pravidlo N + 2 (7). Viz rámečky 1 a 2.

  Rámeček 1Výkonnostní rezervaNařízení o strukturálních fondech na programové období 2000–2006 vyžadovala, aby Komise při přidělování peněžních zdrojů ze strukturálních fondů zadržela 4 % z každého operačního programu. Tato rezerva měla být v roce 2004 za účelem podpory účinného a účelného využití peněžních prostředků Společenství a na základě srovnání úspěšnosti programů rozdělena mezi jednotlivé členské státy a operační programy.Výkonnostní rezerva byla omezeným opatřením. Nebylo možné přesouvat peněžní prostředky mezi členskými státy ani mezi programy s různými cíli. Rovněž nemohla být žádná část rezervy dále zadržována. |
| --- | --- |

6.

Do řízení strukturálních fondů na programové období 2000–2006 byly zavedeny dvě inovace, které jsou pro tuto zprávu relevantní: výkonnostní rezerva a pravidlo N + 2 (7). Viz rámečky 1 a 2.

Rámeček 1Výkonnostní rezervaNařízení o strukturálních fondech na programové období 2000–2006 vyžadovala, aby Komise při přidělování peněžních zdrojů ze strukturálních fondů zadržela 4 % z každého operačního programu. Tato rezerva měla být v roce 2004 za účelem podpory účinného a účelného využití peněžních prostředků Společenství a na základě srovnání úspěšnosti programů rozdělena mezi jednotlivé členské státy a operační programy.Výkonnostní rezerva byla omezeným opatřením. Nebylo možné přesouvat peněžní prostředky mezi členskými státy ani mezi programy s různými cíli. Rovněž nemohla být žádná část rezervy dále zadržována.

Rámeček 2Pravidlo N + 2Účelem pravidla N + 2 je předcházet nadměrnému hromadění nevyužitých závazků operačního programu, které může komplikovat uzavírání programů a narušovat následné programy. Toto pravidlo funguje jako pobídka, aby „se peníze vydávaly“ v souladu s cíli. Stanoví, že pokud závazek nevedl do dvou let od zápisu do rozpočtu (8) k platbě, je zrušen („přidělení závazku je zrušeno“) a již není nahrazen, tj. výdaje nedosahují celkových částek dohodnutých na zasedání Evropské Rady v Berlíně.

Hodnocení a posouzení strukturálních fondů

| 7. | Podle finančního nařízení, které stanoví pravidla pro řízení rozpočtu Společenství, musí být výdaje EU hospodárné, účinné a účelné. Pro všechny oblasti činnosti pokryté rozpočtem musí být stanoveny cíle a jejich dosažení musí monitorovat ukazatele výkonnosti. Výdaje musí být také předmětem předběžného a následného hodnocení (hodnocení ex ante a ex post) (9). |
| --- | --- |

7.

Podle finančního nařízení, které stanoví pravidla pro řízení rozpočtu Společenství, musí být výdaje EU hospodárné, účinné a účelné. Pro všechny oblasti činnosti pokryté rozpočtem musí být stanoveny cíle a jejich dosažení musí monitorovat ukazatele výkonnosti. Výdaje musí být také předmětem předběžného a následného hodnocení (hodnocení ex ante a ex post) (9).

| 8. | Nařízení o strukturálních fondech pro programové období 2000–2006 stanovila použití těchto zásad v případě strukturálních fondů. Konkrétně mělo být provedeno:






  — | hodnocení ex ante pro každý RPS nebo OP, realizované v rámci členských států, které by se stalo základem pro vypracování plánů rozvoje (10), |
| --- | --- | --- |

8.

Nařízení o strukturálních fondech pro programové období 2000–2006 stanovila použití těchto zásad v případě strukturálních fondů. Konkrétně mělo být provedeno:

—

hodnocení ex ante pro každý RPS nebo OP, realizované v rámci členských států, které by se stalo základem pro vypracování plánů rozvoje (10),

| — | hodnocení v polovině období – za něž odpovídá orgán řídící výdaje – realizované nezávislým posuzovatelem ve spolupráci s Komisí a příslušným členským státem. Jeho účelem bylo ve světle hodnocení ex ante prozkoumat počáteční výsledky, jejich relevanci a míru, v jaké byly dosaženy cíle, využití finančních zdrojů, monitorování a provádění (11), |
| --- | --- |

—

hodnocení v polovině období – za něž odpovídá orgán řídící výdaje – realizované nezávislým posuzovatelem ve spolupráci s Komisí a příslušným členským státem. Jeho účelem bylo ve světle hodnocení ex ante prozkoumat počáteční výsledky, jejich relevanci a míru, v jaké byly dosaženy cíle, využití finančních zdrojů, monitorování a provádění (11),

| — | hodnocení ex post týkající se využití prostředků a účelnosti a účinnosti intervencí, které provádí Komise ve spolupráci s členským státem a orgánem řídícím příslušné výdaje (12). |
| --- | --- |

—

hodnocení ex post týkající se využití prostředků a účelnosti a účinnosti intervencí, které provádí Komise ve spolupráci s členským státem a orgánem řídícím příslušné výdaje (12).

| 9. | Účetní dvůr provedl audit systému hodnocení ex ante a programování strukturálních fondů na období 2000–2006 a zhodnotil je ve své zvláštní zprávě č. 7/2003 (13). V této souvislosti mimo jiné podotkl, že:






  — | při přidělování rozpočtových prostředků se ani tak neklade důraz na propracovanou strategii rozvoje a účelnost strukturálních fondů, jako na maximální předpokládanou spotřebu finančních prostředků, |
| --- | --- | --- |

9.

Účetní dvůr provedl audit systému hodnocení ex ante a programování strukturálních fondů na období 2000–2006 a zhodnotil je ve své zvláštní zprávě č. 7/2003 (13). V této souvislosti mimo jiné podotkl, že:

—

při přidělování rozpočtových prostředků se ani tak neklade důraz na propracovanou strategii rozvoje a účelnost strukturálních fondů, jako na maximální předpokládanou spotřebu finančních prostředků,

| — | hodnocení ex ante má na proces programování jen malý dopad. Hodnocení se omezilo na zdůvodnění programování, jak ho navrhly členské státy, a jen zřídkakdy bralo v úvahu jeho opodstatněnost a strategii, z níž se vycházelo. Neproběhlo žádné kritické posouzení ani analýza alternativních strategií. |
| --- | --- |

—

hodnocení ex ante má na proces programování jen malý dopad. Hodnocení se omezilo na zdůvodnění programování, jak ho navrhly členské státy, a jen zřídkakdy bralo v úvahu jeho opodstatněnost a strategii, z níž se vycházelo. Neproběhlo žádné kritické posouzení ani analýza alternativních strategií.

| 10. | Účetní dvůr také zkontroloval následná hodnocení Komise k většině výdajů strukturálních fondů za předcházející programové období (1994–1999) (14). V provedených hodnoceních a v dohledu, který nad nimi vykonávala Komise, zjistil řadu významných nedostatků, doporučil zajistit, aby dostupné údaje a přidělené zdroje byly v souladu se stanovenými cíli, jež by měly být realistické, a navrhl některé změny v rozsahu a koncepci budoucích hodnocení. |
| --- | --- |

10.

Účetní dvůr také zkontroloval následná hodnocení Komise k většině výdajů strukturálních fondů za předcházející programové období (1994–1999) (14). V provedených hodnoceních a v dohledu, který nad nimi vykonávala Komise, zjistil řadu významných nedostatků, doporučil zajistit, aby dostupné údaje a přidělené zdroje byly v souladu se stanovenými cíli, jež by měly být realistické, a navrhl některé změny v rozsahu a koncepci budoucích hodnocení.

Hodnocení a revize v polovině období a přidělení výkonnostní rezervy

| 11. | Nařízení o strukturálních fondech tedy stanovilo řadu procesů zhruba v polovině programového období 2000–2006:






  — | úkolem členských států bylo programy v polovině období zhodnotit a výsledky do konce roku 2003 předložit Komisi (15), |
| --- | --- | --- |

11.

Nařízení o strukturálních fondech tedy stanovilo řadu procesů zhruba v polovině programového období 2000–2006:

—

úkolem členských států bylo programy v polovině období zhodnotit a výsledky do konce roku 2003 předložit Komisi (15),

| — | do téhož data měly státy rovněž podle systému přidělování výkonnostní rezervy povinnost posoudit výkonnost operačních programů (16), |
| --- | --- |

—

do téhož data měly státy rovněž podle systému přidělování výkonnostní rezervy povinnost posoudit výkonnost operačních programů (16),

| — | do 31. března 2004 měla Komise přidělit výkonnostní rezervu na základě návrhu příslušného členského státu (17), |
| --- | --- |

—

do 31. března 2004 měla Komise přidělit výkonnostní rezervu na základě návrhu příslušného členského státu (17),

| — | plány výdajů mohly být v případě nutnosti předmětem následné revize v polovině období (18). |
| --- | --- |

—

plány výdajů mohly být v případě nutnosti předmětem následné revize v polovině období (18).

| 12. | Nařízení o strukturálních fondech stanovilo, že hodnocení v polovině období mají fungovat jako vstup jak pro rozdělování výkonnostní rezervy, tak pro případnou revizi programů v polovině období. Komise byla tedy povinna přezkoumat, zda jsou hodnocení v polovině období pro tyto účely vhodná (19). |
| --- | --- |

12.

Nařízení o strukturálních fondech stanovilo, že hodnocení v polovině období mají fungovat jako vstup jak pro rozdělování výkonnostní rezervy, tak pro případnou revizi programů v polovině období. Komise byla tedy povinna přezkoumat, zda jsou hodnocení v polovině období pro tyto účely vhodná (19).

ROZSAH AUDITU

| 13. | Audit Účetního dvora zkoumal, zda se tyto tři „procesy v polovině období“ prováděly účelně a jaký měly dopad na výdaje ze strukturálních fondů. |
| --- | --- |

13.

Audit Účetního dvora zkoumal, zda se tyto tři „procesy v polovině období“ prováděly účelně a jaký měly dopad na výdaje ze strukturálních fondů.

| 14. | Cílem auditu bylo především zjistit, zda:






  — | hodnocení v polovině období poskytla vhodné a přínosné posouzení výdajů strukturálních fondů, |
| --- | --- | --- |

14.

Cílem auditu bylo především zjistit, zda:

—

hodnocení v polovině období poskytla vhodné a přínosné posouzení výdajů strukturálních fondů,

| — | se při rozdělování výkonnostní rezervy upřednostnily účelné a dobře řízené programy, |
| --- | --- |

—

se při rozdělování výkonnostní rezervy upřednostnily účelné a dobře řízené programy,

| — | revize v polovině období vedla k aktualizaci priorit a zlepšila cílení výdajových programů. |
| --- | --- |

—

revize v polovině období vedla k aktualizaci priorit a zlepšila cílení výdajových programů.

| 15. | Audit se soustředil na Evropský fond pro regionální rozvoj a na Evropský sociální fond, které představují hlavní složky strukturálních fondů. V průběhu auditu Účetní dvůr:






  — | přezkoumal pokyny Komise k těmto třem procesům, |
| --- | --- | --- |

15.

Audit se soustředil na Evropský fond pro regionální rozvoj a na Evropský sociální fond, které představují hlavní složky strukturálních fondů. V průběhu auditu Účetní dvůr:

—

přezkoumal pokyny Komise k těmto třem procesům,

| — | prozkoumal hodnotící zprávy a návrhy na využití výkonnostní rezervy a na revizi v polovině období u pěti rámců podpory Společenství a dvaceti operačních programů/jednotných programových dokumentů (20), |
| --- | --- |

—

prozkoumal hodnotící zprávy a návrhy na využití výkonnostní rezervy a na revizi v polovině období u pěti rámců podpory Společenství a dvaceti operačních programů/jednotných programových dokumentů (20),

| — | zohlednil, jak hodnocení posoudila Komise, |
| --- | --- |

—

zohlednil, jak hodnocení posoudila Komise,

| — | analyzoval rozdělení výkonnostní rezervy a dopad revize v polovině období. |
| --- | --- |

—

analyzoval rozdělení výkonnostní rezervy a dopad revize v polovině období.

ČASOVÝ ROZVRH

| 16. | Pokud jde o vynaložené výdaje, proběhly tyto procesy „v polovině období“ v počáteční fázi programového období 2000–2006.






  — | Rozpočty Společenství jsou od roku 2000 v souladu s dohodou ze zasedání Evropské Rady v Berlíně, jež stanoví, že Unie by měla v období 2000–2006 přijmout závazky na výdaje ze strukturálních fondů ve výši 195 miliard EUR. Jak je však u víceletých programů běžné, platby – výdaje peněžních prostředků – za závazky zaostávaly. |
| --- | --- | --- |

16.

Pokud jde o vynaložené výdaje, proběhly tyto procesy „v polovině období“ v počáteční fázi programového období 2000–2006.

—

Rozpočty Společenství jsou od roku 2000 v souladu s dohodou ze zasedání Evropské Rady v Berlíně, jež stanoví, že Unie by měla v období 2000–2006 přijmout závazky na výdaje ze strukturálních fondů ve výši 195 miliard EUR. Jak je však u víceletých programů běžné, platby – výdaje peněžních prostředků – za závazky zaostávaly.

| — | Operační programy se přijímaly pomaleji, než se plánovalo (viz zvláštní zpráva č. 7/2003, body 18–24). Většina byla přijata v roce 2001, některé až v roce 2002. |
| --- | --- |

—

Operační programy se přijímaly pomaleji, než se plánovalo (viz zvláštní zpráva č. 7/2003, body 18–24). Většina byla přijata v roce 2001, některé až v roce 2002.

| — | V letech 2000 a 2001 se členské státy a regiony soustředily především na dokončování programů strukturálních fondů z let 1994–1999, což zpomalilo provádění nových programů. |
| --- | --- |

—

V letech 2000 a 2001 se členské státy a regiony soustředily především na dokončování programů strukturálních fondů z let 1994–1999, což zpomalilo provádění nových programů.

| — | Protože členské státy musely dokončit hodnocení v polovině období do konce roku 2003, byli hodnotitelé nuceni založit svá posouzení na informacích a údajích, které byly k dispozici ke konci roku 2002 nebo nejpozději na podzim 2003. |
| --- | --- |

—

Protože členské státy musely dokončit hodnocení v polovině období do konce roku 2003, byli hodnotitelé nuceni založit svá posouzení na informacích a údajích, které byly k dispozici ke konci roku 2002 nebo nejpozději na podzim 2003.

| 17. | Do konce roku 2002 byly téměř všechny celkové částky podle dohody ze zasedání Evropské rady v Berlíně rozděleny mezi programy, vyčerpáno ale bylo pouze asi 20 miliard EUR (přibližně 1/10 celkové částky). Do konce roku 2003 se vyčerpalo pouze zhruba 60 miliard EUR (asi třetina celkové částky). |
| --- | --- |

17.

Do konce roku 2002 byly téměř všechny celkové částky podle dohody ze zasedání Evropské rady v Berlíně rozděleny mezi programy, vyčerpáno ale bylo pouze asi 20 miliard EUR (přibližně 1/10 celkové částky). Do konce roku 2003 se vyčerpalo pouze zhruba 60 miliard EUR (asi třetina celkové částky).

POSOUZENÍ HODNOCENÍ V POLOVINĚ OBDOBÍ

| 18. | Jak se již uvádí v bodě 8, samotné nařízení o strukturálních fondech stanoví pro hodnocení v polovině období omezené cíle. Pracovní dokument Komise (pracovní dokument č. 8: Hodnocení v polovině období u pomoci ze strukturálních fondů, 5. prosince 2000) poskytl členským státům k hodnocení v polovině období rozsáhlejší pokyny a stanovil náročnější cíle. Hodnocení mělo vycházet z posouzení toho, jak dobře si daná forma pomoci ve skutečnosti vedla. Posuzovat se mělo s ohledem na trvající relevanci pomoci a účelnost a účinnost jejího provádění. Pracovní dokument definoval otázky k hodnocení a obsah hodnotící zprávy (viz rámeček 3).

  Rámeček 3Role hodnocení v polovině období podle pracovního dokumentu č. 8





  — | Zhodnotit, zda celková forma pomoci je i nadále vhodným prostředkem pro řešení problémů, s nimiž se daný region nebo sektor potýká. |
| --- | --- | --- |

18.

Jak se již uvádí v bodě 8, samotné nařízení o strukturálních fondech stanoví pro hodnocení v polovině období omezené cíle. Pracovní dokument Komise (pracovní dokument č. 8: Hodnocení v polovině období u pomoci ze strukturálních fondů, 5. prosince 2000) poskytl členským státům k hodnocení v polovině období rozsáhlejší pokyny a stanovil náročnější cíle. Hodnocení mělo vycházet z posouzení toho, jak dobře si daná forma pomoci ve skutečnosti vedla. Posuzovat se mělo s ohledem na trvající relevanci pomoci a účelnost a účinnost jejího provádění. Pracovní dokument definoval otázky k hodnocení a obsah hodnotící zprávy (viz rámeček 3).

Rámeček 3Role hodnocení v polovině období podle pracovního dokumentu č. 8





  —

Zhodnotit, zda celková forma pomoci je i nadále vhodným prostředkem pro řešení problémů, s nimiž se daný region nebo sektor potýká.

| — | Přezkoumat, zda jsou strategické osy, priority a cíle jednotné a i nadále relevantní, jak se pokročilo k dosažení těchto cílů a do jaké míry lze skutečně těchto cílů dosáhnout. |
| --- | --- |

—

Přezkoumat, zda jsou strategické osy, priority a cíle jednotné a i nadále relevantní, jak se pokročilo k dosažení těchto cílů a do jaké míry lze skutečně těchto cílů dosáhnout.

| — | Posoudit kvantifikaci cílů, konkrétně do jaké míry usnadňovaly monitorování a hodnocení. |
| --- | --- |

—

Posoudit kvantifikaci cílů, konkrétně do jaké míry usnadňovaly monitorování a hodnocení.

| — | Posoudit, do jaké míry byly horizontální priority – zvláště rovné příležitosti a životní prostředí – začleněny do forem pomoci. |
| --- | --- |

—

Posoudit, do jaké míry byly horizontální priority – zvláště rovné příležitosti a životní prostředí – začleněny do forem pomoci.

| — | Analyzovat přiměřenost pravidel pro provádění a monitorování. |
| --- | --- |

—

Analyzovat přiměřenost pravidel pro provádění a monitorování.

| — | Srovnat výsledky s dohodnutými ukazateli pro výkonnostní rezervu. |
| --- | --- |

—

Srovnat výsledky s dohodnutými ukazateli pro výkonnostní rezervu.

| 19. | V tomto pracovním dokumentu Komise se také uvádí, že rozsah hodnocení (a tedy i náklady na něj) by měl poměrně odpovídat rozsahu programu – uvádí příklad, že makroekonomické modelování by bylo vhodné pro rozsáhlé RPS spadající pod cíl 1, ale nikoliv pro menší programy spadající pod cíl 2 nebo 3. Poplatky za hodnocení byly částečně financovány z prostředků EU. Konečná výše poplatků za hodnocení dosáhla 40 milionů EUR, a zůstala tak pod hranicí 0,1 % ročních výdajů na strukturální fondy. (Komisi navíc v souvislosti s hodnoceními vznikly administrativní náklady, které není snadné vyčíslit). |
| --- | --- |

19.

V tomto pracovním dokumentu Komise se také uvádí, že rozsah hodnocení (a tedy i náklady na něj) by měl poměrně odpovídat rozsahu programu – uvádí příklad, že makroekonomické modelování by bylo vhodné pro rozsáhlé RPS spadající pod cíl 1, ale nikoliv pro menší programy spadající pod cíl 2 nebo 3. Poplatky za hodnocení byly částečně financovány z prostředků EU. Konečná výše poplatků za hodnocení dosáhla 40 milionů EUR, a zůstala tak pod hranicí 0,1 % ročních výdajů na strukturální fondy. (Komisi navíc v souvislosti s hodnoceními vznikly administrativní náklady, které není snadné vyčíslit).

Výsledky hodnocení

| 20. | Téměř všechna hodnocení dospěla k závěru, že původní strategie rozvoje je i nadále relevantní, ale že na posouzení účelnosti je příliš brzy. Komise využila zjištění vyplývající z hodnocení ve své zprávě „Hodnocení v polovině období u regionů spadajících pod cíl 1 a 2 – rostoucí kapacita hodnocení“ (listopad 2004). Shrnutí Komise je uvedeno níže v rámečku 4.

  Rámeček 4Odpovědi hodnotitelů na otázky k hodnocení





  — | Téměř ve všech případech dospěli hodnotitelé k závěru, že strategie přijaté v rámci programů jsou i nadále přiměřené. |
| --- | --- | --- |

20.

Téměř všechna hodnocení dospěla k závěru, že původní strategie rozvoje je i nadále relevantní, ale že na posouzení účelnosti je příliš brzy. Komise využila zjištění vyplývající z hodnocení ve své zprávě „Hodnocení v polovině období u regionů spadajících pod cíl 1 a 2 – rostoucí kapacita hodnocení“ (listopad 2004). Shrnutí Komise je uvedeno níže v rámečku 4.

Rámeček 4Odpovědi hodnotitelů na otázky k hodnocení





  —

Téměř ve všech případech dospěli hodnotitelé k závěru, že strategie přijaté v rámci programů jsou i nadále přiměřené.

| — | V mnoha případech bylo vzhledem k pozdnímu nebo pomalému zahajování programů na hodnocení účelnosti příliš brzy. Jistou obtíž představoval i monitorovací systém, jenž často vyžadoval změnu definice ukazatelů a jejich cílů. |
| --- | --- |

—

V mnoha případech bylo vzhledem k pozdnímu nebo pomalému zahajování programů na hodnocení účelnosti příliš brzy. Jistou obtíž představoval i monitorovací systém, jenž často vyžadoval změnu definice ukazatelů a jejich cílů.

| — | Podobně bylo příliš brzy na měření dopadu, i když v hodnoceních se v některých případech na základě zkušeností z prvních let provádění doporučovala revize cílů. Makroekonomické modelování, jež bylo využito u velkých RPS, naznačuje, že programy směřují k dosažení svých celkových cílů. |
| --- | --- |

—

Podobně bylo příliš brzy na měření dopadu, i když v hodnoceních se v některých případech na základě zkušeností z prvních let provádění doporučovala revize cílů. Makroekonomické modelování, jež bylo využito u velkých RPS, naznačuje, že programy směřují k dosažení svých celkových cílů.

| — | Účinnost často nebyla definována ve smyslu nákladů na výstup nebo dosažený výsledek, ale spíše jako absorpce finančních prostředků. Absorpce finančních prostředků se v důsledku požadavků pravidla N + 2 očividně zlepšila (tj. prostředky se vydávaly rychleji než v minulosti). |
| --- | --- |

—

Účinnost často nebyla definována ve smyslu nákladů na výstup nebo dosažený výsledek, ale spíše jako absorpce finančních prostředků. Absorpce finančních prostředků se v důsledku požadavků pravidla N + 2 očividně zlepšila (tj. prostředky se vydávaly rychleji než v minulosti).

| — | Z hodnocení vyplynula naléhavá potřeba zlepšit kvantifikaci cílů. |
| --- | --- |

—

Z hodnocení vyplynula naléhavá potřeba zlepšit kvantifikaci cílů.

| — | Zjistilo se, že prováděcí systémy splňují právní předpisy a že se oproti minulosti výrazně zlepšily. |
| --- | --- |

—

Zjistilo se, že prováděcí systémy splňují právní předpisy a že se oproti minulosti výrazně zlepšily.

Posouzení hodnocení Komisí

| 21. | Na posuzování kvality hodnocení se podílely členské státy, monitorovací výbory i Komise. Útvary Komise zkoumaly hodnotící zprávy ve stadiu návrhu a v jejich konečné podobě. Komise musela při své práci dodržet náročné lhůty, které stanovilo nařízení, a v době od ledna do března 2004 zároveň posoudit hodnotící zprávy k přibližně 400 programům. Ke svým vlastním zaměstnancům si najala i externí hodnotitele, aby úkol dokončila včas. |
| --- | --- |

21.

Na posuzování kvality hodnocení se podílely členské státy, monitorovací výbory i Komise. Útvary Komise zkoumaly hodnotící zprávy ve stadiu návrhu a v jejich konečné podobě. Komise musela při své práci dodržet náročné lhůty, které stanovilo nařízení, a v době od ledna do března 2004 zároveň posoudit hodnotící zprávy k přibližně 400 programům. Ke svým vlastním zaměstnancům si najala i externí hodnotitele, aby úkol dokončila včas.

| 22. | Přezkum zjištění hodnotitelů (21), jak ho prováděla Komise, je uveden v dokumentu „Rostoucí kapacita hodnocení“:






  — | hodnocení obecně vycházela z vhodné metodologie, |
| --- | --- | --- |

22.

Přezkum zjištění hodnotitelů (21), jak ho prováděla Komise, je uveden v dokumentu „Rostoucí kapacita hodnocení“:

—

hodnocení obecně vycházela z vhodné metodologie,

| — | četná hodnocení byla narušena nedostatečnými monitorovacími systémy, |
| --- | --- |

—

četná hodnocení byla narušena nedostatečnými monitorovacími systémy,

| — | primární výzkum o skutečném stavu programů se musí zlepšit, |
| --- | --- |

—

primární výzkum o skutečném stavu programů se musí zlepšit,

| — | některá hodnocení měla nedostatky v analýze nebo často nevedla k dostatečně praktickým závěrům a doporučením, |
| --- | --- |

—

některá hodnocení měla nedostatky v analýze nebo často nevedla k dostatečně praktickým závěrům a doporučením,

| — | výsledky ekonomického modelování, které se obecně omezilo na rozsáhlejší programy, není možné vzájemně srovnat, protože byly použity koncepce, které se od sebe značně lišily, |
| --- | --- |

—

výsledky ekonomického modelování, které se obecně omezilo na rozsáhlejší programy, není možné vzájemně srovnat, protože byly použity koncepce, které se od sebe značně lišily,

| — | někteří hodnotitelé kladli přehnaný důraz na finanční analýzu, přičemž dosaženým výsledkům programů byla z důvodu nedostatku monitorovacích údajů, ale i kvůli silném důrazu na výdaje v důsledku pravidla N + 2 věnována jen malá pozornost. To vyústilo v doporučení, která vycházela z čistě finančního hlediska, aniž by se přezkoumaly strategické dopady takových změn v přidělování prostředků (22). |
| --- | --- |

—

někteří hodnotitelé kladli přehnaný důraz na finanční analýzu, přičemž dosaženým výsledkům programů byla z důvodu nedostatku monitorovacích údajů, ale i kvůli silném důrazu na výdaje v důsledku pravidla N + 2 věnována jen malá pozornost. To vyústilo v doporučení, která vycházela z čistě finančního hlediska, aniž by se přezkoumaly strategické dopady takových změn v přidělování prostředků (22).

Posouzení Účetního dvora

| 23. | Během svého auditu Účetní dvůr identifikoval řadu obtíží, jimž hodnotitelé čelí, když se snaží formulovat jasnou odpověď na otázku, zda celková forma pomoci zůstává přiměřeným prostředkem pro řešení problémů, s nimiž se region nebo sektor potýká, a zda je možné cílů dosáhnout.






  — | Všichni hodnotitelé se potýkali s problémem, že v době hodnocení bylo realizováno pouze omezené množství výdajů. |
| --- | --- | --- |

23.

Během svého auditu Účetní dvůr identifikoval řadu obtíží, jimž hodnotitelé čelí, když se snaží formulovat jasnou odpověď na otázku, zda celková forma pomoci zůstává přiměřeným prostředkem pro řešení problémů, s nimiž se region nebo sektor potýká, a zda je možné cílů dosáhnout.

—

Všichni hodnotitelé se potýkali s problémem, že v době hodnocení bylo realizováno pouze omezené množství výdajů.

| — | Téměř polovina hodnotitelů programů, které Účetní dvůr zkoumal, zjistila významné problémy související s konkrétními potřebami rozvoje a navrhla klást větší důraz na některé oblasti politiky, které souvisejí s lisabonskou a göteborskou strategií. |
| --- | --- |

—

Téměř polovina hodnotitelů programů, které Účetní dvůr zkoumal, zjistila významné problémy související s konkrétními potřebami rozvoje a navrhla klást větší důraz na některé oblasti politiky, které souvisejí s lisabonskou a göteborskou strategií.

| — | Jiní hodnotitelé upozornili na inherentní obtíže hodnocení, např. problémy s určením dopadu dodatečných investic do výstavby komunikací nebo zjištění dopadu pomoci z ESF na čisté míry zaměstnanosti. Například německý hodnotitel ve svém komentáři k investicím do komunikací naznačil, že další investice do ekonomik s dobrou stávající infrastrukturou by mohly dokonce vést k pomalejšímu růstu (23). Hodnotitelé programů Spojeného království a Gibraltaru uvedli, že při posuzování dopadu ESF na zaměstnanost je možno monitorovat pouze hrubou tvorbu pracovních míst. |
| --- | --- |

—

Jiní hodnotitelé upozornili na inherentní obtíže hodnocení, např. problémy s určením dopadu dodatečných investic do výstavby komunikací nebo zjištění dopadu pomoci z ESF na čisté míry zaměstnanosti. Například německý hodnotitel ve svém komentáři k investicím do komunikací naznačil, že další investice do ekonomik s dobrou stávající infrastrukturou by mohly dokonce vést k pomalejšímu růstu (23). Hodnotitelé programů Spojeného království a Gibraltaru uvedli, že při posuzování dopadu ESF na zaměstnanost je možno monitorovat pouze hrubou tvorbu pracovních míst.

| 24. | Souhrnná zpráva Komise „Rostoucí kapacita hodnocení“ věnovala těmto problémům a obtížím méně pozornosti než pozitivnějším výsledkům hodnocení. |
| --- | --- |

24.

Souhrnná zpráva Komise „Rostoucí kapacita hodnocení“ věnovala těmto problémům a obtížím méně pozornosti než pozitivnějším výsledkům hodnocení.

| 25. | Někteří hodnotitelé rovněž zjistili zásadní problémy ve fungování programů. Například:






  — | hodnotitel italského OP PONSIL (finanční pomoc podnikům) odhadl efekt mrtvé váhy (24) na 50 %, |
| --- | --- | --- |

25.

Někteří hodnotitelé rovněž zjistili zásadní problémy ve fungování programů. Například:

—

hodnotitel italského OP PONSIL (finanční pomoc podnikům) odhadl efekt mrtvé váhy (24) na 50 %,

| — | ve Spojeném království hodnotitelé upozornili, že program má v zajišťování dostatečného čistého přesunu na pracovní trh u osob, které předtím nepracovaly, pouze skromný úspěch, a zjistili, že podpora z ESF má tendenci posilovat stávající vzorec fungování odborné přípravy v rámci společností, kdy se více odborné přípravy obvykle dostává již kvalifikovaným osobám. Zpráva však také uvádí, že program byl „nepoměrně“ úspěšný v oblasti pomoci nejvíce znevýhodněným příjemcům s hledáním práce, |
| --- | --- |

—

ve Spojeném království hodnotitelé upozornili, že program má v zajišťování dostatečného čistého přesunu na pracovní trh u osob, které předtím nepracovaly, pouze skromný úspěch, a zjistili, že podpora z ESF má tendenci posilovat stávající vzorec fungování odborné přípravy v rámci společností, kdy se více odborné přípravy obvykle dostává již kvalifikovaným osobám. Zpráva však také uvádí, že program byl „nepoměrně“ úspěšný v oblasti pomoci nejvíce znevýhodněným příjemcům s hledáním práce,

| — | hodnotitelé rakouského operačního programu Burgenland zjistili, že pravidlo N + 2 stimuluje spíše vyšší výdaje než účelné přidělování prostředků, |
| --- | --- |

—

hodnotitelé rakouského operačního programu Burgenland zjistili, že pravidlo N + 2 stimuluje spíše vyšší výdaje než účelné přidělování prostředků,

| — | pokud hodnotitelé využívali makroekonomický model (v Německu, Španělsku, Portugalsku a Itálii), byly odhady dopadu prostředků (zvláště na růst HDP) ve srovnání s posouzením ex ante často výrazně nižší, což svědčí o tom, že programy pravděpodobně nesplní své cíle, |
| --- | --- |

—

pokud hodnotitelé využívali makroekonomický model (v Německu, Španělsku, Portugalsku a Itálii), byly odhady dopadu prostředků (zvláště na růst HDP) ve srovnání s posouzením ex ante často výrazně nižší, což svědčí o tom, že programy pravděpodobně nesplní své cíle,

| — | u 25 vybraných RPS, OP a JPD více než polovina hodnocení v polovině období vykazovala nedostatky v oblasti výběru projektu a integrace horizontálních principů, jako je životní prostředí, rovné příležitosti a informační společnost. V mnoha případech však hodnocení pouze popisovala nedostatky, aniž by navrhla praktická doporučení. |
| --- | --- |

—

u 25 vybraných RPS, OP a JPD více než polovina hodnocení v polovině období vykazovala nedostatky v oblasti výběru projektu a integrace horizontálních principů, jako je životní prostředí, rovné příležitosti a informační společnost. V mnoha případech však hodnocení pouze popisovala nedostatky, aniž by navrhla praktická doporučení.

| 26. | V některých jiných aspektech však audit Účetního dvora potvrdil analýzu Komise. Hodnotitelé odpověděli na řadu otázek uvedených v pracovním dokumentu č. 8 a pokusili se zhodnotit soudržnost a platnost strategií, z nichž RPS a OP vycházejí (ve většině případů šlo o přezkoumaní sociálních a ekonomických faktorů a přípravu revidované analýzy silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb programu). Audit Účetního dvora prokázal, že vlastní provádění programu se posuzovalo důkladněji než jeho účelnost, účinnost a dopad.






  — | hodnocení obsahovala jasná posouzení fyzického i finančního postupu OP a RPS, |
| --- | --- | --- |

26.

V některých jiných aspektech však audit Účetního dvora potvrdil analýzu Komise. Hodnotitelé odpověděli na řadu otázek uvedených v pracovním dokumentu č. 8 a pokusili se zhodnotit soudržnost a platnost strategií, z nichž RPS a OP vycházejí (ve většině případů šlo o přezkoumaní sociálních a ekonomických faktorů a přípravu revidované analýzy silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb programu). Audit Účetního dvora prokázal, že vlastní provádění programu se posuzovalo důkladněji než jeho účelnost, účinnost a dopad.

—

hodnocení obsahovala jasná posouzení fyzického i finančního postupu OP a RPS,

| — | ne vždy se však prováděly odhady účelnosti a dopadu nebo se prováděly pouze částečně (např. hrubá tvorba pracovních míst byla téměř ve všech případech prezentována jako dopad na zaměstnanost, a to jak u opatření EFRR, tak u ESF), |
| --- | --- |

—

ne vždy se však prováděly odhady účelnosti a dopadu nebo se prováděly pouze částečně (např. hrubá tvorba pracovních míst byla téměř ve všech případech prezentována jako dopad na zaměstnanost, a to jak u opatření EFRR, tak u ESF),

| — | efekt mrtvé váhy a substituční efekt byly brány v úvahu jen zřídkakdy. Velmi často se hodnocení o přímé posouzení těchto efektů ani nepokoušela, |
| --- | --- |

—

efekt mrtvé váhy a substituční efekt byly brány v úvahu jen zřídkakdy. Velmi často se hodnocení o přímé posouzení těchto efektů ani nepokoušela,

| — | ne vždy se prováděla analýza účinnosti, a pokud účinnost analyzována byla, nebyly zjištěny žádné závěry či stanovena referenční měřítka, ani nebyla vyslovena doporučení k dané politice, |
| --- | --- |

—

ne vždy se prováděla analýza účinnosti, a pokud účinnost analyzována byla, nebyly zjištěny žádné závěry či stanovena referenční měřítka, ani nebyla vyslovena doporučení k dané politice,

| — | v některých případech nebyla strategie, z níž se vycházelo, řádně prozkoumána. |
| --- | --- |

—

v některých případech nebyla strategie, z níž se vycházelo, řádně prozkoumána.

| 27. | Účetní dvůr se obecně domnívá, že proces hodnocení fungoval jako kontrola pokroku, kterého programy dosáhly, a potvrdil, že prováděcí systémy se oproti předchozímu období strukturálních fondů zlepšily. V monitorování se naopak vyskytovaly výrazné nedostatky a v mnoha případech bylo na hodnocení účelnosti, a tedy i dopadu programů příliš brzy. |
| --- | --- |

27.

Účetní dvůr se obecně domnívá, že proces hodnocení fungoval jako kontrola pokroku, kterého programy dosáhly, a potvrdil, že prováděcí systémy se oproti předchozímu období strukturálních fondů zlepšily. V monitorování se naopak vyskytovaly výrazné nedostatky a v mnoha případech bylo na hodnocení účelnosti, a tedy i dopadu programů příliš brzy.

ROZDĚLENÍ VÝKONNOSTNÍ REZERVY

| 28. | Nařízení od počátku stanovilo omezený počet kvantifikovaných ukazatelů. V roce 1999 (25) poskytla Komise členským státům pracovní dokument s pokyny, jak posuzovat programy s využitím kritérií pro přidělení výkonnostní rezervy: účelnosti, kvality řízení a finančního plnění. Posouzení výkonnosti mělo být založeno na monitorovacích ukazatelích, které by měřily výsledky v polovině období oproti konkrétním počátečním cílům. |
| --- | --- |

28.

Nařízení od počátku stanovilo omezený počet kvantifikovaných ukazatelů. V roce 1999 (25) poskytla Komise členským státům pracovní dokument s pokyny, jak posuzovat programy s využitím kritérií pro přidělení výkonnostní rezervy: účelnosti, kvality řízení a finančního plnění. Posouzení výkonnosti mělo být založeno na monitorovacích ukazatelích, které by měřily výsledky v polovině období oproti konkrétním počátečním cílům.

| 29. | Pracovní dokument Komise uvádí příklady ukazatelů (26), jež mají být při přezkumu výkonnosti brány v úvahu.
  U účelnosti:






  — | balík výstupů, které pokrývají alespoň polovinu hodnoty programu, |
| --- | --- | --- |

29.

Pracovní dokument Komise uvádí příklady ukazatelů (26), jež mají být při přezkumu výkonnosti brány v úvahu.

U účelnosti:

—

balík výstupů, které pokrývají alespoň polovinu hodnoty programu,

| — | srovnání skutečných a plánovaných výsledků u zaměstnanosti (vytvořená nebo zachovaná dočasná/stálá pracovní místa) nebo zaměstnatelnosti cílových skupin. |
| --- | --- |

—

srovnání skutečných a plánovaných výsledků u zaměstnanosti (vytvořená nebo zachovaná dočasná/stálá pracovní místa) nebo zaměstnatelnosti cílových skupin.

U řízení:

| — | čtyři typy ukazatelů pro měření monitorování, finanční kontrolu, výběr projektů a systémy hodnocení. |
| --- | --- |

—

čtyři typy ukazatelů pro měření monitorování, finanční kontrolu, výběr projektů a systémy hodnocení.

U finančního plnění:

| — | absorpce a míra financování ze soukromých zdrojů. |
| --- | --- |

—

absorpce a míra financování ze soukromých zdrojů.

Posouzení prováděná členskými státy a přidělení výkonnostní rezervy

| 30. | Povinností členských států bylo zhodnotit výkonnost za období, v němž bylo v průměru realizováno pouze 20 % výdajů. Někteří hodnotitelé na tento problém upozornili. Italský hodnotitel například zdůraznil, že na provedení obecné analýzy účelnosti je zatím příliš brzy. V rychlosti, s níž mohly být programové priority prováděny, však byly významné rozdíly. Celkově vykazovaly programy zkoumané Účetním dvorem v polovině období rychlejší provádění výdajů u fyzické infrastruktury než u některých priorit a opatření lisabonských a göteborských cílů. |
| --- | --- |

30.

Povinností členských států bylo zhodnotit výkonnost za období, v němž bylo v průměru realizováno pouze 20 % výdajů. Někteří hodnotitelé na tento problém upozornili. Italský hodnotitel například zdůraznil, že na provedení obecné analýzy účelnosti je zatím příliš brzy. V rychlosti, s níž mohly být programové priority prováděny, však byly významné rozdíly. Celkově vykazovaly programy zkoumané Účetním dvorem v polovině období rychlejší provádění výdajů u fyzické infrastruktury než u některých priorit a opatření lisabonských a göteborských cílů.

| 31. | Členské státy se snažily posuzovat výkonnost na základě ukazatelů, i když tento postup byl poznamenán omezeními některých ukazatelů, jež byly vyvinuty při předběžném posuzování (posuzování ex ante) programů na období 2000–2006. Například u německých a italských programů se účelnost monitorovala pouze prostřednictvím ukazatelů pro výstupy (27). |
| --- | --- |

31.

Členské státy se snažily posuzovat výkonnost na základě ukazatelů, i když tento postup byl poznamenán omezeními některých ukazatelů, jež byly vyvinuty při předběžném posuzování (posuzování ex ante) programů na období 2000–2006. Například u německých a italských programů se účelnost monitorovala pouze prostřednictvím ukazatelů pro výstupy (27).

| 32. | Návrhy členských států na přidělení výkonnostní rezervy vycházely z kritérií uvedených výše v bodě 29. V případě španělského, portugalského a irského rámce podpory Společenství šly členské státy dále a posoudily výkonnost na základě širšího souboru ukazatelů, než jaký doporučovala Komise. |
| --- | --- |

32.

Návrhy členských států na přidělení výkonnostní rezervy vycházely z kritérií uvedených výše v bodě 29. V případě španělského, portugalského a irského rámce podpory Společenství šly členské státy dále a posoudily výkonnost na základě širšího souboru ukazatelů, než jaký doporučovala Komise.

| 33. | Návrhy členských států na přidělení výkonnostní rezervy byly nicméně výrazně omezeny domnělou potřebou maximalizovat absorpci prostředků EU. Komise sama význam absorpce zdůraznila. Například ve sdělení Komise ze dne 16. října 2003 nazvaném „Příprava rozdělení výkonnostní rezervy“, určeném členům výboru pro rozvoj a přeměnu regionů a předaném rovněž členským státům, bylo zdůrazněno, že Komise bude věnovat zvláštní pozornost absorpci prostředků v případě výrazných ztrát v rámci mechanismu pravidla N + 2 a kvalitě hodnocení v polovině období (28). Jako příklady lze uvést tyto případy:






  — | V rámci německého OP Doprava se měla vydat na silniční dopravu přibližně stejná částka jako na dopravu železniční. Avšak z důvodů absorpce bylo navrženo přidělit celou výkonnostní rezervu na stavbu silnic. Řídící orgán při předání návrhu Komisi uvedl, že výkonnostní rezerva není využívána v souladu s cíli politiky životního prostředí nebo dopravy, ale v závislosti na tom, jak postupují výdaje. |
| --- | --- | --- |

33.

Návrhy členských států na přidělení výkonnostní rezervy byly nicméně výrazně omezeny domnělou potřebou maximalizovat absorpci prostředků EU. Komise sama význam absorpce zdůraznila. Například ve sdělení Komise ze dne 16. října 2003 nazvaném „Příprava rozdělení výkonnostní rezervy“, určeném členům výboru pro rozvoj a přeměnu regionů a předaném rovněž členským státům, bylo zdůrazněno, že Komise bude věnovat zvláštní pozornost absorpci prostředků v případě výrazných ztrát v rámci mechanismu pravidla N + 2 a kvalitě hodnocení v polovině období (28). Jako příklady lze uvést tyto případy:

—

V rámci německého OP Doprava se měla vydat na silniční dopravu přibližně stejná částka jako na dopravu železniční. Avšak z důvodů absorpce bylo navrženo přidělit celou výkonnostní rezervu na stavbu silnic. Řídící orgán při předání návrhu Komisi uvedl, že výkonnostní rezerva není využívána v souladu s cíli politiky životního prostředí nebo dopravy, ale v závislosti na tom, jak postupují výdaje.

| — | JPD Réunion: Některá opatření v oblasti životního prostředí a rovných příležitostí neobdržela z výkonnostní rezervy žádné prostředky. Řídící orgán zdůraznil, že v některých případech je obtížné sladit určité cíle Společenství s potřebou vydat prostředky. |
| --- | --- |

—

JPD Réunion: Některá opatření v oblasti životního prostředí a rovných příležitostí neobdržela z výkonnostní rezervy žádné prostředky. Řídící orgán zdůraznil, že v některých případech je obtížné sladit určité cíle Společenství s potřebou vydat prostředky.

| — | Návrh pro Braniborsko (Německo), předložený hlavně na základě analýzy absorpce, vyloučil z přidělování opatření týkající se investic do životního prostředí. Nejvyšší částku obdržela dopravní infrastruktura. Hodnotitelé programu rovněž dospěli k závěru, že ukazatele Komise se zakládají spíše na absorpci než na účelnosti. |
| --- | --- |

—

Návrh pro Braniborsko (Německo), předložený hlavně na základě analýzy absorpce, vyloučil z přidělování opatření týkající se investic do životního prostředí. Nejvyšší částku obdržela dopravní infrastruktura. Hodnotitelé programu rovněž dospěli k závěru, že ukazatele Komise se zakládají spíše na absorpci než na účelnosti.

| 34. | Dále byly prostředky výkonnostní rezervy v několika případech přiděleny výhradně Evropskému fondu regionálního rozvoje (EFRR), především na základě absorpce. Šlo například o Německo (OP Sasko), Irsko (výkonnostní rezerva všech irských OP byla v plné výši přidělena jednomu programu financovanému z EFRR), Itálii (OP Sviluppo Imprenditoriale Locale) a o některé OP spadající pod cíl 2 v Rakousku, Německu, Francii, Španělsku a Spojeném království. |
| --- | --- |

34.

Dále byly prostředky výkonnostní rezervy v několika případech přiděleny výhradně Evropskému fondu regionálního rozvoje (EFRR), především na základě absorpce. Šlo například o Německo (OP Sasko), Irsko (výkonnostní rezerva všech irských OP byla v plné výši přidělena jednomu programu financovanému z EFRR), Itálii (OP Sviluppo Imprenditoriale Locale) a o některé OP spadající pod cíl 2 v Rakousku, Německu, Francii, Španělsku a Spojeném království.

| 35. | Časový rozvrh přidělení výkonnostní rezervy byl napjatý. Návrhy dorazily v lednu 2004 a smlouva musela být v zásadě uzavřena do začátku února. |
| --- | --- |

35.

Časový rozvrh přidělení výkonnostní rezervy byl napjatý. Návrhy dorazily v lednu 2004 a smlouva musela být v zásadě uzavřena do začátku února.

| 36. | Výkonnostní rezerva byla částečně využita při přidělování prostředků programům na základě jejich účelnosti a kvality řízení. Obecně se však výkonnostní rezerva nevyužívala ani tak k soustředění výdajů na činnosti, které byly vyhodnoceny jako zvláště účelné, jako k maximalizaci výdajů. |
| --- | --- |

36.

Výkonnostní rezerva byla částečně využita při přidělování prostředků programům na základě jejich účelnosti a kvality řízení. Obecně se však výkonnostní rezerva nevyužívala ani tak k soustředění výdajů na činnosti, které byly vyhodnoceny jako zvláště účelné, jako k maximalizaci výdajů.

DOPAD REVIZE V POLOVINĚ OBDOBÍ

| 37. | Reforma strukturálních fondů na období 2000–2006 modifikovala a posílila cíle fondů. Jejím záměrem bylo posílit růst a zaměstnanost způsobem, který by zohledňoval a kombinoval vzájemně související cíle v oblasti ekonomické a sociální politiky a politiky životního prostředí (29). Výdaje z fondů měly konkrétně zohlednit nové technologie a inovace, výzkum, informační společnost, čisté a účinné využívání energie (včetně obnovitelné energie), lepší ochranu životního prostředí, sociální začlenění a celoživotní vzdělávání. |
| --- | --- |

37.

Reforma strukturálních fondů na období 2000–2006 modifikovala a posílila cíle fondů. Jejím záměrem bylo posílit růst a zaměstnanost způsobem, který by zohledňoval a kombinoval vzájemně související cíle v oblasti ekonomické a sociální politiky a politiky životního prostředí (29). Výdaje z fondů měly konkrétně zohlednit nové technologie a inovace, výzkum, informační společnost, čisté a účinné využívání energie (včetně obnovitelné energie), lepší ochranu životního prostředí, sociální začlenění a celoživotní vzdělávání.

| 38. | Přidělení výkonnostní rezervy a přesuny prostředků po revizi v polovině období musely vzít v úvahu zásady programování stanovené v pokynech Komise k programování (30). Komise však vydala revidované pokyny k programování teprve v srpnu 2003, což bylo příliš pozdě, než aby je většina členských států a regionů mohla při revizi v polovině období vzít v úvahu. Navíc revidované pokyny obsahovaly ve srovnání s původními pokyny pouze několik kvalitativních posunů, např. u konsolidace lisabonské strategie, v oblasti dopravy (důraz na intermodalitu, posun od silniční dopravy k dopravě železniční a vodní) a energetiky. |
| --- | --- |

38.

Přidělení výkonnostní rezervy a přesuny prostředků po revizi v polovině období musely vzít v úvahu zásady programování stanovené v pokynech Komise k programování (30). Komise však vydala revidované pokyny k programování teprve v srpnu 2003, což bylo příliš pozdě, než aby je většina členských států a regionů mohla při revizi v polovině období vzít v úvahu. Navíc revidované pokyny obsahovaly ve srovnání s původními pokyny pouze několik kvalitativních posunů, např. u konsolidace lisabonské strategie, v oblasti dopravy (důraz na intermodalitu, posun od silniční dopravy k dopravě železniční a vodní) a energetiky.

| 39. | Všechny operační programy a rámce podpory Společenství musely být v důsledku přidělení výkonnostní rezervy zrevidovány. Revize znamenala přepracování všech programů, a to podobným postupem, jaký se používal při počátečním programování, včetně konzultace s příslušnými generálními ředitelstvími Komise a formálního přijetí Komisí. |
| --- | --- |

39.

Všechny operační programy a rámce podpory Společenství musely být v důsledku přidělení výkonnostní rezervy zrevidovány. Revize znamenala přepracování všech programů, a to podobným postupem, jaký se používal při počátečním programování, včetně konzultace s příslušnými generálními ředitelstvími Komise a formálního přijetí Komisí.

| 40. | Členské státy nebyly povinny OP/RPS revidovat z jiného důvodu než z důvodu přidělení výkonnostní rezervy. Z 25 OP a RPS zkoumaných Účetním dvorem byly revize za jiným účelem provedeny v 15 případech. |
| --- | --- |

40.

Členské státy nebyly povinny OP/RPS revidovat z jiného důvodu než z důvodu přidělení výkonnostní rezervy. Z 25 OP a RPS zkoumaných Účetním dvorem byly revize za jiným účelem provedeny v 15 případech.

| 41. | Revize v polovině období v mnoha případech zlepšila způsob, jakým OP zohledňoval priority politik nebo změny v politikách EU. V některých případech došlo ke zlepšení ukazatelů výkonnosti a byly provedeny změny ve struktuře řízení. Změny toho druhu byly provedeny například v Irsku, Portugalsku a Itálii. |
| --- | --- |

41.

Revize v polovině období v mnoha případech zlepšila způsob, jakým OP zohledňoval priority politik nebo změny v politikách EU. V některých případech došlo ke zlepšení ukazatelů výkonnosti a byly provedeny změny ve struktuře řízení. Změny toho druhu byly provedeny například v Irsku, Portugalsku a Itálii.

| 42. | Jak už bylo v souvislosti s výkonnostní rezervou zmíněno, byla dána přednost činnostem, v souvislosti s nimiž bylo možné realizovat výdaje, např.:






  — | JPD Burgenland, Rakousko. Zásadní změny: snížení plánovaných výdajů na výzkum, technologii a rozvoj a zachování krajiny kvůli obtížím s absorpcí. |
| --- | --- | --- |

42.

Jak už bylo v souvislosti s výkonnostní rezervou zmíněno, byla dána přednost činnostem, v souvislosti s nimiž bylo možné realizovat výdaje, např.:

—

JPD Burgenland, Rakousko. Zásadní změny: snížení plánovaných výdajů na výzkum, technologii a rozvoj a zachování krajiny kvůli obtížím s absorpcí.

| — | JPD Hainaut, Belgie: Absorpce hrála důležitou roli, například plánované výdaje na „řízení životního prostředí“ byly z důvodu nízké absorpce výrazně sníženy a převedeny na pomoc při renovaci průmyslových objektů. |
| --- | --- |

—

JPD Hainaut, Belgie: Absorpce hrála důležitou roli, například plánované výdaje na „řízení životního prostředí“ byly z důvodu nízké absorpce výrazně sníženy a převedeny na pomoc při renovaci průmyslových objektů.

| — | OP Braniborsko, Německo: plánované výdaje na opatření v oblasti životního prostředí byly výrazně sníženy, od opatření „Obnovitelná energie“ bylo upuštěno. |
| --- | --- |

—

OP Braniborsko, Německo: plánované výdaje na opatření v oblasti životního prostředí byly výrazně sníženy, od opatření „Obnovitelná energie“ bylo upuštěno.

| — | OP Doprava, Německo: skutečnost, že výkonnostní rezerva byla přidělena pouze na projekty silniční dopravy, významně změnila poměr výdajů na silniční a železniční dopravu. |
| --- | --- |

—

OP Doprava, Německo: skutečnost, že výkonnostní rezerva byla přidělena pouze na projekty silniční dopravy, významně změnila poměr výdajů na silniční a železniční dopravu.

| — | OP Kalábrie: Velká část revidovaného programu se týkala „kompatibilních“ projektů. Jde o veřejné projekty, které byly již před začátkem současného programového období financovány z vnitrostátních prostředků. V počátečním programu se s nimi nepočítalo. Tato koncepce se použila především proto, aby se nemuselo rušit přidělení prostředků. |
| --- | --- |

—

OP Kalábrie: Velká část revidovaného programu se týkala „kompatibilních“ projektů. Jde o veřejné projekty, které byly již před začátkem současného programového období financovány z vnitrostátních prostředků. V počátečním programu se s nimi nepočítalo. Tato koncepce se použila především proto, aby se nemuselo rušit přidělení prostředků.

| — | RPS Itálie, OP Jihovýchod Irsko: Finanční plány doznaly výrazných změn, protože soukromé finanční zdroje, s nimiž se původně počítalo, byly omezeny (RPS Itálie o 95 %, OP Jihovýchod o 70 %) a částečně nahrazeny veřejnými prostředky členských států. Tím se zvýšily výdaje financované členskými státy, a nemuselo se tak rušit přidělení prostředků. |
| --- | --- |

—

RPS Itálie, OP Jihovýchod Irsko: Finanční plány doznaly výrazných změn, protože soukromé finanční zdroje, s nimiž se původně počítalo, byly omezeny (RPS Itálie o 95 %, OP Jihovýchod o 70 %) a částečně nahrazeny veřejnými prostředky členských států. Tím se zvýšily výdaje financované členskými státy, a nemuselo se tak rušit přidělení prostředků.

| 43. | Účetní dvůr zjistil, že přesuny prostředků na opatření v oblasti životního prostředí se realizují především ve prospěch pomoci podnikům a dopravní infrastruktury (zvláště silnic). Tak tomu bylo například v případě Německa, Španělska, Itálie a Belgie, kde tyto prostředky dosáhly výše 800 milionů EUR (přibližně 1 % prostředků přidělených ze strukturálních fondů těmto členským státům). |
| --- | --- |

43.

Účetní dvůr zjistil, že přesuny prostředků na opatření v oblasti životního prostředí se realizují především ve prospěch pomoci podnikům a dopravní infrastruktury (zvláště silnic). Tak tomu bylo například v případě Německa, Španělska, Itálie a Belgie, kde tyto prostředky dosáhly výše 800 milionů EUR (přibližně 1 % prostředků přidělených ze strukturálních fondů těmto členským státům).

| 44. | Obecně Účetní dvůr zjistil, že u řady programů strukturálních fondů vede revize v polovině období ke zlepšením (například k zohlednění priorit politik nebo změn v politikách EU nebo zlepšení ukazatelů výkonnosti). V praxi byl významným dopadem odliv rozpočtových prostředků z opatření s nedostatečnou mírou výdajů. |
| --- | --- |

44.

Obecně Účetní dvůr zjistil, že u řady programů strukturálních fondů vede revize v polovině období ke zlepšením (například k zohlednění priorit politik nebo změn v politikách EU nebo zlepšení ukazatelů výkonnosti). V praxi byl významným dopadem odliv rozpočtových prostředků z opatření s nedostatečnou mírou výdajů.

PRAVIDLA NA OBDOBÍ 2007–2013

| 45. | Byla schválena revidovaná pravidla upravující hodnocení, přezkum a revizi programů na příští programové období strukturálních fondů 2007–2013. V řadě ohledů se liší od pravidel, která se používala v období 2000–2006. Obecně platí, že provedené změny umožňují větší míru flexibility než pravidla z období 2000–2006 a měly by pomoci „vyladit“ hodnocení v polovině období a revize výdajových plánů tak, aby odpovídaly konkrétní situaci jednotlivých programů.






  — | Hodnocení se nadále musí provádět před začátkem programového období, v jeho průběhu i po jeho skončení. Hodnocení musí zvláště přihlížet k cíli udržitelného rozvoje a k souvisejícím právním předpisům Společenství týkajícím se vlivů na životní prostředí a strategického posuzování vlivů na životní prostředí (31). |
| --- | --- | --- |

45.

Byla schválena revidovaná pravidla upravující hodnocení, přezkum a revizi programů na příští programové období strukturálních fondů 2007–2013. V řadě ohledů se liší od pravidel, která se používala v období 2000–2006. Obecně platí, že provedené změny umožňují větší míru flexibility než pravidla z období 2000–2006 a měly by pomoci „vyladit“ hodnocení v polovině období a revize výdajových plánů tak, aby odpovídaly konkrétní situaci jednotlivých programů.

—

Hodnocení se nadále musí provádět před začátkem programového období, v jeho průběhu i po jeho skončení. Hodnocení musí zvláště přihlížet k cíli udržitelného rozvoje a k souvisejícím právním předpisům Společenství týkajícím se vlivů na životní prostředí a strategického posuzování vlivů na životní prostředí (31).

| — | Naopak neexistuje povinnost provádět revize v polovině období v konkrétní fázi programového období u všech programů. |
| --- | --- |

—

Naopak neexistuje povinnost provádět revize v polovině období v konkrétní fázi programového období u všech programů.

| — | Na hodnocení se vztahuje zásada „proporcionální intervence“. Finanční a správní zdroje vynaložené Komisí a členskými státy při provádění pomoci z fondů v souvislosti s výběrem ukazatelů, hodnocením, systémy řízení a kontroly a podáváním zpráv musí být úměrné celkové výši výdajů přidělených na operační program (32). |
| --- | --- |

—

Na hodnocení se vztahuje zásada „proporcionální intervence“. Finanční a správní zdroje vynaložené Komisí a členskými státy při provádění pomoci z fondů v souvislosti s výběrem ukazatelů, hodnocením, systémy řízení a kontroly a podáváním zpráv musí být úměrné celkové výši výdajů přidělených na operační program (32).

| — | Výkonnostní rezerva není povinná. Členské státy se však mohou rozhodnout vytvořit národní rezervu pro nepředvídatelné události anebo národní výkonnostní rezervu (33). (Postupy pro přidělení národní výkonnostní rezervy se podobají postupům, které se používaly u výkonnostní rezervy v období 2000–2006.) |
| --- | --- |

—

Výkonnostní rezerva není povinná. Členské státy se však mohou rozhodnout vytvořit národní rezervu pro nepředvídatelné události anebo národní výkonnostní rezervu (33). (Postupy pro přidělení národní výkonnostní rezervy se podobají postupům, které se používaly u výkonnostní rezervy v období 2000–2006.)

| — | Revize programů v polovině období 2000–2006 však není povinná pro všechny programy. (Revidovaná verze ústředních pokynů k programování schválená Radou nevyžaduje, aby členské státy měnily své operační programy nebo národní strategický referenční rámec.) Nařízení však stanoví dva případy, kdy se členské státy mohou rozhodnout provést přezkum: 1. v důsledku významných socioekonomických změn a s cílem ve větší míře nebo odlišným způsobem zohlednit významné změny priorit Společenství anebo celostátních nebo regionálních priorit; 2. na základě významného odklonu od původně stanovených cílů nebo v důsledků obtíží při provádění. |
| --- | --- |

—

Revize programů v polovině období 2000–2006 však není povinná pro všechny programy. (Revidovaná verze ústředních pokynů k programování schválená Radou nevyžaduje, aby členské státy měnily své operační programy nebo národní strategický referenční rámec.) Nařízení však stanoví dva případy, kdy se členské státy mohou rozhodnout provést přezkum: 1. v důsledku významných socioekonomických změn a s cílem ve větší míře nebo odlišným způsobem zohlednit významné změny priorit Společenství anebo celostátních nebo regionálních priorit; 2. na základě významného odklonu od původně stanovených cílů nebo v důsledků obtíží při provádění.

| 46. | Pravidlo N + 2 stále platí, ale u členských států, jejichž HDP na obyvatele byl za období 2001–2003 nižší než 85 % průměru EU-25 za stejné období, se (na omezenou dobu) změní na pravidlo N + 3. |
| --- | --- |

46.

Pravidlo N + 2 stále platí, ale u členských států, jejichž HDP na obyvatele byl za období 2001–2003 nižší než 85 % průměru EU-25 za stejné období, se (na omezenou dobu) změní na pravidlo N + 3.

ZÁVĚRY

| 47. | Hodnocení v polovině období fungovalo jako kontrola pokroku, kterého programy dosáhly, a potvrdilo, že prováděcí systémy se oproti předchozímu období strukturálních fondů zlepšily. Naopak na hodnocení účelnosti, a tedy i dopadu programů, bylo v mnoha případech příliš brzy. |
| --- | --- |

47.

Hodnocení v polovině období fungovalo jako kontrola pokroku, kterého programy dosáhly, a potvrdilo, že prováděcí systémy se oproti předchozímu období strukturálních fondů zlepšily. Naopak na hodnocení účelnosti, a tedy i dopadu programů, bylo v mnoha případech příliš brzy.

| 48. | Výkonnostní rezerva se nevyužívala ani tak k soustředění výdajů na činnosti, které byly vyhodnoceny jako zvláště účelné, jako k maximalizaci výdajů. Komise zdůraznila důležitost absorpce (viz bod 33). |
| --- | --- |

48.

Výkonnostní rezerva se nevyužívala ani tak k soustředění výdajů na činnosti, které byly vyhodnoceny jako zvláště účelné, jako k maximalizaci výdajů. Komise zdůraznila důležitost absorpce (viz bod 33).

| 49. | Revize v polovině období v mnoha případech zlepšila způsob, jakým OP zohledňují priority politik nebo změny v politikách EU (které se projevily např. na zasedání Evropské rady v Lisabonu a Göteborgu), nebo vedla ke zlepšení ukazatelů výkonnosti. Jedním z významných důsledků revize v polovině období bylo upřednostnění činností, u nichž bylo možné realizovat výdaje. |
| --- | --- |

49.

Revize v polovině období v mnoha případech zlepšila způsob, jakým OP zohledňují priority politik nebo změny v politikách EU (které se projevily např. na zasedání Evropské rady v Lisabonu a Göteborgu), nebo vedla ke zlepšení ukazatelů výkonnosti. Jedním z významných důsledků revize v polovině období bylo upřednostnění činností, u nichž bylo možné realizovat výdaje.

| 50. | Byla vyvinuta výrazná snaha provádět procesy v polovině období v souladu s nařízením o strukturálních fondech. Protože se však hodnocení v polovině období prováděla v relativně rané fázi programu, mohla hodnocení a revize v polovině období poskytnout jen malou míru jistoty, že výdaje ze strukturálních fondů budou mít žádoucí důsledky a dopady. Členské státy a Komise rovněž využily výkonnostní rezervu a revizi v polovině období, aby podpořily výdaje, které mohly být realizovány v povoleném časovém rámci. |
| --- | --- |

50.

Byla vyvinuta výrazná snaha provádět procesy v polovině období v souladu s nařízením o strukturálních fondech. Protože se však hodnocení v polovině období prováděla v relativně rané fázi programu, mohla hodnocení a revize v polovině období poskytnout jen malou míru jistoty, že výdaje ze strukturálních fondů budou mít žádoucí důsledky a dopady. Členské státy a Komise rovněž využily výkonnostní rezervu a revizi v polovině období, aby podpořily výdaje, které mohly být realizovány v povoleném časovém rámci.

| 51. | Účetní dvůr se domnívá, že je i nadále vhodné zařazovat do velkých výdajových programů, které trvají až 7 let, ustanovení o přehodnocení cílů programu, jeho opatření a přidělování rozpočtových prostředků v průběhu trvání programu. Audit však ukázal přirozené napětí mezi plánováním a řízením strukturálních fondů, jež je třeba mít na paměti při vytváření koncepce pro hodnocení a revize v polovině období i při její aplikaci.






  — | Výdaje by měly být účinné, účelné a hospodárné. Vedle toho jsou však celkové závazky dohodnuté pro strukturální fondy a Fond soudržnosti a stanovené v následných finančních výhledech EU jak výdajovými cíli, tak výdajovými stropy (34). Absorpce jako taková je implicitním cílem výdajů EU na soudržnost. |
| --- | --- | --- |

51.

Účetní dvůr se domnívá, že je i nadále vhodné zařazovat do velkých výdajových programů, které trvají až 7 let, ustanovení o přehodnocení cílů programu, jeho opatření a přidělování rozpočtových prostředků v průběhu trvání programu. Audit však ukázal přirozené napětí mezi plánováním a řízením strukturálních fondů, jež je třeba mít na paměti při vytváření koncepce pro hodnocení a revize v polovině období i při její aplikaci.

—

Výdaje by měly být účinné, účelné a hospodárné. Vedle toho jsou však celkové závazky dohodnuté pro strukturální fondy a Fond soudržnosti a stanovené v následných finančních výhledech EU jak výdajovými cíli, tak výdajovými stropy (34). Absorpce jako taková je implicitním cílem výdajů EU na soudržnost.

| — | Pravidlo N + 2 představuje normu zajišťující řádné plánování výdajů, ale také motivuje členské státy a Komisi, aby upřednostňovaly činnosti, u nichž lze výdaje v případě přidělení rezervy realizovat relativně snadno. |
| --- | --- |

—

Pravidlo N + 2 představuje normu zajišťující řádné plánování výdajů, ale také motivuje členské státy a Komisi, aby upřednostňovaly činnosti, u nichž lze výdaje v případě přidělení rezervy realizovat relativně snadno.

| — | Revize v polovině období s sebou nese problém načasování. Čím později revize proběhne, tím menší je možnost program pozměnit. A naopak čím dříve proběhne, tím obtížnější je formulovat fundovaný soud o účelnosti a dopadu výdajů. Platí tedy, že pokud má hodnocení hrát při přidělování prostředků významnou roli, je důležité provádět vysoce kvalitní předběžné hodnocení (hodnocení ex ante). |
| --- | --- |

—

Revize v polovině období s sebou nese problém načasování. Čím později revize proběhne, tím menší je možnost program pozměnit. A naopak čím dříve proběhne, tím obtížnější je formulovat fundovaný soud o účelnosti a dopadu výdajů. Platí tedy, že pokud má hodnocení hrát při přidělování prostředků významnou roli, je důležité provádět vysoce kvalitní předběžné hodnocení (hodnocení ex ante).

| 52. | Konkrétní kontext programového období 2000–2006 některé z těchto problémů ještě prohloubil. Na výdaje za období 1994–1999 se pravidlo N + 2 nevztahovalo a tyto výdaje byly výrazně zpožděny (programy za období 1994–1999 nejsou dosud uzavřeny), což přispělo ke zpožděnému zahájení programů na období 2000–2006. Některá jiná omezení hodnocení v polovině období jsou však zásadnější povahy. Z povahy věci je totiž velice obtížné hodnotit čistý výsledek investic do infrastruktury nebo iniciativ v oblasti zaměstnanosti. |
| --- | --- |

52.

Konkrétní kontext programového období 2000–2006 některé z těchto problémů ještě prohloubil. Na výdaje za období 1994–1999 se pravidlo N + 2 nevztahovalo a tyto výdaje byly výrazně zpožděny (programy za období 1994–1999 nejsou dosud uzavřeny), což přispělo ke zpožděnému zahájení programů na období 2000–2006. Některá jiná omezení hodnocení v polovině období jsou však zásadnější povahy. Z povahy věci je totiž velice obtížné hodnotit čistý výsledek investic do infrastruktury nebo iniciativ v oblasti zaměstnanosti.

DOPORUČENÍ

| 53. | Účetní dvůr doporučuje podniknout za účelem zvýšení využití hodnocení a revize v polovině období a přerozdělení prostředků v průběhu let 2007–2013 a v budoucích programových obdobích tyto kroky:






  — | Pravděpodobnost úspěšnosti hodnocení a revize v polovině období se bude zvyšovat s tím, jak poroste míra, v níž se výdaje nebudou realizovat s několikaletým zpožděním, ale v průběhu programového období. Komise a členské státy by měly zajistit rychlejší a účinnější uzavírání programů na období 2000–2006, aby se omezila zpoždění při zahajování programů na období 2007–2013. |
| --- | --- | --- |

53.

Účetní dvůr doporučuje podniknout za účelem zvýšení využití hodnocení a revize v polovině období a přerozdělení prostředků v průběhu let 2007–2013 a v budoucích programových obdobích tyto kroky:

—

Pravděpodobnost úspěšnosti hodnocení a revize v polovině období se bude zvyšovat s tím, jak poroste míra, v níž se výdaje nebudou realizovat s několikaletým zpožděním, ale v průběhu programového období. Komise a členské státy by měly zajistit rychlejší a účinnější uzavírání programů na období 2000–2006, aby se omezila zpoždění při zahajování programů na období 2007–2013.

| — | Zvláštním problémem zjištěným hodnotiteli programů na období 2000–2006 bylo nedostatečné fungování monitorovacích systémů. Komise by měla podniknout kroky, které zajistí, že ukazatele výkonnosti budou monitorovány už od začátku nového programového období. |
| --- | --- |

—

Zvláštním problémem zjištěným hodnotiteli programů na období 2000–2006 bylo nedostatečné fungování monitorovacích systémů. Komise by měla podniknout kroky, které zajistí, že ukazatele výkonnosti budou monitorovány už od začátku nového programového období.

| — | Hodnocení a opětovné posouzení výdajů by se mělo provádět natolik pozdě, aby s programem již byly dostatečné zkušenosti, které by umožnily ho přínosným způsobem posoudit, ale zároveň natolik brzy, aby bylo možné pozměnit jeho priority. |
| --- | --- |

—

Hodnocení a opětovné posouzení výdajů by se mělo provádět natolik pozdě, aby s programem již byly dostatečné zkušenosti, které by umožnily ho přínosným způsobem posoudit, ale zároveň natolik brzy, aby bylo možné pozměnit jeho priority.

| — | V období 2000–2006 představovaly procesy v polovině období zdlouhavou a složitou proceduru. Komise by měla zvážit, jak tento proces urychlit a zvýšit jeho pružnost. |
| --- | --- |

—

V období 2000–2006 představovaly procesy v polovině období zdlouhavou a složitou proceduru. Komise by měla zvážit, jak tento proces urychlit a zvýšit jeho pružnost.

| — | Komise by neměla být při definování metody, kterou budou hodnotitelé používat, příliš direktivní, ale měla by stanovit, jak lze programy měnit tak, aby byly zajištěny zjistitelné dopady na soudržnost, aby hodnocení byla zdrojem osvědčených postupů a aby tam, kde jsou zřízeny výkonnostní rezervy, byly tyto rezervy také využívány způsobem, který klade patřičnou váhu na účelné a účinné provádění programů. |
| --- | --- |

—

Komise by neměla být při definování metody, kterou budou hodnotitelé používat, příliš direktivní, ale měla by stanovit, jak lze programy měnit tak, aby byly zajištěny zjistitelné dopady na soudržnost, aby hodnocení byla zdrojem osvědčených postupů a aby tam, kde jsou zřízeny výkonnostní rezervy, byly tyto rezervy také využívány způsobem, který klade patřičnou váhu na účelné a účinné provádění programů.

| — | Veškeré pokyny Komise by měly být k dispozici včas. |
| --- | --- |

—

Veškeré pokyny Komise by měly být k dispozici včas.

| — | Komise a členské státy by měly věnovat zvláštní pozornost programování a pravidlům pro řízení výdajů na priority politik EU. |
| --- | --- |

—

Komise a členské státy by měly věnovat zvláštní pozornost programování a pravidlům pro řízení výdajů na priority politik EU.

Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 8. března 2007.

Za Účetní dvůr

předseda

Hubert WEBER

---

(1)  Přibližně 16 miliard EUR ze strukturálních fondů na období 2004–2006 bylo rozděleno mezi zhruba 200 programů nových členských států.

1

(2)  Viz hlava II programování, články 13–19 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1).

2

(3)  Čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/1999.

3

(4)  Články 18 a 19 nařízení (ES) č. 1260/1999. V případech, kdy přidělené prostředky Společenství nepřesáhly 1 miliardu EUR, mohla mít pomoc podobu „jednotného programového dokumentu“ (JPD), který obsahoval stejné informace jako RPS a OP.

4

(5)  Čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999.

5

(6)  Čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999.

6

(7)  Výkonnostní rezerva čl. 44, pravidlo N + 2 čl. 31 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999.

7

(8)  Celková částka strukturálních fondů přidělená programu spadajícímu pod cíl 1 je v souladu s finančním plánem programu přidělována od roku 2000 do roku 2006 v ročních podílech. Platby mohou mít podobu plateb na účet (které představují 7 % celkového finančního rámce každého programu a na začátku poměrně dlouho fungují jako ochrana před použitím pravidla N + 2) nebo úhrady výdajů skutečně zaplacených konečným příjemcům. Aby se vyhnuly rušení přidělování závazků, musí členské státy Komisi do konce druhého roku, který následuje po roce přijetí závazku, podat žádost o platbu zahrnující částky předpokládané pro každý rok ve finančním plánu (čl. 31 odst. 2 a čl. 32 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/1999).

8

(9)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu ES (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), čl. 27. Hospodárností se rozumí, že zdroje jsou poskytovány včas, v patřičném množství a kvalitě a za nejlepší možnou cenu. Účelností se míní dosažení stanovených cílů a zamýšlených výsledků a účinností nejlepší možný vztah mezi využívanými zdroji a dosaženými výsledky. K hodnocení účelnosti SF viz také článek 40 nařízení (ES) č. 1260/1999.

9

(10)  Článek 41 nařízení (ES) č. 1260/1999.

10

(11)  Článek 42 nařízení (ES) č. 1260/1999.

11

(12)  Článek 43 nařízení (ES) č. 1260/1999.

12

(13)  Viz zvláštní zpráva č. 7/2003 o programování provádění pomoci na období 2000–2006 v rámci strukturálních fondů (Úř. věst. C 174, 23.7.2003).

13

(14)  Viz zvláštní zpráva č. 10/2006 k následným hodnocením cílů 1 a 3 programů z období 1994–1999.

14

(15)  Čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999.

15

(16)  Čl. 44 odst. 1 nařízení (ES) č. 1260/1999.

16

(17)  Čl. 44 odst. 2 nařízení (ES) č. 1260/1999.

17

(18)  Čl. 14 odst. 2 spolu s hlavou II – programování – a čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/1999.

18

(19)  Čl. 42 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/1999.

19

(20)  Belgie: JPD ve Flandrech cíl 3; Francie: JPD Korsika a JPD cíl 3; Německo: RPS a OP Braniborsko, OP Doprava; Itálie: RPS a OP Kalábrie, Ponsil, Doprava, JPD Lombardie cíl 3; Irsko: RPS a OP Jihovýchod, OP Výrobní sektor; Španělsko: RPS a OP Andalusie a OP Galície; Spojené království: JPD Merseyside, OP cíl 3.

20

Postupy hodnocení v polovině období, přidělení výkonnostní rezervy a revize týkající se RPS pro Portugalsko, OP Algarve (P), JPD Burgenland (A), JPD Hainaut (B), JPD Réunion (F) a JPD Flevoland (NL) byly prozkoumány na úrovni Komise.

(21)  Komise posoudila ve fázi návrhu třetinu zpráv jako dobrou nebo výbornou. Posouzení konečného znění zprávy bylo mnohem pozitivnější: dvě třetiny zpráv byly posouzeny jako dobré nebo výborné. Pokud byly zjištěny nedostatky, byla jejich hlavní příčinou skutečnost, že hodnotitelé byli pod tlakem kvůli:

21

| — | počtu otázek k hodnocení, |
| --- | --- |

—

počtu otázek k hodnocení,

| — | počtu hodnocených projektů, |
| --- | --- |

—

počtu hodnocených projektů,

| — | složitosti některých velkých programů a v některých případech i kvůli svým omezeným zdrojům. |
| --- | --- |

—

složitosti některých velkých programů a v některých případech i kvůli svým omezeným zdrojům.

(22)  Rostoucí kapacita hodnocení, Evropská komise, listopad 2004 (strana 35 anglického textu).

22

(23)  Existuje řada empirických studií a hodnocení, které tyto dopady dokazují. Obecně neexistuje dostatek údajů o skutečných potřebách, včetně druhu infrastruktury, který by optimalizoval dopady strukturálních fondů.

23

(24)  K „efektu mrtvé váhy“ dochází v případech, kdy by byla vyvinuta činnost nebo realizována investice, i pokud by nebyly finanční prostředky přiznány.

24

(25)  Evropská komise, nové programové období 2000–2006: metodologický pracovní dokument 4 – provádění výkonnostní rezervy.

25

(26)  Tyto ukazatele na sobě vzájemně závisejí – finanční absorpce je silně provázaná s výstupem.

26

(27)  Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 7/2003 zdůraznila, že výkonnostní rezerva s sebou v praxi nese složitý postup opětovného přidělování prostředků, což by mohlo vést k nesrovnalostem a nedostatečné efektivitě při jejím využívání.

27

(28)  V jednom případě – šlo o nizozemský program spadající pod cíl 3 – neměla Komise jinou možnost než výkonnostní rezervu přidělit, a to navzdory skutečnosti, že u tohoto programu docházelo ve významné míře k rušení přidělených prostředků, protože tyto prostředky nebyly vydány.

28

(29)  To odpovídalo požadavkům evropského konceptu udržitelného rozvoje z Amsterodamské smlouvy a z větší části předjímalo závěry zasedání Evropské rady v Lisabonu (v březnu 2000), tj. „stát se nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou na světě založenou na znalostech“), k nimž Evropská rada na svém zasedání v Göteborgu v červnu 2001 přidala environmentální strategii udržitelného rozvoje.

29

(30)  Viz čl. 10 odst. 3 a článek 14 nařízení (ES) č. 1260/1999: „... v souladu s touto hlavou“. Výraz „tato hlava“ odkazuje na ustanovení o programování v článcích 15–19.

30

(31)  Článek 47 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25).

31

(32)  Článek 13 nařízení (ES) č. 1083/2006.

32

(33)  Články 50 a 51 nařízení (ES) č. 1083/2006.

33

(34)  Podle odst. 12 třetího pododstavce interinstitucionální dohody (včetně finančního výhledu) mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 6. května 1999 (Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1) se Evropský parlament a Rada zavazují respektovat přidělení prostředků na závazky stanovené ve finančním výhledu pro strukturální operace.

34

---

ODPOVĚDI KOMISE

SHRNUTÍ

| III. | První odrážka – Cíle hodnocení v polovině období s ohledem na posouzení účinnosti, efektivity a očekávaných dopadů se omezily na analýzu počátečních výstupů a výsledků. Pozdní či pomalé zahájení mnoha programů ztížilo provedení této analýzy, i když v některých případech byla provedena (viz kapitola 5 zprávy Komise o růstu hodnotící kapacity – „Growing Evaluation Capacity“). Nicméně další aspekty, které se v hodnocení v polovině období zkoumaly, poskytly užitečné vstupní údaje k rozhodnutí o přidělení výkonnostní rezervy a úpravě operačních programů.
  Druhá odrážka – Výkonnostní rezerva se použila k přidělení zdrojů do programů podle různých kritérií, k nimž Komise doporučila tři skupiny ukazatelů. Důležitým faktorem byla finanční spotřeba, ale kritéria se v jednotlivých členských státech lišila a často se rozšířila v závislosti na dostupnosti spolehlivých údajů (viz body 28 a 32).
  Třetí odrážka – Komise se domnívá, že přezkoumání v polovině období má významný dopad na všeobecné provádění programů a způsob, jakým zohledňují politické priority. Komise se zároveň chtěla vyhnout přidělení dalších zdrojů do oblastí, které již měly problémy s čerpáním stávajících zdrojů. |
| --- | --- |

III.

První odrážka – Cíle hodnocení v polovině období s ohledem na posouzení účinnosti, efektivity a očekávaných dopadů se omezily na analýzu počátečních výstupů a výsledků. Pozdní či pomalé zahájení mnoha programů ztížilo provedení této analýzy, i když v některých případech byla provedena (viz kapitola 5 zprávy Komise o růstu hodnotící kapacity – „Growing Evaluation Capacity“). Nicméně další aspekty, které se v hodnocení v polovině období zkoumaly, poskytly užitečné vstupní údaje k rozhodnutí o přidělení výkonnostní rezervy a úpravě operačních programů.

Druhá odrážka – Výkonnostní rezerva se použila k přidělení zdrojů do programů podle různých kritérií, k nimž Komise doporučila tři skupiny ukazatelů. Důležitým faktorem byla finanční spotřeba, ale kritéria se v jednotlivých členských státech lišila a často se rozšířila v závislosti na dostupnosti spolehlivých údajů (viz body 28 a 32).

Třetí odrážka – Komise se domnívá, že přezkoumání v polovině období má významný dopad na všeobecné provádění programů a způsob, jakým zohledňují politické priority. Komise se zároveň chtěla vyhnout přidělení dalších zdrojů do oblastí, které již měly problémy s čerpáním stávajících zdrojů.

| IV. | Komise souhlasí, že je vhodné během programového období znovu posoudit programové cíle, opatření a přidělené rozpočtové prostředky. Při navrhování revidovaných opatření na roky 2007–2013 vycházela ze zkušeností z let 2000–2006.
  První odrážka – Úkolem Komise je zajistit, aby se náležitě přihlédlo k účinnosti, hodnotě peněz a také samotné spotřebě. Komise se snaží tuto odpovědnost zastávat.
  Druhá odrážka – Napětí, které vyvolává pravidlo N + 2 mezi rychlou spotřebou a kvalitou nemusí znamenat, že je kvalita ohrožena. Komise se snaží takovému stavu předejít.
  Třetí odrážka – Monitorovací a hodnotící opatření na programové období 2007–2013 jsou navržena tak, aby reagovala na praktické výzvy, jimž programy čelí. |
| --- | --- |

IV.

Komise souhlasí, že je vhodné během programového období znovu posoudit programové cíle, opatření a přidělené rozpočtové prostředky. Při navrhování revidovaných opatření na roky 2007–2013 vycházela ze zkušeností z let 2000–2006.

První odrážka – Úkolem Komise je zajistit, aby se náležitě přihlédlo k účinnosti, hodnotě peněz a také samotné spotřebě. Komise se snaží tuto odpovědnost zastávat.

Druhá odrážka – Napětí, které vyvolává pravidlo N + 2 mezi rychlou spotřebou a kvalitou nemusí znamenat, že je kvalita ohrožena. Komise se snaží takovému stavu předejít.

Třetí odrážka – Monitorovací a hodnotící opatření na programové období 2007–2013 jsou navržena tak, aby reagovala na praktické výzvy, jimž programy čelí.

| V. | První odrážka – Komise vydala v srpnu 2006 podrobný metodický dokument za účelem uzavření programového období 2000–2006. Požadavky týkající se ukončení jsou nyní známější než v době ukončení programového období 1994–1999.
  Druhá odrážka – Komise zaměří svoji pozornost na zavedení monitorovacích systémů a stanovení definic ukazatelů v nových programech.
  Třetí odrážka – V programovém období 2007–2013 budou předcházející všeobecné požadavky na hodnocení v polovině období nahrazeny průběžnými hodnoceními podle potřeby s cílem posoudit provádění programu a reagovat na skutečnosti mimo tento program. Tento přístup lze lépe přizpůsobit požadavkům uživatelům hodnocení v půlce období.
  Proporcionalita zavedená nařízeními a usměrnění postupu v rámci programu zvýší rovněž pružnost hodnotících opatření.
  Čtvrtá odrážka – Pružnější opatření k tomu přispějí.
  Pátá odrážka – Metodické dokumenty na programové období 2007–2013 poskytla Komise v roce 2006.
  Šestá odrážka – Vyžaduje se, aby spolufinancované aktivity podporovaly politické priority Evropské unie (EU), včetně agendy pro růst a zaměstnanost. Členské státy EU-15 musí v rámci této agendy splnit zvláštní cíle v oblasti čerpání financí. |
| --- | --- |

V.

První odrážka – Komise vydala v srpnu 2006 podrobný metodický dokument za účelem uzavření programového období 2000–2006. Požadavky týkající se ukončení jsou nyní známější než v době ukončení programového období 1994–1999.

Druhá odrážka – Komise zaměří svoji pozornost na zavedení monitorovacích systémů a stanovení definic ukazatelů v nových programech.

Třetí odrážka – V programovém období 2007–2013 budou předcházející všeobecné požadavky na hodnocení v polovině období nahrazeny průběžnými hodnoceními podle potřeby s cílem posoudit provádění programu a reagovat na skutečnosti mimo tento program. Tento přístup lze lépe přizpůsobit požadavkům uživatelům hodnocení v půlce období.

Proporcionalita zavedená nařízeními a usměrnění postupu v rámci programu zvýší rovněž pružnost hodnotících opatření.

Čtvrtá odrážka – Pružnější opatření k tomu přispějí.

Pátá odrážka – Metodické dokumenty na programové období 2007–2013 poskytla Komise v roce 2006.

Šestá odrážka – Vyžaduje se, aby spolufinancované aktivity podporovaly politické priority Evropské unie (EU), včetně agendy pro růst a zaměstnanost. Členské státy EU-15 musí v rámci této agendy splnit zvláštní cíle v oblasti čerpání financí.

ÚVOD

| 6. | Rámeček 1 – Komise původně navrhla výkonnostní rezervu, která by mohla být mezi členskými státy směňována, ale během jednání o budoucích právních předpisech byl tento návrh pozměněn. |
| --- | --- |

6.

Rámeček 1 – Komise původně navrhla výkonnostní rezervu, která by mohla být mezi členskými státy směňována, ale během jednání o budoucích právních předpisech byl tento návrh pozměněn.

| 9. | První odrážka – Komise má za to, že v programování strukturálních fondů bylo dosaženo pokroku s cílem zajistit provádění programů v souladu s jasně stanovenou strategií rozvoje a úsilí o nalezení efektivity nebylo zanedbáno ve prospěch spotřeby fondů.
  Druhá odrážka – Všechny členské státy provedly hodnocení ex ante, která přispěla k větší soudržnosti strategií a hlubšímu poznání podkladů pro rozhodnutí a významně zlepšila kvantifikaci cílů. Členské státy, v nichž se v rámci tohoto hodnocení ex ante zkoumaly alternativní strategie, měly v úmyslu toto hodnocení použít jako součást vnitrostátního procesu plánování. |
| --- | --- |

9.

První odrážka – Komise má za to, že v programování strukturálních fondů bylo dosaženo pokroku s cílem zajistit provádění programů v souladu s jasně stanovenou strategií rozvoje a úsilí o nalezení efektivity nebylo zanedbáno ve prospěch spotřeby fondů.

Druhá odrážka – Všechny členské státy provedly hodnocení ex ante, která přispěla k větší soudržnosti strategií a hlubšímu poznání podkladů pro rozhodnutí a významně zlepšila kvantifikaci cílů. Členské státy, v nichž se v rámci tohoto hodnocení ex ante zkoumaly alternativní strategie, měly v úmyslu toto hodnocení použít jako součást vnitrostátního procesu plánování.

| 10. | Komise souhlasí s tím, že by se budoucí hodnocení ex post měla více zaměřit na podstatné záležitosti a plně zohlednit omezenou relevanci údajů a zdrojů. Důkladně se na tento úkol připraví. |
| --- | --- |

10.

Komise souhlasí s tím, že by se budoucí hodnocení ex post měla více zaměřit na podstatné záležitosti a plně zohlednit omezenou relevanci údajů a zdrojů. Důkladně se na tento úkol připraví.

POSOUZENÍ HODNOCENÍ V POLOVINĚ OBDOBÍ

| 20. | Rámeček 4 – Ve zprávě Komise o hodnocení v polovině období – Růst hodnotící kapacity („Growing Evaluation Capacity“) bylo rovněž zaznamenáno, že v některých hodnoceních byla zahájena analýza jednotkových nákladů, z níž je možné do budoucna vycházet. |
| --- | --- |

20.

Rámeček 4 – Ve zprávě Komise o hodnocení v polovině období – Růst hodnotící kapacity („Growing Evaluation Capacity“) bylo rovněž zaznamenáno, že v některých hodnoceních byla zahájena analýza jednotkových nákladů, z níž je možné do budoucna vycházet.

| 23. | První odrážka – Komise ve své zprávě Růst hodnotící kapacity (bod 4.1.1) rovněž uznala, že nízká úroveň čerpání fondů omezila možnosti hodnocení.
  Druhá odrážka – Zjištění vyplývající z hodnocení ohledně lisabonsko-göteborské agendy byly přezkoumány v bodě 5.2 zprávy Komise o růstu hodnotící kapacity.
  Třetí odrážka – Zpráva Komise „Růst hodnotící kapacity“ se nezabývala metodickými problémy dopadů posouzení, protože větším omezením byla nízká úroveň čerpání a výsledné poměrně malé výkony. V pracovním dokumentu o hodnocení v polovině období však zcela jasně uvedla, že cíle hodnocení v polovině období, pokud jde o posouzení účinnosti, efektivity a očekávaných dopadů, byly omezeny na analýzu počátečních výstupů a výsledků. To platí rovněž pro posuzování účinnosti z hlediska zaměstnanosti. |
| --- | --- |

23.

První odrážka – Komise ve své zprávě Růst hodnotící kapacity (bod 4.1.1) rovněž uznala, že nízká úroveň čerpání fondů omezila možnosti hodnocení.

Druhá odrážka – Zjištění vyplývající z hodnocení ohledně lisabonsko-göteborské agendy byly přezkoumány v bodě 5.2 zprávy Komise o růstu hodnotící kapacity.

Třetí odrážka – Zpráva Komise „Růst hodnotící kapacity“ se nezabývala metodickými problémy dopadů posouzení, protože větším omezením byla nízká úroveň čerpání a výsledné poměrně malé výkony. V pracovním dokumentu o hodnocení v polovině období však zcela jasně uvedla, že cíle hodnocení v polovině období, pokud jde o posouzení účinnosti, efektivity a očekávaných dopadů, byly omezeny na analýzu počátečních výstupů a výsledků. To platí rovněž pro posuzování účinnosti z hlediska zaměstnanosti.

| 25. | Třetí odrážka – Je těžké dosáhnout rovnováhy mezi řešením dlouhodobých potřeb, jako je například výzkum a rozvoj, a inovace a financováním opatření založených na poptávce po rychlejším čerpání financí.
  Čtvrtá odrážka – Problémem s nedostatečnou možností porovnání různých modelových výsledků a hodnocení se zpráva Komise o růstu hodnotící kapacity zabývá v bodě 5.1.2.1 – (viz také výše uvedený bod 22). |
| --- | --- |

25.

Třetí odrážka – Je těžké dosáhnout rovnováhy mezi řešením dlouhodobých potřeb, jako je například výzkum a rozvoj, a inovace a financováním opatření založených na poptávce po rychlejším čerpání financí.

Čtvrtá odrážka – Problémem s nedostatečnou možností porovnání různých modelových výsledků a hodnocení se zpráva Komise o růstu hodnotící kapacity zabývá v bodě 5.1.2.1 – (viz také výše uvedený bod 22).

| 26. | Jak se uvádí v odpovědi na bod 23 (poslední odrážka) cíle hodnocení v polovině období s ohledem na posuzování účinnosti, efektivity a dopadu byly omezené.
  Třetí odrážka – Pracovní dokument o hodnocení v polovině období zdůraznil, že odhad těchto účinků rovněž závisí na dostupnosti údajů.
  Čtvrtá odrážka – Viz odpověď na rámeček 4 a na bod 23, poslední odrážka. |
| --- | --- |

26.

Jak se uvádí v odpovědi na bod 23 (poslední odrážka) cíle hodnocení v polovině období s ohledem na posuzování účinnosti, efektivity a dopadu byly omezené.

Třetí odrážka – Pracovní dokument o hodnocení v polovině období zdůraznil, že odhad těchto účinků rovněž závisí na dostupnosti údajů.

Čtvrtá odrážka – Viz odpověď na rámeček 4 a na bod 23, poslední odrážka.

| 27. | Dalším významným cílem hodnocení v polovině období je posoudit platnost strategií. I přes nízké výdaje by bylo možné toto posouzení učinit v časovém rámci stanoveném pro hodnocení v polovině období (viz pracovní dokument). Pokud se jedná o omezené cíle posuzování účinnosti a dopadu, viz bod 23. |
| --- | --- |

27.

Dalším významným cílem hodnocení v polovině období je posoudit platnost strategií. I přes nízké výdaje by bylo možné toto posouzení učinit v časovém rámci stanoveném pro hodnocení v polovině období (viz pracovní dokument). Pokud se jedná o omezené cíle posuzování účinnosti a dopadu, viz bod 23.

ROZDĚLENÍ VÝKONNOSTNÍ REZERVY

| 30. | Hodnocení v polovině období přineslo informace o přidělení výkonnostní rezervy na jiné záležitosti než čerpání. Některé ukazatele, které Komise doporučila pro hodnocení v polovině období, nebyly závislé na míře výdajů, ale poměřovaly různé aspekty provádění programu.
  Je třeba poznamenat, že některé projekty infrastruktury přispívají k lisabonským a göteborským cílům. |
| --- | --- |

30.

Hodnocení v polovině období přineslo informace o přidělení výkonnostní rezervy na jiné záležitosti než čerpání. Některé ukazatele, které Komise doporučila pro hodnocení v polovině období, nebyly závislé na míře výdajů, ale poměřovaly různé aspekty provádění programu.

Je třeba poznamenat, že některé projekty infrastruktury přispívají k lisabonským a göteborským cílům.

| 31. | Pracovní dokument Komise doporučil využít ukazatele výstupů spíše než ukazatele výsledků, protože údaje o ukazatelích výstupů, které jsou k dispozici, mají pouze malý časový odstup, zatímco údaje o ukazatelích výsledků jsou k dispozici pouze po delším období. Ukazatele dopadu jsou k dispozici až několik let po ukončení intervenčního opatření. |
| --- | --- |

31.

Pracovní dokument Komise doporučil využít ukazatele výstupů spíše než ukazatele výsledků, protože údaje o ukazatelích výstupů, které jsou k dispozici, mají pouze malý časový odstup, zatímco údaje o ukazatelích výsledků jsou k dispozici pouze po delším období. Ukazatele dopadu jsou k dispozici až několik let po ukončení intervenčního opatření.

| 33. | Důvod pro tvrzení Komise, že se obzvláště zaměří na spotřebu, byl ten, že by nebylo rozumné přidělit další zdroje na program či prioritu, v rámci kterých se nespotřebovaly původně přidělené prostředky.
  Komise připouští, že rychlé čerpání samo o sobě nesvědčí o úspěšnosti programu. Účinné čerpání je však nezbytnou podmínkou pro to, aby program dosáhl stanovených cílů. Přesto, že finanční spotřeba byla důležitým faktorem pro přidělování výkonnostní rezervy, kritéria v jednotlivých členských státech se lišila a často se rozšířila v případě, kdy byly dostupné spolehlivé údaje (viz body 28 a 32).
  První odrážka – Přesto, že investice do železnic byly z hlediska životního prostředí žádoucí, řídící orgán musel zohlednit skutečnost, že bylo využito pouze 14,5 % dostupných finančních prostředků.
  Druhá odrážka – Finanční prostředky přidělené do oblasti životního prostředí byly při jednání jedny z nejproblematičtějších. Výsledkem byly škrty u některých projektů týkajících se životního prostředí (jako například odložení výstavby spalovny odpadu), které byly částečně vykompenzovány navýšením prostředků přidělených na jiné projekty šetrné k životnímu prostředí. I když na opatření pro rovné příležitosti nebyly přiděleny žádné nové finanční prostředky, jednání vedla k posílení aktivit v této oblasti.
  Třetí odrážka – Komise nebyla spokojená s vysokým přídělem finančních prostředků spolkové země Braniborska na dopravní infrastrukturu, zejména na silniční infrastrukturu a opakovaně na tuto záležitost spolkovou zemi upozorňovala, ta ovšem své rozhodnutí obhajovala, na základě pravidla N + 2. Komise má v úmyslu přednést tento bod během jednání na další programové období. |
| --- | --- |

33.

Důvod pro tvrzení Komise, že se obzvláště zaměří na spotřebu, byl ten, že by nebylo rozumné přidělit další zdroje na program či prioritu, v rámci kterých se nespotřebovaly původně přidělené prostředky.

Komise připouští, že rychlé čerpání samo o sobě nesvědčí o úspěšnosti programu. Účinné čerpání je však nezbytnou podmínkou pro to, aby program dosáhl stanovených cílů. Přesto, že finanční spotřeba byla důležitým faktorem pro přidělování výkonnostní rezervy, kritéria v jednotlivých členských státech se lišila a často se rozšířila v případě, kdy byly dostupné spolehlivé údaje (viz body 28 a 32).

První odrážka – Přesto, že investice do železnic byly z hlediska životního prostředí žádoucí, řídící orgán musel zohlednit skutečnost, že bylo využito pouze 14,5 % dostupných finančních prostředků.

Druhá odrážka – Finanční prostředky přidělené do oblasti životního prostředí byly při jednání jedny z nejproblematičtějších. Výsledkem byly škrty u některých projektů týkajících se životního prostředí (jako například odložení výstavby spalovny odpadu), které byly částečně vykompenzovány navýšením prostředků přidělených na jiné projekty šetrné k životnímu prostředí. I když na opatření pro rovné příležitosti nebyly přiděleny žádné nové finanční prostředky, jednání vedla k posílení aktivit v této oblasti.

Třetí odrážka – Komise nebyla spokojená s vysokým přídělem finančních prostředků spolkové země Braniborska na dopravní infrastrukturu, zejména na silniční infrastrukturu a opakovaně na tuto záležitost spolkovou zemi upozorňovala, ta ovšem své rozhodnutí obhajovala, na základě pravidla N + 2. Komise má v úmyslu přednést tento bod během jednání na další programové období.

| 34. | Přidělení výkonnostní rezervy bylo původně zamýšleno nezávisle na konkrétním strukturálním fondu, z něhož by byly vypláceny finanční prostředky.
  Byla to reakce na priority dlouhodobého rozvoje a také na vysokou poptávku po finančních prostředcích z konkrétních odvětví. V některých případech, na něž se odvolává Soudní dvůr, byly programy coby uchazeči o rezervu vyloučeny z důvodu hrozícího rizika zániku závazku financování podle pravidla N + 2. |
| --- | --- |

34.

Přidělení výkonnostní rezervy bylo původně zamýšleno nezávisle na konkrétním strukturálním fondu, z něhož by byly vypláceny finanční prostředky.

Byla to reakce na priority dlouhodobého rozvoje a také na vysokou poptávku po finančních prostředcích z konkrétních odvětví. V některých případech, na něž se odvolává Soudní dvůr, byly programy coby uchazeči o rezervu vyloučeny z důvodu hrozícího rizika zániku závazku financování podle pravidla N + 2.

| 36. | Jak se uvádí v odpovědi na bod 34, přidělení nebylo v žádném případě vždy založené na spotřebě, i když ta byla jedním z ukazatelů pro přidělení rezervy, ale zohlednila se také účinnost výstupů a výsledků, a to podle dostupnosti spolehlivých údajů a dlouhodobých potřeb. |
| --- | --- |

36.

Jak se uvádí v odpovědi na bod 34, přidělení nebylo v žádném případě vždy založené na spotřebě, i když ta byla jedním z ukazatelů pro přidělení rezervy, ale zohlednila se také účinnost výstupů a výsledků, a to podle dostupnosti spolehlivých údajů a dlouhodobých potřeb.

DOPAD PŘEZKOUMÁNÍ V POLOVINĚ OBDOBÍ

| 42. | Co se týká otázky o úloze spotřeby revize v polovině období, Komise se odvolává na své odpovědi k bodu 34 týkající se výkonnostní rezervy.
  Druhá odrážka – Jak finanční výkonnost, tak efektivita nákladů byly kritériem zejména pro tvorbu pracovních míst. Riziko projektů v oblasti životního prostředí, které přesáhly lhůtu pro výdaje, představovalo faktor pro snížení finančních prostředků na tento druh investic.
  Pátá odrážka – Komise monitoruje způsobilost takových projektů EU, které jsou financovány prostřednictvím auditorské činnosti a příslušného monitorovacího výboru. Například audity projektů financovaných z Evropského sociálního fondu (ESF) v rámci programu Kalábrie mají být provedeny v březnu 2007.
  Šestá odrážka – Částečným důvodem pro odstranění soukromého financování byla skutečnost, že soukromé financování bylo zahrnuto do finančních tabulek omylem (nemělo být zahrnuté do základu pro spolufinancování) a také částečně kvůli jeho nestálosti, což znamenalo, že finanční plány se musely pravidelně opravovat, kdežto veřejné financování bylo stabilnější. Prostředky přidělené z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRZ) na příslušná opatření zůstaly beze změn a soukromé financování se nadále mobilizovalo k provádění opatření, i když ne již jako součást základu pro spolufinancování. |
| --- | --- |

42.

Co se týká otázky o úloze spotřeby revize v polovině období, Komise se odvolává na své odpovědi k bodu 34 týkající se výkonnostní rezervy.

Druhá odrážka – Jak finanční výkonnost, tak efektivita nákladů byly kritériem zejména pro tvorbu pracovních míst. Riziko projektů v oblasti životního prostředí, které přesáhly lhůtu pro výdaje, představovalo faktor pro snížení finančních prostředků na tento druh investic.

Pátá odrážka – Komise monitoruje způsobilost takových projektů EU, které jsou financovány prostřednictvím auditorské činnosti a příslušného monitorovacího výboru. Například audity projektů financovaných z Evropského sociálního fondu (ESF) v rámci programu Kalábrie mají být provedeny v březnu 2007.

Šestá odrážka – Částečným důvodem pro odstranění soukromého financování byla skutečnost, že soukromé financování bylo zahrnuto do finančních tabulek omylem (nemělo být zahrnuté do základu pro spolufinancování) a také částečně kvůli jeho nestálosti, což znamenalo, že finanční plány se musely pravidelně opravovat, kdežto veřejné financování bylo stabilnější. Prostředky přidělené z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRZ) na příslušná opatření zůstaly beze změn a soukromé financování se nadále mobilizovalo k provádění opatření, i když ne již jako součást základu pro spolufinancování.

| 43. | Komise odkazuje na svou odpověď v bodu 33. |
| --- | --- |

43.

Komise odkazuje na svou odpověď v bodu 33.

PRAVIDLA NA OBDOBÍ 2007–2013

| 45. | V programovém období 2007–2013 budou předcházející všeobecné požadavky na hodnocení v polovině období nahrazeny průběžným hodnocením podle potřeby s cílem posoudit provádění programu a reagovat na skutečnosti mimo tento program. Tento přístup zdůrazňuje potřebu silnějších vazeb mezi monitorováním, hodnocením a rozhodováním a lze jej lépe přizpůsobit potřebám uživatelů hodnocení. Hodnocení bude vyvolané skutečnými či potenciálními problémy odhalenými monitorovacím systémem, ale může být provedeno s cílem zajistit pravidelný přezkum strategických či operačních aspektů, které nelze analyzovat výhradně na základě monitorovacích údajů.
  První odrážka – Komise poskytla pokyny k tomuto novému přístupu v roce 2006 (pracovní dokument č. 5 „Orientační pokyny k metodám hodnocení: Hodnocení během programového období 2007–2013“). |
| --- | --- |

45.

V programovém období 2007–2013 budou předcházející všeobecné požadavky na hodnocení v polovině období nahrazeny průběžným hodnocením podle potřeby s cílem posoudit provádění programu a reagovat na skutečnosti mimo tento program. Tento přístup zdůrazňuje potřebu silnějších vazeb mezi monitorováním, hodnocením a rozhodováním a lze jej lépe přizpůsobit potřebám uživatelů hodnocení. Hodnocení bude vyvolané skutečnými či potenciálními problémy odhalenými monitorovacím systémem, ale může být provedeno s cílem zajistit pravidelný přezkum strategických či operačních aspektů, které nelze analyzovat výhradně na základě monitorovacích údajů.

První odrážka – Komise poskytla pokyny k tomuto novému přístupu v roce 2006 (pracovní dokument č. 5 „Orientační pokyny k metodám hodnocení: Hodnocení během programového období 2007–2013“).

ZÁVĚRY

| 47. | Cíle hodnocení v polovině období s ohledem na posouzení účinnosti, efektivity a očekávaných dopadů se omezily na analýzu počátečních výstupů a výsledků. Pozdní či pomalé zahájení mnoha programů ztížilo provedení této analýzy, i když v některých případech byla provedena (viz kapitola 5 zprávy Komise o růstu hodnotící kapacity). Nicméně další aspekty, které se v hodnocení v polovině období zkoumaly, poskytly užitečné vstupní údaje k rozhodnutí o přidělení výkonnostní rezervy a úpravě operačních programů. |
| --- | --- |

47.

Cíle hodnocení v polovině období s ohledem na posouzení účinnosti, efektivity a očekávaných dopadů se omezily na analýzu počátečních výstupů a výsledků. Pozdní či pomalé zahájení mnoha programů ztížilo provedení této analýzy, i když v některých případech byla provedena (viz kapitola 5 zprávy Komise o růstu hodnotící kapacity). Nicméně další aspekty, které se v hodnocení v polovině období zkoumaly, poskytly užitečné vstupní údaje k rozhodnutí o přidělení výkonnostní rezervy a úpravě operačních programů.

| 48. | Výkonnostní rezerva se použila k přidělení zdrojů do programů podle různých kritérií, k nimž Komise doporučila tři skupiny ukazatelů. Důležitým faktorem byla finanční spotřeba, ale kritéria se v jednotlivých členských státech lišila a často se rozšířila v závislosti na dostupnosti spolehlivých údajů (viz body 28 a 32). |
| --- | --- |

48.

Výkonnostní rezerva se použila k přidělení zdrojů do programů podle různých kritérií, k nimž Komise doporučila tři skupiny ukazatelů. Důležitým faktorem byla finanční spotřeba, ale kritéria se v jednotlivých členských státech lišila a často se rozšířila v závislosti na dostupnosti spolehlivých údajů (viz body 28 a 32).

| 49. | Komise se domnívá, že přezkoumání v polovině období má významný dopad na všeobecné provádění programů a způsob, jakým zohledňují politické priority. Komise se zároveň chtěla vyhnout přidělení dalších zdrojů do oblastí, které již měly problémy s čerpáním stávajících zdrojů. |
| --- | --- |

49.

Komise se domnívá, že přezkoumání v polovině období má významný dopad na všeobecné provádění programů a způsob, jakým zohledňují politické priority. Komise se zároveň chtěla vyhnout přidělení dalších zdrojů do oblastí, které již měly problémy s čerpáním stávajících zdrojů.

| 50. | Vzhledem k nízké úrovni čerpání finančních prostředků by hodnocení v polovině období mohlo pouze naznačit, kam finanční prostředky vhodně přesměrovat. |
| --- | --- |

50.

Vzhledem k nízké úrovni čerpání finančních prostředků by hodnocení v polovině období mohlo pouze naznačit, kam finanční prostředky vhodně přesměrovat.

| 51. | Komise souhlasí, že je vhodné během programového období 2000–2006 období znovu posoudit programové cíle, opatření a přidělené rozpočtové prostředky. Při navrhování revidovaných opatření na roky 2007–2013 vycházela ze zkušeností z let 2000–2006.
  První bod – Úkolem Komise je zajistit, aby se náležitě přihlédlo k účinnosti, hodnotě peněz a také samotné spotřebě. Komise se snaží tuto odpovědnost zastávat.
  Druhý bod – Napětí, které vyvolává pravidlo N + 2 mezi rychlou spotřebou a kvalitou, nemusí znamenat, že je kvalita ohrožena. Komise se snaží takovému stavu předejít.
  Třetí bod – Monitorovací a hodnotící opatření na programové období 2007–2013 jsou navržena tak, aby reagovala na praktické výzvy, jimž programy čelí. |
| --- | --- |

51.

Komise souhlasí, že je vhodné během programového období 2000–2006 období znovu posoudit programové cíle, opatření a přidělené rozpočtové prostředky. Při navrhování revidovaných opatření na roky 2007–2013 vycházela ze zkušeností z let 2000–2006.

První bod – Úkolem Komise je zajistit, aby se náležitě přihlédlo k účinnosti, hodnotě peněz a také samotné spotřebě. Komise se snaží tuto odpovědnost zastávat.

Druhý bod – Napětí, které vyvolává pravidlo N + 2 mezi rychlou spotřebou a kvalitou, nemusí znamenat, že je kvalita ohrožena. Komise se snaží takovému stavu předejít.

Třetí bod – Monitorovací a hodnotící opatření na programové období 2007–2013 jsou navržena tak, aby reagovala na praktické výzvy, jimž programy čelí.

| 52. | Komise souhlasí s tím, že bezproblémové zahájení provádění programů zvýší užitečnost hodnocení v polovině období. Cílem hodnocení v polovině programového období 2000–2006 bylo zjistit, jak dobře si programy vedou, a na základě původních výsledků provést jakékoli patřičné úpravy spíše než pokračovat v kurzu směřujícím k omezení pozitivních výstupů. Kromě závazků, které zůstávají otevřené z důvodu soudního řízení, byly programy z období 1994–1999 převážně ukončené a nesplacené závazky představovaly k 31. prosinci 2006 méně než 0,6 % (917 milionů EUR) původně přidělených prostředků. |
| --- | --- |

52.

Komise souhlasí s tím, že bezproblémové zahájení provádění programů zvýší užitečnost hodnocení v polovině období. Cílem hodnocení v polovině programového období 2000–2006 bylo zjistit, jak dobře si programy vedou, a na základě původních výsledků provést jakékoli patřičné úpravy spíše než pokračovat v kurzu směřujícím k omezení pozitivních výstupů. Kromě závazků, které zůstávají otevřené z důvodu soudního řízení, byly programy z období 1994–1999 převážně ukončené a nesplacené závazky představovaly k 31. prosinci 2006 méně než 0,6 % (917 milionů EUR) původně přidělených prostředků.

DOPORUČENÍ

| 53. | První bod – Komise vydala v srpnu 2006 podrobný metodický dokument za účelem uzavření programového období 2000–2006. Požadavky týkající se ukončení jsou nyní známější než v době ukončení programového období 1994–1999.
  Druhý bod – Komise zaměří svoji pozornost na zavedení monitorovacích systémů a stanovení definic ukazatelů v programech v období 2007–2013.
  Třetí bod – Nová úprava hodnocení zvýší pružnost. V programovém období 2007–2013 budou předcházející všeobecné požadavky na hodnocení v půlce období nahrazeny průběžným hodnocením podle potřeby s cílem posoudit provádění programu a reagovat na skutečnosti mimo tento program. Tento přístup lze lépe přizpůsobit požadavkům uživatelům hodnocení.
  Proporcionalita zavedená nařízeními a usměrnění postupu v rámci programu zvýší rovněž pružnost hodnotících opatření.
  Čtvrtý bod – Úpravy na období 2007–2013 jsou pružnější.
  Pátý bod – Nařízení o strukturálních fondech na období 2007–2013 zajišťuje pružný způsob spojení hodnocení a programování. Hodnocení jsou zdrojem hodnotných doporučení a mohou odhalit dobré i špatné postupy.
  Šestý bod – Hlavní pokyny na období 2000–2006 byly předloženy včas. Metodické dokumenty na programové období 2007–2013 poskytla Komise v roce 2006.
  Sedmá odrážka – Vyžaduje se, aby spolufinancované aktivity podporovaly politické priority EU, včetně agendy pro růst a zaměstnanost. Členské státy EU-15 musí v rámci této agendy splnit zvláštní cíle v oblasti čerpání financí. |
| --- | --- |

53.

První bod – Komise vydala v srpnu 2006 podrobný metodický dokument za účelem uzavření programového období 2000–2006. Požadavky týkající se ukončení jsou nyní známější než v době ukončení programového období 1994–1999.

Druhý bod – Komise zaměří svoji pozornost na zavedení monitorovacích systémů a stanovení definic ukazatelů v programech v období 2007–2013.

Třetí bod – Nová úprava hodnocení zvýší pružnost. V programovém období 2007–2013 budou předcházející všeobecné požadavky na hodnocení v půlce období nahrazeny průběžným hodnocením podle potřeby s cílem posoudit provádění programu a reagovat na skutečnosti mimo tento program. Tento přístup lze lépe přizpůsobit požadavkům uživatelům hodnocení.

Proporcionalita zavedená nařízeními a usměrnění postupu v rámci programu zvýší rovněž pružnost hodnotících opatření.

Čtvrtý bod – Úpravy na období 2007–2013 jsou pružnější.

Pátý bod – Nařízení o strukturálních fondech na období 2007–2013 zajišťuje pružný způsob spojení hodnocení a programování. Hodnocení jsou zdrojem hodnotných doporučení a mohou odhalit dobré i špatné postupy.

Šestý bod – Hlavní pokyny na období 2000–2006 byly předloženy včas. Metodické dokumenty na programové období 2007–2013 poskytla Komise v roce 2006.

Sedmá odrážka – Vyžaduje se, aby spolufinancované aktivity podporovaly politické priority EU, včetně agendy pro růst a zaměstnanost. Členské státy EU-15 musí v rámci této agendy splnit zvláštní cíle v oblasti čerpání financí.

---