# Europeiska unionens C 89/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 89 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången24 april 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 89

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången24 april 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2007/C 089/01 | Rekommendation nr 1/2007 av Associeringsrådet EU–libanon av den 19 januari 2007 om genomförandet av handlingsplanen EU–Libanon | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2007/C 089/02 | Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010 | 2 |
| 2007/C 089/03 | Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009 | 7 |
| 2007/C 089/04 | Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Bulgariens konvergensprogram för 2006–2009 | 11 |
| 2007/C 089/05 | Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009 | 15 |
| 2007/C 089/06 | Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Rumäniens konvergensprogram för 2006–2009 | 19 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2007/C 089/01

Rekommendation nr 1/2007 av Associeringsrådet EU–libanon av den 19 januari 2007 om genomförandet av handlingsplanen EU–Libanon

1

YTTRANDEN

Rådet

2007/C 089/02

Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

2

2007/C 089/03

Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

7

2007/C 089/04

Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Bulgariens konvergensprogram för 2006–2009

11

2007/C 089/05

Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

15

2007/C 089/06

Rådets yttrande av den 27 mars 2007 om Rumäniens konvergensprogram för 2006–2009

19

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 089/07 | Offentliggörande av en ansökan enligt artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 23 |
| 2007/C 089/08 | Offentliggörande av en ansökan om ändring enligt artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 26 |
| 2007/C 089/09 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar | 30 |
| 2007/C 089/10 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4566 – Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  ) | 37 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 089/07

Offentliggörande av en ansökan enligt artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

23

2007/C 089/08

Offentliggörande av en ansökan om ändring enligt artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

26

2007/C 089/09

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

30

2007/C 089/10

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4566 – Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC) (
  1
  )

1

37

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 089/11 | Eurons växelkurs | 38 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2007/C 089/12 | Behöriga organ för registrering av odlingskontrakt för tobak | 39 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 089/11

Eurons växelkurs

38

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2007/C 089/12

Behöriga organ för registrering av odlingskontrakt för tobak

39

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 089/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag) (
  1
  ) | 42 |
| 2007/C 089/14 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  ) | 43 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 089/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag) (
  1
  )

1

42

2007/C 089/14

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  )

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer, inställningar och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/1

---

REKOMMENDATION nr 1/2007 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–LIBANON

av den 19 januari 2007

om genomförandet av handlingsplanen EU–Libanon

(2007/C 89/01)

ASSOCIERINGSRÅDET EU–LIBANON HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan (nedan kallat Europa–Medelhavsavtalet), särskilt artikel 76.2, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 76 i Europa–Medelhavsavtalet får associeringsrådet lämna lämpliga rekommendationer för att syftet med avtalet skall uppnås. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 76 i Europa–Medelhavsavtalet får associeringsrådet lämna lämpliga rekommendationer för att syftet med avtalet skall uppnås.

| (2) | Enligt artikel 86 i Europa–Medelhavsavtalet skall parterna vidta de allmänna eller särskilda åtgärder som krävs för att fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet och se till att de mål som fastställs i avtalet uppnås. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 86 i Europa–Medelhavsavtalet skall parterna vidta de allmänna eller särskilda åtgärder som krävs för att fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet och se till att de mål som fastställs i avtalet uppnås.

| (3) | Parterna i Europa–Medelhavsavtalet har enats om texten till handlingsplanen EU–Libanon. |
| --- | --- |

(3)

Parterna i Europa–Medelhavsavtalet har enats om texten till handlingsplanen EU–Libanon.

| (4) | Handlingsplanen EU–Libanon kommer att stödja genomförandet av Europa-Medelhavsavtalet genom att parterna utarbetar och enas om konkreta åtgärder som tillhandahåller praktisk vägledning för genomförandet. |
| --- | --- |

(4)

Handlingsplanen EU–Libanon kommer att stödja genomförandet av Europa-Medelhavsavtalet genom att parterna utarbetar och enas om konkreta åtgärder som tillhandahåller praktisk vägledning för genomförandet.

| (5) | Syftet med handlingsplanen är dels att fastställa konkreta åtgärder för fullgörandet av parternas åtaganden enligt Europa–Medelhavsavtalet, dels att tillhandahålla en bredare ram för att ytterligare förstärka förbindelserna mellan EU och Libanon och uppnå en betydande grad av ekonomisk integration och en fördjupning av det politiska samarbetet i enlighet med de övergripande målen i Europa–Medelhavsavtalet. |
| --- | --- |

(5)

Syftet med handlingsplanen är dels att fastställa konkreta åtgärder för fullgörandet av parternas åtaganden enligt Europa–Medelhavsavtalet, dels att tillhandahålla en bredare ram för att ytterligare förstärka förbindelserna mellan EU och Libanon och uppnå en betydande grad av ekonomisk integration och en fördjupning av det politiska samarbetet i enlighet med de övergripande målen i Europa–Medelhavsavtalet.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Enda artikel

Associeringsrådet rekommenderar parterna att genomföra handlingsplanen EU–Libanon (1), i den mån som detta genomförande syftar till att uppnå målen i Europa–Medelhavsavtalet.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2007

På rådets vägnar

F.-W. STEINMEIER

Ordförande

---

(1)  http://register.consilium.europa.eu

1

---

YTTRANDEN

Rådet

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/2

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 mars 2007

om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2010

(2007/C 89/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 mars 2007 granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 mars 2007 granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006-2010 (2).

| (2) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska från 2,7 % år 2006 till i genomsnitt 2,2 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter verkar scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska. |
| --- | --- |

(2)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska från 2,7 % år 2006 till i genomsnitt 2,2 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter verkar scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också vara realistiska.

| (3) | Det aktuella uppdaterade stabilitetsprogrammet bygger på antagandet att de offentliga finanserna är i balans 2006. Detta antagande verkar i stort sett bekräftas av de senaste uppgifterna, medan underskottet beräknades uppgå till 0,2 % av BNP i kommissionens höstprognos. Konjunkturförhållandena under 2006 blev betydligt bättre än den föregående uppdateringens prognos och utgifterna utvecklades i stort sett som väntat. Däremot blev intäkterna lägre än beräknat (särskilt för att man underskattat effekterna av slutfasen i 2001 års reform av den direkta beskattningen, vars syfte var att minska skattekilen). Denna minskning kompenserades delvis av att planerade engångsåtgärder gav upphov till större intäkter än beräknat och av vissa ytterligare engångsåtgärder med begränsad betydelse. Därför försämrades det strukturella saldot betydligt under 2006 (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), i huvudsak till följd av intäktsminskande åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

Det aktuella uppdaterade stabilitetsprogrammet bygger på antagandet att de offentliga finanserna är i balans 2006. Detta antagande verkar i stort sett bekräftas av de senaste uppgifterna, medan underskottet beräknades uppgå till 0,2 % av BNP i kommissionens höstprognos. Konjunkturförhållandena under 2006 blev betydligt bättre än den föregående uppdateringens prognos och utgifterna utvecklades i stort sett som väntat. Däremot blev intäkterna lägre än beräknat (särskilt för att man underskattat effekterna av slutfasen i 2001 års reform av den direkta beskattningen, vars syfte var att minska skattekilen). Denna minskning kompenserades delvis av att planerade engångsåtgärder gav upphov till större intäkter än beräknat och av vissa ytterligare engångsåtgärder med begränsad betydelse. Därför försämrades det strukturella saldot betydligt under 2006 (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), i huvudsak till följd av intäktsminskande åtgärder.

| (4) | Huvudmålet för programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att successivt sänka den fortfarande höga skuldkvoten (nära 90 % år 2006) till knappt 75 % av BNP år 2010. Detta skall ske genom en gradvis uppbyggnad av nominella offentliga överskott (från 0,3 % av BNP år 2007 till 0,9 % år 2010), för att ta tag i problemet med den tickande demografiska bomben. Det primära överskottet, som har sjunkit sedan 2001 (då det var 7 % av BNP), väntas stabiliseras på cirka 4,1 % av BNP. Den generella anpassningen är nästan helt beroende av utgiftsminskningar (med 1,25 procentenhet av BNP mellan 2006 och 2010). Utgiftsminskningarna kan tillskrivas lägre ränteutgifter (0,75 procentenheter), som är följden av den fortsatta skuldminskningen och även en minskning av primära utgifter (0,5 procentenhet) men delvis motverkas av lägre offentliga intäkter (0,5 procentenhet). Efter 2007 motsvarar programmets beräkningar i stort sett en oförändrad politik, men programmet verkar också (implicit) utgå från att ytterligare engångsåtgärder kommer att behövas för att uppnå de finanspolitiska målen. Strategin är i stort sett densamma som i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet, mot bakgrund av ett i huvudsak oförändrat makroekonomiskt scenario. |
| --- | --- |

(4)

Huvudmålet för programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att successivt sänka den fortfarande höga skuldkvoten (nära 90 % år 2006) till knappt 75 % av BNP år 2010. Detta skall ske genom en gradvis uppbyggnad av nominella offentliga överskott (från 0,3 % av BNP år 2007 till 0,9 % år 2010), för att ta tag i problemet med den tickande demografiska bomben. Det primära överskottet, som har sjunkit sedan 2001 (då det var 7 % av BNP), väntas stabiliseras på cirka 4,1 % av BNP. Den generella anpassningen är nästan helt beroende av utgiftsminskningar (med 1,25 procentenhet av BNP mellan 2006 och 2010). Utgiftsminskningarna kan tillskrivas lägre ränteutgifter (0,75 procentenheter), som är följden av den fortsatta skuldminskningen och även en minskning av primära utgifter (0,5 procentenhet) men delvis motverkas av lägre offentliga intäkter (0,5 procentenhet). Efter 2007 motsvarar programmets beräkningar i stort sett en oförändrad politik, men programmet verkar också (implicit) utgå från att ytterligare engångsåtgärder kommer att behövas för att uppnå de finanspolitiska målen. Strategin är i stort sett densamma som i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet, mot bakgrund av ett i huvudsak oförändrat makroekonomiskt scenario.

| (5) | Då programmet saknar uppgifter om användningen av engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder efter 2007, kan det strukturella saldot från och med 2008 inte beräknas med utgångspunkt från programmet. Utifrån antagandet att engångsåtgärderna får oförändrade relativa effekter efter 2007, planeras det strukturella saldot enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden förbättras från cirka -0,4 % av BNP år 2006 till 0,7 % i slutet av programperioden. Liksom i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är målet för de offentliga finanserna på medellång sikt ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP, vilket enligt programmet kommer att uppnås senast 2008. Detta är ett år senare än i den föregående uppdateringen. Eftersom detta mål är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1,25 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det är också mer ambitiöst än vad som krävs i förhållande till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Då programmet saknar uppgifter om användningen av engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder efter 2007, kan det strukturella saldot från och med 2008 inte beräknas med utgångspunkt från programmet. Utifrån antagandet att engångsåtgärderna får oförändrade relativa effekter efter 2007, planeras det strukturella saldot enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden förbättras från cirka -0,4 % av BNP år 2006 till 0,7 % i slutet av programperioden. Liksom i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är målet för de offentliga finanserna på medellång sikt ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP, vilket enligt programmet kommer att uppnås senast 2008. Detta är ett år senare än i den föregående uppdateringen. Eftersom detta mål är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1,25 % av BNP), bör dess uppfyllande ge en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det är också mer ambitiöst än vad som krävs i förhållande till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (6) | Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli något sämre än vad som anges i programmet. Så är särskilt fallet under 2007, främst för att budgeten verkar vara något optimistisk och dess detaljer om de planerade åtgärderna ibland är bristfälliga (inklusive engångsåtgärderna rörande fastighetsförsäljningar eller övertagandet av pensionsförpliktelser från offentliga företag, som inte redovisas närmare). Belgien har generellt uppvisat goda resultat när det gäller att uppnå nominella finanspolitiska mål, men en sträng övervakning verkar liksom under senare år krävas för att uppnå målet för 2007. I den kommande budgetkontrollen bör man närmare kunna ange ytterligare nödvändiga åtgärder. Ett sämre utfall än väntat under 2007 skulle också övervältras på följande år. Från och med 2008 finns det också en risk för att engångsåtgärder som löpt ut inte ersätts med strukturella åtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli något sämre än vad som anges i programmet. Så är särskilt fallet under 2007, främst för att budgeten verkar vara något optimistisk och dess detaljer om de planerade åtgärderna ibland är bristfälliga (inklusive engångsåtgärderna rörande fastighetsförsäljningar eller övertagandet av pensionsförpliktelser från offentliga företag, som inte redovisas närmare). Belgien har generellt uppvisat goda resultat när det gäller att uppnå nominella finanspolitiska mål, men en sträng övervakning verkar liksom under senare år krävas för att uppnå målet för 2007. I den kommande budgetkontrollen bör man närmare kunna ange ytterligare nödvändiga åtgärder. Ett sämre utfall än väntat under 2007 skulle också övervältras på följande år. Från och med 2008 finns det också en risk för att engångsåtgärder som löpt ut inte ersätts med strukturella åtgärder.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning är det möjligt att programmets finanspolitiska inriktning inte är tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt skall kunna uppnås senast 2008, som det förutses i programmet. Detta mål är också mer ambitiöst än vad som krävs i förhållande till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. Den finanspolitiska strategin verkar tillräcklig för att från och med 2008 kunna uppnå ett strukturellt saldo som kan anses lämpligt enligt pakten. Den verkar dessutom ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att under programperioden hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Anpassningstakten mot programmets mål på medellång sikt bör ökas för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP. Denna anpassning bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. Med tanke på riskerna kan särskilt anpassningen missa riktmärket under 2007 och den kommer att minska betydligt därefter. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning är det möjligt att programmets finanspolitiska inriktning inte är tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt skall kunna uppnås senast 2008, som det förutses i programmet. Detta mål är också mer ambitiöst än vad som krävs i förhållande till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. Den finanspolitiska strategin verkar tillräcklig för att från och med 2008 kunna uppnå ett strukturellt saldo som kan anses lämpligt enligt pakten. Den verkar dessutom ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att under programperioden hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Anpassningstakten mot programmets mål på medellång sikt bör ökas för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP. Denna anpassning bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. Med tanke på riskerna kan särskilt anpassningen missa riktmärket under 2007 och den kommer att minska betydligt därefter.

| (8) | I programmet anges att skulderna uppgick till 87,7 % av BNP år 2006, men däri ingår inte de skulder som 2005 övertogs från järnvägsbolaget SNCB, som enligt Eurostat skulle öka det årets skuldnivå med 1,7 % av BNP. Enligt kommissionens beräkningar uppgick den offentliga bruttoskulden därför till 89,4 % av BNP år 2006, vilket ligger långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Den har dock minskat väsentligt under de senaste åren. I programmet beräknas skuldkvoten minska snabbt med cirka 15 procentenheter under programperioden. Mot bakgrund av denna riskbedömning, särskilt de ovannämnda riskerna för de finanspolitiska målen, kommer skuldkvoten sannolikt att utvecklas något mindre gynnsamt än vad som anges i programmet. Trots allt verkar skuldkvoten minska tillräckligt i riktning mot referensvärdet under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

I programmet anges att skulderna uppgick till 87,7 % av BNP år 2006, men däri ingår inte de skulder som 2005 övertogs från järnvägsbolaget SNCB, som enligt Eurostat skulle öka det årets skuldnivå med 1,7 % av BNP. Enligt kommissionens beräkningar uppgick den offentliga bruttoskulden därför till 89,4 % av BNP år 2006, vilket ligger långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Den har dock minskat väsentligt under de senaste åren. I programmet beräknas skuldkvoten minska snabbt med cirka 15 procentenheter under programperioden. Mot bakgrund av denna riskbedömning, särskilt de ovannämnda riskerna för de finanspolitiska målen, kommer skuldkvoten sannolikt att utvecklas något mindre gynnsamt än vad som anges i programmet. Trots allt verkar skuldkvoten minska tillräckligt i riktning mot referensvärdet under programperioden.

| (9) | I Belgien har befolkningens åldrande långsiktigt större effekter på de offentliga finanserna än för EU-genomsnittet, mycket beroende på att pensionsutgifternas andel av BNP ökar kraftigt under de kommande årtiondena. De offentliga finansernas utgångsläge utmärks av ett högt primärt överskott, om än svagare än 2005. Detta motverkar de beräknade långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande, men det kan inte helt täcka den avsevärda utgiftsökningen. Även om bruttoskulden sjunker, ligger den för närvarande klart över fördragets referensvärde. Den stadigt minskande skuldkvoten förutsätter höga primära överskott under en lång tidsperiod, vilket samtidigt skulle minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. På det hela taget verkar Belgien vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

I Belgien har befolkningens åldrande långsiktigt större effekter på de offentliga finanserna än för EU-genomsnittet, mycket beroende på att pensionsutgifternas andel av BNP ökar kraftigt under de kommande årtiondena. De offentliga finansernas utgångsläge utmärks av ett högt primärt överskott, om än svagare än 2005. Detta motverkar de beräknade långsiktiga effekterna av befolkningens åldrande, men det kan inte helt täcka den avsevärda utgiftsökningen. Även om bruttoskulden sjunker, ligger den för närvarande klart över fördragets referensvärde. Den stadigt minskande skuldkvoten förutsätter höga primära överskott under en lång tidsperiod, vilket samtidigt skulle minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. På det hela taget verkar Belgien vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Stabilitetsprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 om genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom ger stabilitetsprogrammet inte någon systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste reformerna i det nationella reformprogrammet kommer att ge upphov till. Däremot verkar beräkningarna av de offentliga finanserna beakta effekterna av det nationella reformprogrammets åtgärder. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Särskilt innehåller bägge programmen ett gradvis genomförande av ”generationspakten ”(en omfattande plan för ökad sysselsättning och stärkt social trygghet), en fortsatt gradvis minskning av skatten på arbete och stimulansåtgärder för forskning och företagande. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet innehåller inte någon kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 om genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom ger stabilitetsprogrammet inte någon systematisk information om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste reformerna i det nationella reformprogrammet kommer att ge upphov till. Däremot verkar beräkningarna av de offentliga finanserna beakta effekterna av det nationella reformprogrammets åtgärder. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Särskilt innehåller bägge programmen ett gradvis genomförande av ”generationspakten ”(en omfattande plan för ökad sysselsättning och stärkt social trygghet), en fortsatt gradvis minskning av skatten på arbete och stimulansåtgärder för forskning och företagande.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (3).

Rådet anser att strategin med en fortsatt minskning av den fortfarande höga skuldbördan är ett exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Utifrån offentliga finanser i nominell balans planeras i programmet visserligen gradvis uppbyggda överskott (särskilt genom lägre ränteutgifter), men strävan mot målen för de offentliga finanserna är samtidigt i viss mån riskfylld. Trots allt väntas målet på medellång sikt nås under programperioden.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanar rådet Belgien att göra följande:

| i) | Se till att de finanspolitiska målen för 2007 uppnås och därefter öka anpassningstakten mot målet på medellång sikt, samtidigt med en minskad användning av engångsåtgärder. |
| --- | --- |

i)

Se till att de finanspolitiska målen för 2007 uppnås och därefter öka anpassningstakten mot målet på medellång sikt, samtidigt med en minskad användning av engångsåtgärder.

| ii) | Med tanke på den höga skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter bättre åtgärda de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att åtminstone uppnå målet på medellång sikt samt genom reformer av genomförandet. |
| --- | --- |

ii)

Med tanke på den höga skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter bättre åtgärda de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att åtminstone uppnå målet på medellång sikt samt genom reformer av genomförandet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2006 | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |
| KOM nov. 2006 | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | - | - |
| SP dec. 2005 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | - |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |
| KOM nov. 2006 | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | - | - |
| SP dec. 2005 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | - |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006
   (4) | – 0,8 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 1,0 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,7 | - | - |
| SP dec. 2005
   (4) | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,4 | - |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 0,1


  – 2,3
   (9) | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 | – 2,3 | – 0,2 | – 0,5 | – 0,5 | - | - |
| SP dec. 2005 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | - |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 4,3


  1,9  (9) | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |
| KOM nov. 2006 | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | - | - |
| SP dec. 2005 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | - |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006
   (4) | 0,8


  – 1,6
   (9) | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |
| KOM nov. 2006 | – 1,7 | 0,1 | – 0,1 | – 0,1 | - | - |
| SP dec. 2005
   (4) | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | - |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | SP dec. 2006
   (6) | - | – 0,4 | 0,1 | n.d. | - | - |
| KOM nov. 2006 (7) | 0,2 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | - | - |
| SP dec. 2005 | 0,0 | – 0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | - |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 91,5


  93,2  (9) | 87,7


  89,4  (9) | 83,9


  85,6  (9) | 80,4


  82,1  (9) | 76,6


  78,3  (9) | 72,6


  74,3  (9) |
| KOM nov. 2006 | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | - | - |
| SP dec. 2005 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | - |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2006

1,2

2,7

2,2

2,1

2,2

2,2

KOM nov. 2006

1,1

2,7

2,3

2,2

-

-

SP dec. 2005

1,4

2,2

2,1

2,3

2,2

-

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2006

2,5

2,4

1,9

1,8

1,8

1,9

KOM nov. 2006

2,5

2,4

1,8

1,7

-

-

SP dec. 2005

2,9

2,8

2,0

1,9

1,7

-

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2006
   (4)

– 0,8

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,3

KOM nov. 2006 (8)

– 1,0

– 0,6

– 0,6

– 0,7

-

-

SP dec. 2005
   (4)

– 0,8

– 0,6

– 0,6

– 0,5

– 0,4

-

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2006

0,1

– 2,3
   (9)

0,0

0,3

0,5

0,7

0,9

KOM nov. 2006

– 2,3

– 0,2

– 0,5

– 0,5

-

-

SP dec. 2005

0,0

0,0

0,3

0,5

0,7

-

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006

4,3

1,9  (9)

4,1

4,2

4,1

4,1

4,2

KOM nov. 2006

1,9

3,9

3,4

3,2

-

-

SP dec. 2005

4,3

4,1

4,2

4,1

4,1

-

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006
   (4)

0,8

– 1,6
   (9)

0,2

0,5

0,7

0,9

1,1

KOM nov. 2006

– 1,7

0,1

– 0,1

– 0,1

-

-

SP dec. 2005
   (4)

0,4

0,3

0,6

0,8

0,9

-

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

SP dec. 2006
   (6)

-

– 0,4

0,1

n.d.

-

-

KOM nov. 2006 (7)

0,2

– 0,7

– 0,2

– 0,1

-

-

SP dec. 2005

0,0

– 0,3

0,4

0,7

0,9

-

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2006

91,5

93,2  (9)

87,7

89,4  (9)

83,9

85,6  (9)

80,4

82,1  (9)

76,6

78,3  (9)

72,6

74,3  (9)

KOM nov. 2006

93,2

89,4

86,3

83,2

-

-

SP dec. 2005

94,3

90,7

87,0

83,0

79,1

-

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Uppdateringen lades fram nästan två veckor efter den 1 december, som är den tidsfrist som anges i uppförandekoden.

(3)  I programmets beräkningar av offentliga underskott och skulder saknas effekterna av det övertagande av järnvägsföretagets SNCB/NMBS skulder år 2005 som Eurostat fattade beslut om den 23 oktober 2006. Dessutom saknar programmet uppgifter om användandet av engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder under perioden 2008–2010.

(4)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (0,6 % av BNP år 2006 och 0,4 % år 2007, alla underskottsminskande). Programmet saknar uppgifter om användande av engångsåtgärder under andra år.

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (2,0 % av BNP år 2005 – underskottsökande, 0,8 % år 2006 och 0,1 % år 2007 – båda underskottsminskande).

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,2 %, 2,3 %, 2,3 % respektive 2,2 % under perioden 2005–2008.

(9)  Programmets underskotts- och skuldsiffror för 2005 utgörs av de uppgifter som Belgiens nationalräkenskapsinstitut lämnat. Den 23 oktober 2006 ändrade Eurostat de underskotts- och skulduppgifter som Belgien lämnat, eftersom det konstaterades att de inte överensstämde med reglerna i ESA95, särskilt till följd av att staten (genom FIF/FSI – Fonds de l'infrastructure ferroviaire/Fonds voor spoorweginfrastructuur) år 2005 övertog järnvägsföretagets SNCB/NMBS skulder på 7 400 miljoner euro dvs. 2,5 % av BNP (se Eurostats pressmeddelande nr 139/2006). Enligt ESA95-reglerna är effekten densamma på 2005 års offentliga underskott. Effekten på den offentliga skulden vid 2005 års utgång uppgår till 5 200 miljoner euro (1,7 % av BNP, där hänsyn tagits till en delvis återbetalning detta år). Uppgifterna för 2005 med en asterisk motsvarar Eurostats ändring. Skulduppgifterna för åren 2006–2010 med en asterisk har kommissionen ändrat 'mekaniskt' för överensstämmelse med ESA95. Denna justering av skuldsiffror utgår från det tekniska antagandet att FIF/FSI-skulderna förblir oförändrade. I december 2006 överklagade Belgiens regering Eurostats ändring av de belgiska uppgifterna till Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/7

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 mars 2007

om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2006–2009

(2007/C 89/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 mars 2007 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 mars 2007 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009 (2).

| (2) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att sjunka från 3,8 % under 2006 till i genomsnitt 3,3 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet verkar också vara realistiska. Visserligen minskar den beräknade inflationsskillnaden mellan euroområdet och Spanien, men den är fortfarande betydande. Även om scenariots utfall på kort sikt kan bli bättre än beräknat, kan det också bli sämre än beräknat på medellång sikt till följd av obalanser i ekonomin. Exempel på detta är hushållens ökade skuldsättning, det ökande underskottet i bytesbalansen och risken att den långvariga uppgången i bostadsbyggandet skulle brytas snabbare än i programmets beräkningar. |
| --- | --- |

(2)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att sjunka från 3,8 % under 2006 till i genomsnitt 3,3 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet verkar också vara realistiska. Visserligen minskar den beräknade inflationsskillnaden mellan euroområdet och Spanien, men den är fortfarande betydande. Även om scenariots utfall på kort sikt kan bli bättre än beräknat, kan det också bli sämre än beräknat på medellång sikt till följd av obalanser i ekonomin. Exempel på detta är hushållens ökade skuldsättning, det ökande underskottet i bytesbalansen och risken att den långvariga uppgången i bostadsbyggandet skulle brytas snabbare än i programmets beräkningar.

| (3) | I kommissionens höstprognos 2006 beräknades överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 1,5 % av BNP, helt i linje med det uppdaterade stabilitetsprogrammet. Detta kan jämföras med målet på 0,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Det positiva resultatet beror på att intäkterna var högre än väntat, till följd av många nya arbetstillfällen och stigande företagsvinster, vilket beräknas ha fått de direkta skatteintäkterna att klart överstiga den nominella BNP-tillväxten. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens höstprognos 2006 beräknades överskottet i den offentliga sektorns finanser för 2006 uppgå till 1,5 % av BNP, helt i linje med det uppdaterade stabilitetsprogrammet. Detta kan jämföras med målet på 0,9 % av BNP i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Det positiva resultatet beror på att intäkterna var högre än väntat, till följd av många nya arbetstillfällen och stigande företagsvinster, vilket beräknas ha fått de direkta skatteintäkterna att klart överstiga den nominella BNP-tillväxten.

| (4) | Uppdateringen syftar till (i) bevarad makroekonomisk stabilitet och stabilitet i de offentliga finanserna, samt (ii) främjande av produktiviteten genom utbyggd infrastruktur, ökad kompetens och mer tekniskt kapital. Överskottet i de offentliga finanserna planeras minska från 1,4 % av BNP 2006 till cirka 1 % av BNP 2009. Motsvarande utveckling över tiden förutses för primärsaldot, som förväntas sjunka från 3 % av BNP år 2006 till 2 

   % år 2009. Medan intäkterna planeras sjunka med 0,2 % av BNP under programperioden, planeras de primära utgifterna öka med cirka 0,5 % av BNP, delvis uppvägt av en minskad räntebörda. I den föregående uppdateringen förutsågs lägre överskott, med i stort sett liknande makroekonomiska utsikter. Skillnaden mellan de två uppdateringarna består i att överskottet blev mycket bättre 2006 än vad som förutsågs ett år tidigare, med gynnsamma övervältringseffekter under programperioden. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden väntas det strukturella saldot sjunka obetydligt från cirka 1 

   % av BNP 2006 till 1 

   % i slutet av programperioden (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Liksom i den föregående uppdateringen av stabilitetsprogrammet är programmets mål för de offentliga finanserna på medellång sikt en balans i strukturella termer, som enligt programmet skall behållas med stor marginal under hela programperioden. Eftersom detta mål är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1 

   % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet ligger inom det intervall som i stabilitets- och tillväxtpakten och uppförandekoden har fastställts för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II. Det är också mer ambitiöst än vad som krävs i förhållande till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Uppdateringens bakomliggande makroekonomiska scenario är rimligt och inkomstberäkningarna verkar utgå från försiktiga antaganden. På utgiftssidan finns det risk för att regionala myndigheter gör vissa överskridanden, om tidigare trender inom utbildning och hälso/sjukvård fortsätter. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Uppdateringens bakomliggande makroekonomiska scenario är rimligt och inkomstberäkningarna verkar utgå från försiktiga antaganden. På utgiftssidan finns det risk för att regionala myndigheter gör vissa överskridanden, om tidigare trender inom utbildning och hälso/sjukvård fortsätter.

| (7) | Utifrån denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktningen vara tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt skall kunna bibehållas under resten av programperioden, som det förutses i programmet. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att varje år hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(7)

Utifrån denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktningen vara tillräckligt ambitiös för att målet för de offentliga finanserna på medellång sikt skall kunna bibehållas under resten av programperioden, som det förutses i programmet. Det finns också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att varje år hålla underskottet inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet är i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

| (8) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till under 40 % av BNP under 2006, vilket ligger klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I det uppdaterade programmet beräknas skuldkvoten minska ytterligare med 8 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha minskat till under 40 % av BNP under 2006, vilket ligger klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I det uppdaterade programmet beräknas skuldkvoten minska ytterligare med 8 procentenheter under programperioden.

| (9) | I Spanien har befolkningens åldrande långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. De offentliga finansernas utgångsläge förbättrades jämfört med 2005 och bidrar till att mildra de effekter som en åldrande befolkning långsiktigt beräknas få på de offentliga finanserna. Detta räcker dock inte till för att helt täcka den avsevärda utgiftsökningen på grund av åldrandet. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt och genomför ytterligare åtgärder för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. På det hela taget förefaller Spanien vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(9)

I Spanien har befolkningens åldrande långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. De offentliga finansernas utgångsläge förbättrades jämfört med 2005 och bidrar till att mildra de effekter som en åldrande befolkning långsiktigt beräknas få på de offentliga finanserna. Detta räcker dock inte till för att helt täcka den avsevärda utgiftsökningen på grund av åldrandet. Om man bibehåller höga primära överskott på medellång sikt och genomför ytterligare åtgärder för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. På det hela taget förefaller Spanien vara utsatt för medelstora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet.

| (10) | Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Det ger viss information, men inte systematiskt, om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste reformerna i det nationella reformprogrammet kommer att ge upphov till och beräkningarna av de offentliga finanserna verkar beakta effekterna av det nationella reformprogrammets åtgärder. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet verkar vara förenliga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Särskilt planeras i bägge programmen en gradvis ökning av de offentliga utgifterna för FoU och investeringarna i infrastruktur. |
| --- | --- |

(10)

Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Det ger viss information, men inte systematiskt, om de direkta budgetkostnader eller budgetbesparingar som de viktigaste reformerna i det nationella reformprogrammet kommer att ge upphov till och beräkningarna av de offentliga finanserna verkar beakta effekterna av det nationella reformprogrammets åtgärder. De finanspolitiska åtgärderna i stabilitetsprogrammet verkar vara förenliga med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. Särskilt planeras i bägge programmen en gradvis ökning av de offentliga utgifterna för FoU och investeringarna i infrastruktur.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008.

| (12) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (3) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. |
| --- | --- |

(12)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter (3) som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram.

Rådet anser att de offentliga finanserna på medellång sikt är sunda och att den finanspolitiska strategin utgör ett gott exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Det är viktigt att bibehålla de stora offentliga finanserna och därmed undvika en starkt expansiv finanspolitik med tanke på de stora och ökande obalanserna i de utrikes affärerna och rådande inflationsskillnader inom euroområdet.

Mot bakgrund av denna bedömning, särskilt den väntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, uppmanar rådet Spanien att fortsätta förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom ytterligare åtgärder som begränsar åldrandets framtida inverkan på utgiftsprogram.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2006 | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov. 2006 (10) | 3,5 | 3,8 | 3,4 | 3,3 | i.u. |
| SP dec. 2005 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 | i.u. |
| HIKP-inflation  (9)(i %) | SP dec. 2006
   (9) | 3,4 | 3,5 | 2,7 | 2,6 | 2,5 |
| KOM nov. 2006 | 3,4 | 3,6 | 2,8 | 2,7 | i.u. |
| SP dec. 2005
   (9) | 4,2 | 3,5 | 3,3 | 3,2 | i.u. |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2006
   (4) | 0,9 | 0,9 | 1,2 | 1,5 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 (8) | 0,8 | 0,9 | 1,1 | 1,3 | i.u. |
| SP dec. 2005
   (4) | 0,5 | 0,8 | 1,1 | 0,7 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,0 | 0,9 | 0,9 |
| KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,5 | 1,1 | 0,9 | i.u. |
| SP dec. 2005 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 2,9 | 3,0 | 2,5 | 2,3 | 2,2 |
| KOM nov. 2006 | 2,9 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | i.u. |
| SP dec. 2005 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2006
   (4) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | i.u. |
| SP dec. 2005
   (4) | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | i.u. |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | SP dec. 2006
   (6) | 1,5 | 1,8 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| KOM nov. 2006 (7) | 1,5 | 1,9 | 1,6 | 1,4 | i.u. |
| SP dec. 2005 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 43,1 | 39,7 | 36,6 | 34,3 | 32,2 |
| KOM nov. 2006 | 43,1 | 39,7 | 37,0 | 34,7 | i.u. |
| SP dec. 2005 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2006

3,5

3,8

3,4

3,3

3,3

KOM nov. 2006 (10)

3,5

3,8

3,4

3,3

i.u.

SP dec. 2005

3,4

3,3

3,2

3,2

i.u.

HIKP-inflation  (9)(i %)

SP dec. 2006
   (9)

3,4

3,5

2,7

2,6

2,5

KOM nov. 2006

3,4

3,6

2,8

2,7

i.u.

SP dec. 2005
   (9)

4,2

3,5

3,3

3,2

i.u.

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2006
   (4)

0,9

0,9

1,2

1,5

1,6

KOM nov. 2006 (8)

0,8

0,9

1,1

1,3

i.u.

SP dec. 2005
   (4)

0,5

0,8

1,1

0,7

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2006

1,1

1,4

1,0

0,9

0,9

KOM nov. 2006

1,1

1,5

1,1

0,9

i.u.

SP dec. 2005

1,0

0,9

0,7

0,6

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006

2,9

3,0

2,5

2,3

2,2

KOM nov. 2006

2,9

3,1

2,7

2,3

i.u.

SP dec. 2005

2,8

2,6

2,2

2,0

i.u.

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2006
   (4)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

KOM nov. 2006

1,5

1,9

1,6

1,4

i.u.

SP dec. 2005
   (4)

1,2

1,2

1,2

0,9

i.u.

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

SP dec. 2006
   (6)

1,5

1,8

1,5

1,6

1,6

KOM nov. 2006 (7)

1,5

1,9

1,6

1,4

i.u.

SP dec. 2005

1,2

1,2

1,2

0,9

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2006

43,1

39,7

36,6

34,3

32,2

KOM nov. 2006

43,1

39,7

37,0

34,7

i.u.

SP dec. 2005

43,1

40,3

38,0

36,0

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Uppdateringen lades fram tre veckor efter den 1 december, som är den tidsfrist som anges i uppförandekoden.

(3)  Framför allt saknas uppgifter om HIKP och offentliga utgifter per verksamhetsområde.

(4)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet.

(7)  Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006.

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,9 %, 3,8 %, 3,6 % respektive 3,6 % under perioden 2005-2008.

(9)  Deflator för privat konsumtion i stället för HIKP.

(10)  Enligt preliminära beräkningar var tillväxten 3,9 % år 2006. I kommissionens delårsprognos av den 16 februari 2007 beräknas tillväxten till 3,7 % år 2007.

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/11

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 mars 2007

om Bulgariens konvergensprogram för 2006–2009

(2007/C 89/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.1,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 mars 2007 granskade rådet Bulgariens konvergensprogram, som omfattar perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 mars 2007 granskade rådet Bulgariens konvergensprogram, som omfattar perioden 2006-2009.

| (2) | Bulgarien har uppnått en hög grad av makroekonomisk stabilitet stödd av sunda offentliga finanser. De ekonomiska tillväxten har varit stark och stabil, med en årlig ökningstakt på omkring 5,5 % de senaste åren, samtidigt som BNP per capita (uttryckt i köpkraftspariteter) fortfarande ligger på en låg nivå, år 2005 på motsvarande 32,9 % av genomsnittet i EU-25. Det föreligger därför en betydande eftersläpning att hämta in, vilket utgör Bulgariens allt annat överskuggande utmaning på medellång och lång sikt. Införandet av sedelfonden 1997 ledde till att inflationen 1999 hade reducerats till ensiffriga tal. Under senare år har desinflationsprocessen emellertid avstannat, och för 2006 uppgick KPI-inflationen till 7,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Bulgarien har uppnått en hög grad av makroekonomisk stabilitet stödd av sunda offentliga finanser. De ekonomiska tillväxten har varit stark och stabil, med en årlig ökningstakt på omkring 5,5 % de senaste åren, samtidigt som BNP per capita (uttryckt i köpkraftspariteter) fortfarande ligger på en låg nivå, år 2005 på motsvarande 32,9 % av genomsnittet i EU-25. Det föreligger därför en betydande eftersläpning att hämta in, vilket utgör Bulgariens allt annat överskuggande utmaning på medellång och lång sikt. Införandet av sedelfonden 1997 ledde till att inflationen 1999 hade reducerats till ensiffriga tal. Under senare år har desinflationsprocessen emellertid avstannat, och för 2006 uppgick KPI-inflationen till 7,3 %.

| (3) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att fortsätta att ligga på en hög nivå och öka något från 5,9 % för 2006 till i genomsnitt 6,1 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Höga obalanser i de utrikes affärerna utgör dock fortfarande en riskfaktor på medellång sikt, särskilt eftersom underskottet i bytesbalansen uppgick till 16 % av BNP 2006, även om finansieringen av underskottet fullt ut säkerställts genom inflöde av utländska direktinvesteringar. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska. |
| --- | --- |

(3)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att fortsätta att ligga på en hög nivå och öka något från 5,9 % för 2006 till i genomsnitt 6,1 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Höga obalanser i de utrikes affärerna utgör dock fortfarande en riskfaktor på medellång sikt, särskilt eftersom underskottet i bytesbalansen uppgick till 16 % av BNP 2006, även om finansieringen av underskottet fullt ut säkerställts genom inflöde av utländska direktinvesteringar. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara realistiska.

| (4) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas överskottet i de offentliga finanserna 2006 att uppgå till 3,3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet om budgetbalans i det ekonomiska programmet inför anslutningen från december 2005 och ett beräknat överskott på 3,2 % av BNP i konvergensprogrammet. Detta betydligt bättre budgetutfall är främst ett resultat av att inkomsterna blivit högre än beräknat, vilket förklaras av att prognoserna i det ekonomiska programmet inför anslutningen var försiktiga, att produktionstillväxten blev högre än väntat och av att skatteuppbörden förbättrats. Även utgifterna understiger beräkningarna i det ekonomiska programmet inför anslutningen med omkring 1 % av BNP, främst på grund av lägre löpande utgifter. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas överskottet i de offentliga finanserna 2006 att uppgå till 3,3 % av BNP, vilket kan jämföras med målet om budgetbalans i det ekonomiska programmet inför anslutningen från december 2005 och ett beräknat överskott på 3,2 % av BNP i konvergensprogrammet. Detta betydligt bättre budgetutfall är främst ett resultat av att inkomsterna blivit högre än beräknat, vilket förklaras av att prognoserna i det ekonomiska programmet inför anslutningen var försiktiga, att produktionstillväxten blev högre än väntat och av att skatteuppbörden förbättrats. Även utgifterna understiger beräkningarna i det ekonomiska programmet inför anslutningen med omkring 1 % av BNP, främst på grund av lägre löpande utgifter.

| (5) | Den strategi för de offentliga finanserna på medellång sikt som fastställs i konvergensprogrammet syftar till att bibehålla ett överskott i de offentliga finanserna inom intervallet 0,8-1,5 % av BNP för att garantera makroekonomisk stabilitet och hållbara offentliga finanser. Finanspolitiken beräknas bli betydligt mer expansiv under 2007, med ett överskott i de offentliga finanserna på 0,8 % av BNP, en minskning från 3,2 % av BNP 2006. För 2008 och 2009 beräknas överskottet i de offentliga finanserna åter öka och stabiliseras på 1,5 % av BNP. Samtidigt som ränteutgifterna minskar med omkring 0,25 % av BNP under programperioden beräknas det primära överskottet minska från 4,5 % av BNP 2006 till 2,25 % av BNP 2007 och därefter åter öka till omkring 2,75 % av BNP 2008–2009. Lättnaden i finanspolitiken under 2007 förväntas nästan uteslutande bero på ökade utgifter. Utgifterna beräknas öka med 2,75 % av BNP och bara en del av denna ökning, omkring 0,75 % av BNP, planeras att vändas under 2008. Den beräknade ökningen av de offentliga utgifterna under 2007 beräknas huvudsakligen komma från utgiftsslagen ”övriga utgifter ”(+2,5 % av BNP) och subventioner (+0,5 % av BNP). Ökningen i ”övriga utgifter ”avspeglar Bulgariens bidrag till EU (1,25 % av BNP), en ökning av utgifterna för EU:s strukturfondsprojekt (0,25 % av BNP), som helt beräknas att täckas av högre inkomster från EU-bidrag, samt en ökning av ”övriga löpande utgifter ”(1 % av BNP). Planerade sänkningar av bolags- och inkomstskattesatser 2007 beräknas nästan fullt ut kompenseras av förbättrad skattemoral och effektivare skatteuppbörd. De totala inkomsterna förväntas följaktligen förbli i det närmaste oförändrade (uttryckta i procent av BNP) över programperioden. I programmet anges också att trots att man i budgeten för 2007 anger ett offentligt överskott på 0,8 % av BNP, kommer målsättningen vid budgetgenomförandet att vara att faktiskt nå ett högre överskott på 2 % av BNP. Detta skulle ske med tillämpning av bestämmelser i budgetlagen, som gör det möjligt att hålla inne 10 % av de budgeterade löpande primära utgifterna om underskottet i bytesbalansen skulle komma att öka ytterligare. Målen för de offentliga finanserna har reviderats uppåt betydligt jämfört med 2005 års ekonomiska program inför anslutningen, vilket avspeglar ett väsentligt bättre inkomstutfall 2006 med överskjutande effekter för kommande år och något gynnsammare utsikter i fråga om produktionstillväxt. |
| --- | --- |

(5)

Den strategi för de offentliga finanserna på medellång sikt som fastställs i konvergensprogrammet syftar till att bibehålla ett överskott i de offentliga finanserna inom intervallet 0,8-1,5 % av BNP för att garantera makroekonomisk stabilitet och hållbara offentliga finanser. Finanspolitiken beräknas bli betydligt mer expansiv under 2007, med ett överskott i de offentliga finanserna på 0,8 % av BNP, en minskning från 3,2 % av BNP 2006. För 2008 och 2009 beräknas överskottet i de offentliga finanserna åter öka och stabiliseras på 1,5 % av BNP. Samtidigt som ränteutgifterna minskar med omkring 0,25 % av BNP under programperioden beräknas det primära överskottet minska från 4,5 % av BNP 2006 till 2,25 % av BNP 2007 och därefter åter öka till omkring 2,75 % av BNP 2008–2009. Lättnaden i finanspolitiken under 2007 förväntas nästan uteslutande bero på ökade utgifter. Utgifterna beräknas öka med 2,75 % av BNP och bara en del av denna ökning, omkring 0,75 % av BNP, planeras att vändas under 2008. Den beräknade ökningen av de offentliga utgifterna under 2007 beräknas huvudsakligen komma från utgiftsslagen ”övriga utgifter ”(+2,5 % av BNP) och subventioner (+0,5 % av BNP). Ökningen i ”övriga utgifter ”avspeglar Bulgariens bidrag till EU (1,25 % av BNP), en ökning av utgifterna för EU:s strukturfondsprojekt (0,25 % av BNP), som helt beräknas att täckas av högre inkomster från EU-bidrag, samt en ökning av ”övriga löpande utgifter ”(1 % av BNP). Planerade sänkningar av bolags- och inkomstskattesatser 2007 beräknas nästan fullt ut kompenseras av förbättrad skattemoral och effektivare skatteuppbörd. De totala inkomsterna förväntas följaktligen förbli i det närmaste oförändrade (uttryckta i procent av BNP) över programperioden. I programmet anges också att trots att man i budgeten för 2007 anger ett offentligt överskott på 0,8 % av BNP, kommer målsättningen vid budgetgenomförandet att vara att faktiskt nå ett högre överskott på 2 % av BNP. Detta skulle ske med tillämpning av bestämmelser i budgetlagen, som gör det möjligt att hålla inne 10 % av de budgeterade löpande primära utgifterna om underskottet i bytesbalansen skulle komma att öka ytterligare. Målen för de offentliga finanserna har reviderats uppåt betydligt jämfört med 2005 års ekonomiska program inför anslutningen, vilket avspeglar ett väsentligt bättre inkomstutfall 2006 med överskjutande effekter för kommande år och något gynnsammare utsikter i fråga om produktionstillväxt.

| (6) | Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden planeras det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) att minska från omkring 3,25 % av BNP 2006 till 1 % 2007 och därefter åter öka till omkring 2 % av BNP 2008 och 2009. Anpassningen skulle gå smidigare om man under budgetgenomförandet 2007 uppnår ett högre nominellt överskott på 2 % av BNP, vilket anges som ett mål i programmet. Programmets mål på medellång sikt för de offentliga finanserna är en budget i balans i strukturella termer, vilket man i programmet planerar att bibehålla med stor marginal under hela programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1,25 % av BNP), bör det, om det uppnås, skapas tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet är mer ambitiöst än vad som krävs med hänvisning till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(6)

Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden planeras det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) att minska från omkring 3,25 % av BNP 2006 till 1 % 2007 och därefter åter öka till omkring 2 % av BNP 2008 och 2009. Anpassningen skulle gå smidigare om man under budgetgenomförandet 2007 uppnår ett högre nominellt överskott på 2 % av BNP, vilket anges som ett mål i programmet. Programmets mål på medellång sikt för de offentliga finanserna är en budget i balans i strukturella termer, vilket man i programmet planerar att bibehålla med stor marginal under hela programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 1,25 % av BNP), bör det, om det uppnås, skapas tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet är mer ambitiöst än vad som krävs med hänvisning till skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (7) | Utfallet för de offentliga finanserna 2007 skulle kunna bli bättre än vad som beräknats i programmet, samtidigt som riskerna i budgetberäkningarna på det hela taget förefaller uppväga varandra under 2008 och 2009. Mot bakgrund av de goda resultaten när det gäller att uppnå uppsatta budgetmål samt bestämmelserna i 2007 års budgetlag om möjligheten att begränsa utgifter under budgetgenomförandet, förefaller ett högre överskott vara realistiskt även om inkomstberäkningar för 2007 kan tänkas innehålla vissa risker för att utfallet blir sämre än beräknat genom att inkomstbortfall på grund av skattesänkningar inte kan kompenseras full ut av höjd skattemoral och förbättrad uppbörd. Inga närmare uppgifter lämnas om anpassningsstrategin från 2008 och framåt, men målen för de offentliga finanserna fram till slutet av programperioden förefaller i stort sett rimliga, förutsatt att man uppnår ett bättre budgetutfall för 2007 än vad som nu beräknas. |
| --- | --- |

(7)

Utfallet för de offentliga finanserna 2007 skulle kunna bli bättre än vad som beräknats i programmet, samtidigt som riskerna i budgetberäkningarna på det hela taget förefaller uppväga varandra under 2008 och 2009. Mot bakgrund av de goda resultaten när det gäller att uppnå uppsatta budgetmål samt bestämmelserna i 2007 års budgetlag om möjligheten att begränsa utgifter under budgetgenomförandet, förefaller ett högre överskott vara realistiskt även om inkomstberäkningar för 2007 kan tänkas innehålla vissa risker för att utfallet blir sämre än beräknat genom att inkomstbortfall på grund av skattesänkningar inte kan kompenseras full ut av höjd skattemoral och förbättrad uppbörd. Inga närmare uppgifter lämnas om anpassningsstrategin från 2008 och framåt, men målen för de offentliga finanserna fram till slutet av programperioden förefaller i stort sett rimliga, förutsatt att man uppnår ett bättre budgetutfall för 2007 än vad som nu beräknas.

| (8) | Utifrån denna riskbedömning innebär programmets finanspolitiska inriktning att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna bibehålls med bred marginal under hela programperioden. Dessutom ger programmet en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids under programperioden vid normala konjunktursvängningar. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet är expansiv under 2007, vilket kan verka konjunkturförstärkande i goda ekonomiska tider. Detta är inte helt förenligt med stabilitets- och tillväxtpakten. I synnerhet förväntas det råda goda tider 2007 när det strukturella saldot beräknas minska med omkring 2,25 % av BNP enligt programmet och med 1,25 % enligt 2006 års höstprognos från kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

Utifrån denna riskbedömning innebär programmets finanspolitiska inriktning att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna bibehålls med bred marginal under hela programperioden. Dessutom ger programmet en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids under programperioden vid normala konjunktursvängningar. Den finanspolitiska inriktning som kan utläsas av programmet är expansiv under 2007, vilket kan verka konjunkturförstärkande i goda ekonomiska tider. Detta är inte helt förenligt med stabilitets- och tillväxtpakten. I synnerhet förväntas det råda goda tider 2007 när det strukturella saldot beräknas minska med omkring 2,25 % av BNP enligt programmet och med 1,25 % enligt 2006 års höstprognos från kommissionen.

| (9) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 25,25 % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 4 procentenheter under programperioden. |
| --- | --- |

(9)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 25,25 % av BNP under 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 4 procentenheter under programperioden.

| (10) | Utan långsiktiga beräkningar av åldersrelaterade utgifter grundade på de gemensamma makroekonomiska antaganden som görs av kommittén för ekonomisk politik och kommissionen, är det inte möjligt att bedöma effekterna av en åldrande befolkning i Bulgarien på en jämförbar och lika stabil grund som nu görs för de övriga medlemsstaterna, för vilka beräkningar kan göras på denna grundval. En betydande effekt av åldrandet på utgifterna kan emellertid inte uteslutas med hänvisning till den rådande demografiska strukturen. Utgångsläget för de offentliga finanserna, med ett stort strukturellt överskott, bidrar betydligt till att stabilisera skulden innan åldrandets långsiktiga effekter slår igenom. Ett bibehållande av de stora primära överskotten på medellång sikt skulle bidra till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(10)

Utan långsiktiga beräkningar av åldersrelaterade utgifter grundade på de gemensamma makroekonomiska antaganden som görs av kommittén för ekonomisk politik och kommissionen, är det inte möjligt att bedöma effekterna av en åldrande befolkning i Bulgarien på en jämförbar och lika stabil grund som nu görs för de övriga medlemsstaterna, för vilka beräkningar kan göras på denna grundval. En betydande effekt av åldrandet på utgifterna kan emellertid inte uteslutas med hänvisning till den rådande demografiska strukturen. Utgångsläget för de offentliga finanserna, med ett stort strukturellt överskott, bidrar betydligt till att stabilisera skulden innan åldrandets långsiktiga effekter slår igenom. Ett bibehållande av de stora primära överskotten på medellång sikt skulle bidra till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (11) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer inte helt med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Enligt programmet är den finanspolitiska inriktningen expansiv under 2007 vilket kan verka konjunkturförstärkande i goda tider och riskera att förvärra det redan höga underskottet i bytesbalansen. Även om steg har tagits för att förbättra pensionssystemets långsiktiga hållbarhet läggs samtidigt mycket få konkreta åtgärdsförslag fram för att höja de offentliga utgifternas effektivitet, särskilt när det gäller hälso- och sjukvårdsutgifter där det finns återkommande problem med övervakning och kontroll av utgifter och kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls. |
| --- | --- |

(11)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer inte helt med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Enligt programmet är den finanspolitiska inriktningen expansiv under 2007 vilket kan verka konjunkturförstärkande i goda tider och riskera att förvärra det redan höga underskottet i bytesbalansen. Även om steg har tagits för att förbättra pensionssystemets långsiktiga hållbarhet läggs samtidigt mycket få konkreta åtgärdsförslag fram för att höja de offentliga utgifternas effektivitet, särskilt när det gäller hälso- och sjukvårdsutgifter där det finns återkommande problem med övervakning och kontroll av utgifter och kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls.

| (12) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2). |
| --- | --- |

(12)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2).

Rådet anser att de offentliga finanserna på medellång sikt är sunda, och att den finanspolitiska strategin utgör ett exempel på en finanspolitik i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. Den planerade minskningen av budgetöverskottet under ekonomiskt goda tider 2007 skulle emellertid kunna innebära en konjunkturförstärkande inriktning av finanspolitiken och öka befintliga obalanser i de utrikes affärerna. Ett uppnående av ett högre överskott på 2 % av BNP vid budgetgenomförandet skulle betydligt minska denna risk.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanar rådet Bulgarien att

| i) | uppnå ett högre överskott i de offentliga finanserna 2007 än vad som planeras i programmet och därefter behålla en stark ställning för att främja makroekonomisk stabilitet och stävja det stora underskottet i bytesbalansen, |
| --- | --- |

i)

uppnå ett högre överskott i de offentliga finanserna 2007 än vad som planeras i programmet och därefter behålla en stark ställning för att främja makroekonomisk stabilitet och stävja det stora underskottet i bytesbalansen,

| ii) | ytterligare stärka effektiviteten i de offentliga utgifterna, särskilt genom en reform av hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

ii)

ytterligare stärka effektiviteten i de offentliga utgifterna, särskilt genom en reform av hälso- och sjukvårdssystemet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar (3)

| | | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP jan. 2007 | 5,5 | 5,9 | 5,9 | 6,2 | 6,1 |
| KOM nov. 2006 | 5,5 | 6,0 | 6,0 | 6,2 | Uppgift saknas |
| PEP dec. 2005 | 5,7 | 5,7 | 5,9 | 5,9 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (%) | KP jan. 2007 | 5,0 | 7,4 | 4,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM nov. 2006 | 5,0 | 7,0 | 3,5 | 3,8 | Uppgift saknas |
| PEP dec. 2005 | 4,9 | 6,7 | 3,1 | 2,8 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP jan. 2007 (4) | 0,5 | 0,1 | – 0,4 | – 0,8 | – 1,0 |
| KOM nov. 2006 (8) | 0,5 | 0,3 | – 0,1 | – 0,5 | Uppgift saknas |
| PEP dec. 2005 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP jan. 2007 | 2,4 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | 1,5 |
| KOM nov. 2006 | 2,4 | 3,3 | 1,8 | 1,7 | Uppgift saknas |
| PEP dec. 2005 | 1,8 | 0,0 | – 0,2 | – 0,7 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP jan. 2007 | 3,9 | 4,6 | 2,2 | 2,8 | 2,7 |
| KOM nov. 2006 | 3,9 | 4,7 | 2,9 | 2,7 | Uppgift saknas |
| PEP dec. 2005 | 3,4 | 1,5 | 1,2 | 0,5 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP jan. 2007 (4) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| KOM nov. 2006 | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | Uppgift saknas |
| PEP dec. 2005 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | KP jan. 2007 (6) | 2,1 | 3,2 | 1,0 | 1,9 | 2,0 |
| KOM nov. 2006 (7) | 2,1 | 3,2 | 1,8 | 1,9 | Uppgift saknas |
| PEP dec. 2005 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP jan. 2007 | 29,8 | 25,3 | 22,7 | 22,3 | 21,1 |
| KOM nov. 2006 | 29,8 | 25,8 | 21,8 | 17,9 | Uppgift saknas |
| PEP dec. 2005 | 31,3 | 26,3 | 23,9 | 22,7 | Uppgift saknas |
| Källor:


  Konvergensprogrammet (KP), det ekonomiska programmet inför anslutningen (PEP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

KP jan. 2007

5,5

5,9

5,9

6,2

6,1

KOM nov. 2006

5,5

6,0

6,0

6,2

Uppgift saknas

PEP dec. 2005

5,7

5,7

5,9

5,9

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(%)

KP jan. 2007

5,0

7,4

4,0

3,0

3,0

KOM nov. 2006

5,0

7,0

3,5

3,8

Uppgift saknas

PEP dec. 2005

4,9

6,7

3,1

2,8

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP jan. 2007 (4)

0,5

0,1

– 0,4

– 0,8

– 1,0

KOM nov. 2006 (8)

0,5

0,3

– 0,1

– 0,5

Uppgift saknas

PEP dec. 2005

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP jan. 2007

2,4

3,2

0,8

1,5

1,5

KOM nov. 2006

2,4

3,3

1,8

1,7

Uppgift saknas

PEP dec. 2005

1,8

0,0

– 0,2

– 0,7

Uppgift saknas

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP jan. 2007

3,9

4,6

2,2

2,8

2,7

KOM nov. 2006

3,9

4,7

2,9

2,7

Uppgift saknas

PEP dec. 2005

3,4

1,5

1,2

0,5

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP jan. 2007 (4)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

KOM nov. 2006

2,1

3,2

1,8

1,9

Uppgift saknas

PEP dec. 2005

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

KP jan. 2007 (6)

2,1

3,2

1,0

1,9

2,0

KOM nov. 2006 (7)

2,1

3,2

1,8

1,9

Uppgift saknas

PEP dec. 2005

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP jan. 2007

29,8

25,3

22,7

22,3

21,1

KOM nov. 2006

29,8

25,8

21,8

17,9

Uppgift saknas

PEP dec. 2005

31,3

26,3

23,9

22,7

Uppgift saknas

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), det ekonomiska programmet inför anslutningen (PEP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas arbetsmarknadsstatistik över antal arbetade timmar samt vissa uppgifter om långsiktig hållbarhet.

(3)  Eurostat har ännu inte gjort en officiell, fullständig kvalitetsbedömning av Bulgariens nationalräkenskaper. Eurostat kommer att offentliggöra och validera uppgifter om offentligt saldo och offentlig skuld kort efter det att uppgifterna anmäls den 1 april 2007.

(4)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader) exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Kommissionens höstprognos 2006 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(8)  Baserat på en beräknad uppskattad potentiell tillväxt på 5,8 %, 6,3 %, 6,4 % respektive 6,7 % under perioden 2005–2008.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), det ekonomiska programmet inför anslutningen (PEP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/15

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 mars 2007

om Lettlands uppdaterade konvergensprogram för 2006–2009

(2007/C 89/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 mars 2007 granskade rådet Lettlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006-2009 (2). Den 6 mars 2007 anmälde den lettiska regeringen en plan i syfte att bekämpa inflationen. Detta inbegriper en revidering av budgetmålen, med en balanserad budget för 2007 och 2008 och ett överskott från och med 2009. Rådets yttrande bygger dock på konvergensprogrammet. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 mars 2007 granskade rådet Lettlands uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006-2009 (2). Den 6 mars 2007 anmälde den lettiska regeringen en plan i syfte att bekämpa inflationen. Detta inbegriper en revidering av budgetmålen, med en balanserad budget för 2007 och 2008 och ett överskott från och med 2009. Rådets yttrande bygger dock på konvergensprogrammet.

| (2) | I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska från 11,5 % år 2006 till i genomsnitt 8,0 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden. Det finns inte desto mindre betydande risker för en mindre gynnsam makroekonomisk utveckling med tanke på stora obalanser i de utrikes affärerna, den höga inflationen och ökande tecken på överhettning i Lettlands ekonomi. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara lätt optimistiska. |
| --- | --- |

(2)

I programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten kommer att minska från 11,5 % år 2006 till i genomsnitt 8,0 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden. Det finns inte desto mindre betydande risker för en mindre gynnsam makroekonomisk utveckling med tanke på stora obalanser i de utrikes affärerna, den höga inflationen och ökande tecken på överhettning i Lettlands ekonomi. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller vara lätt optimistiska.

| (3) | Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas det offentliga underskottet för 2006 uppgå till 1,0 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,5 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. I det uppdaterade programmet beräknas underskottet bli 0,4 % av BNP, vilket förefaller rimligt med tanke på att inkomsterna blev högre än vad som förväntats och trots effekten av den i oktober 2006 antagna budgetrevideringen som innebar att utgifterna ökade med uppskattningsvis 1,5 % av BNP. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas det offentliga underskottet för 2006 uppgå till 1,0 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,5 % av BNP i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. I det uppdaterade programmet beräknas underskottet bli 0,4 % av BNP, vilket förefaller rimligt med tanke på att inkomsterna blev högre än vad som förväntats och trots effekten av den i oktober 2006 antagna budgetrevideringen som innebar att utgifterna ökade med uppskattningsvis 1,5 % av BNP.

| (4) | Det främsta målet för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt är att gradvis förbättra de finanspolitiska utsikterna och uppnå en balanserad budget senast 2010. Detta mål kommer att kräva en betydande konsolideringsansträngning efter försämringen under 2006 och 2007 med nästan 1,5 procentenhet av BNP. Den planerade justeringen under 2008 och 2009 är lika stor för det totala saldot som för det primära saldot, 0,4 respektive 0,5 procentenhet av BNP. Jämfört med den tidigare uppdateringen är de planerade målen för de offentliga finanserna striktare, samtidigt som tyngdpunkten i anpassningen fortfarande planeras att ligga i slutet av programperioden mot en bakgrund av ett mer gynnsamt makroekonomiskt scenario. Efter det att utgifterna som andel av BNP tillåtits öka markant under 2007, planeras i programmet en konsolidering av de offentliga finanserna under perioden 2008-2009 genom att inkomsternas andel av BNP ökar med 0,4 procentenhet varje år och utgifternas andel av BNP samtidigt hålls i stort sett konstant. Inkomsternas andel av BNP planeras att öka huvudsakligen till följd av högre ”övriga ”inkomster, vilket står för ökade inflöden av EU-medel. På motsvarande sätt ökar utgiftskvoten för den fasta bruttoinvesteringskomponenten, vilket efter 2007 i stort sett uppvägs av en minskning av ”övriga utgifter ”(som i programmet inbegriper en del offentlig konsumtion) med 0,75 procentenhet 2008 och av sociala transfereringar med 0,5 procentenhet senast 2009. |
| --- | --- |

(4)

Det främsta målet för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt är att gradvis förbättra de finanspolitiska utsikterna och uppnå en balanserad budget senast 2010. Detta mål kommer att kräva en betydande konsolideringsansträngning efter försämringen under 2006 och 2007 med nästan 1,5 procentenhet av BNP. Den planerade justeringen under 2008 och 2009 är lika stor för det totala saldot som för det primära saldot, 0,4 respektive 0,5 procentenhet av BNP. Jämfört med den tidigare uppdateringen är de planerade målen för de offentliga finanserna striktare, samtidigt som tyngdpunkten i anpassningen fortfarande planeras att ligga i slutet av programperioden mot en bakgrund av ett mer gynnsamt makroekonomiskt scenario. Efter det att utgifterna som andel av BNP tillåtits öka markant under 2007, planeras i programmet en konsolidering av de offentliga finanserna under perioden 2008-2009 genom att inkomsternas andel av BNP ökar med 0,4 procentenhet varje år och utgifternas andel av BNP samtidigt hålls i stort sett konstant. Inkomsternas andel av BNP planeras att öka huvudsakligen till följd av högre ”övriga ”inkomster, vilket står för ökade inflöden av EU-medel. På motsvarande sätt ökar utgiftskvoten för den fasta bruttoinvesteringskomponenten, vilket efter 2007 i stort sett uppvägs av en minskning av ”övriga utgifter ”(som i programmet inbegriper en del offentlig konsumtion) med 0,75 procentenhet 2008 och av sociala transfereringar med 0,5 procentenhet senast 2009.

| (5) | Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, planeras att försämras från ett underskott på 1 % av BNP 2006 till ett underskott på 1,75 % av BNP 2007 för att därefter förbättras och vändas till ett överskott på 0,25 % 2009. Programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, vilket enligt programmet beräknas att uppnås omkring 2008, liksom i det föregående programmet. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 2 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Målet på medellång sikt ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten respektive uppförandekoden för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(5)

Det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, planeras att försämras från ett underskott på 1 % av BNP 2006 till ett underskott på 1,75 % av BNP 2007 för att därefter förbättras och vändas till ett överskott på 0,25 % 2009. Programmets medelfristiga mål för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, vilket enligt programmet beräknas att uppnås omkring 2008, liksom i det föregående programmet. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på cirka 2 % av BNP), bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Målet på medellång sikt ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten respektive uppförandekoden för de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II och avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (6) | Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela uppväga varandra för 2007, men utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som beräknats från 2008, på grund av risker i det makroekonomiska scenariot. Strategin för de offentliga finanserna bygger på en ökning av inkomsterna som andel av BNP och en minskning av sociala transfereringar och ”övriga utgifter ”(som i programmet inkluderar en del utgifter för offentlig konsumtion) som andel av BNP. Den kunde ha varit bättre underbyggd, med beaktande av att man enligt uppdateringen avser att från och med 2008 införa en formell medelfristig ram för planering och kontroll av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(6)

Riskerna i programmets beräkningar av de offentliga finanserna förefaller på det hela uppväga varandra för 2007, men utfallet för de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som beräknats från 2008, på grund av risker i det makroekonomiska scenariot. Strategin för de offentliga finanserna bygger på en ökning av inkomsterna som andel av BNP och en minskning av sociala transfereringar och ”övriga utgifter ”(som i programmet inkluderar en del utgifter för offentlig konsumtion) som andel av BNP. Den kunde ha varit bättre underbyggd, med beaktande av att man enligt uppdateringen avser att från och med 2008 införa en formell medelfristig ram för planering och kontroll av de offentliga finanserna.

| (7) | Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med säkerhet skall kunna uppnås senast 2008 i enlighet med programmet. Programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att under hela programperioden hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Förutom när det gäller 2007 är takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. Inte desto mindre är 2007 ett år som utgör ett tydligt avsteg från det medelfristig målet för de offentliga finanserna i goda ekonomiska tider, vilket inte är förenligt med stabilitets- och tillvästpakten. En starkare strukturell anpassningsplan med tyngdpunkten för åtgärderna i början av programperioden vore lämplig för att stödja en stabil makroekonomisk konvergensprocess och för att minska risker för en obalanserad ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska inriktning som redovisas i programmet inte är tillräckligt ambitiös för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med säkerhet skall kunna uppnås senast 2008 i enlighet med programmet. Programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att under hela programperioden hålla ett underskott inom referensvärdet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar. Förutom när det gäller 2007 är takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. Inte desto mindre är 2007 ett år som utgör ett tydligt avsteg från det medelfristig målet för de offentliga finanserna i goda ekonomiska tider, vilket inte är förenligt med stabilitets- och tillvästpakten. En starkare strukturell anpassningsplan med tyngdpunkten för åtgärderna i början av programperioden vore lämplig för att stödja en stabil makroekonomisk konvergensprocess och för att minska risker för en obalanserad ekonomisk tillväxt.

| (8) | Enligt stabilitets- och tillväxtpakten bör man, när man skall fastställa anpassningsplanen mot det medelfristiga målet, ta hänsyn till ”omfattande strukturreformer ”som har en påvisbar effekt på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Den finanspolitiska strategi på medellång sikt som presenteras i programmet innebär för 2007 en tillfällig avvikelse från anpassningsplanen mot det medelfristiga målet. I programmet konstateras att den pågående pensionsreformen gradvis kommer att reducera socialförsäkringsavgifternas bidrag i saldot för de offentliga finanserna och att bidraget till pensionsordningen inom den andra pelaren kommer att öka från 0,4 % av BNP 2006 till 1,7 % av BNP senast 2009. Den försämring av det strukturella saldot som förutses i programmet, justerat för effekterna av det stegvisa genomförandet av pensionsreformen, beräknas komma att uppgå till 0,5 % av BNP 2007 och därefter följas av förbättringar på 1,5 % 2008 respektive 1,25 % 2009. Trots att nettokostnaden för pensionsreformen får beaktas vid bedömningen av anpassningsplanen mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, är anpassningen 2007, även om hänsyn tas till sådana kostnader, inte förenlig med pakten. Hälso- och sjukvårdsreformen och de offentliga investeringsprojekt som nämns i programmet kan å andra sidan inte anses utgöra strukturella reformer som kan ligga till grund för en tillfällig avvikelse, eftersom dessa åtgärder inte är tillräckligt specificerade och de betydande gynnsamma effekterna på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet inte redovisas i programmet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt stabilitets- och tillväxtpakten bör man, när man skall fastställa anpassningsplanen mot det medelfristiga målet, ta hänsyn till ”omfattande strukturreformer ”som har en påvisbar effekt på de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Den finanspolitiska strategi på medellång sikt som presenteras i programmet innebär för 2007 en tillfällig avvikelse från anpassningsplanen mot det medelfristiga målet. I programmet konstateras att den pågående pensionsreformen gradvis kommer att reducera socialförsäkringsavgifternas bidrag i saldot för de offentliga finanserna och att bidraget till pensionsordningen inom den andra pelaren kommer att öka från 0,4 % av BNP 2006 till 1,7 % av BNP senast 2009. Den försämring av det strukturella saldot som förutses i programmet, justerat för effekterna av det stegvisa genomförandet av pensionsreformen, beräknas komma att uppgå till 0,5 % av BNP 2007 och därefter följas av förbättringar på 1,5 % 2008 respektive 1,25 % 2009. Trots att nettokostnaden för pensionsreformen får beaktas vid bedömningen av anpassningsplanen mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, är anpassningen 2007, även om hänsyn tas till sådana kostnader, inte förenlig med pakten. Hälso- och sjukvårdsreformen och de offentliga investeringsprojekt som nämns i programmet kan å andra sidan inte anses utgöra strukturella reformer som kan ligga till grund för en tillfällig avvikelse, eftersom dessa åtgärder inte är tillräckligt specificerade och de betydande gynnsamma effekterna på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet inte redovisas i programmet.

| (9) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 10,7 % av BNP 2006, vilket är långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 1,3 procentenheter under programperioden för att komma ned till 9,4 % av BNP senast år 2009. |
| --- | --- |

(9)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till 10,7 % av BNP 2006, vilket är långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 1,3 procentenheter under programperioden för att komma ned till 9,4 % av BNP senast år 2009.

| (10) | De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Lettland lägre jämfört med genomsnittet i EU, och de åldersrelaterade utgifterna, som andel av BNP, beräknas minska under de följande decennierna, bland annat till följd av pensionsreformens utgiftsdämpande effekter. Den nuvarande nivån på bruttoskulden i Lettland är mycket låg och den planerade förbättringen av de offentliga finanserna i strukturella termer i uppdateringen av konvergensprogrammet skulle bidra till att stävja riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. På det hela taget förefaller risken för de offentliga finansernas hållbarhet vara låg i Lettland. |
| --- | --- |

(10)

De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Lettland lägre jämfört med genomsnittet i EU, och de åldersrelaterade utgifterna, som andel av BNP, beräknas minska under de följande decennierna, bland annat till följd av pensionsreformens utgiftsdämpande effekter. Den nuvarande nivån på bruttoskulden i Lettland är mycket låg och den planerade förbättringen av de offentliga finanserna i strukturella termer i uppdateringen av konvergensprogrammet skulle bidra till att stävja riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. På det hela taget förefaller risken för de offentliga finansernas hållbarhet vara låg i Lettland.

| (11) | Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges vissa uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de större reformer som presenteras i det nationella reformprogrammet, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet förutses i båda programmen en betydande ökning av de offentliga inventeringarna, och i konvergensprogrammet beskrivs närmare vilka åtgärder som planeras för att förbättra de offentliga finansernas institutionella ram, däribland införandet av flerårsbudgetering. |
| --- | --- |

(11)

Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet inom ramen för den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna. Vidare ges vissa uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de större reformer som presenteras i det nationella reformprogrammet, och konvergensprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna tar uttryckligen hänsyn till effekterna på de offentliga finanserna av de åtgärder som beskrivs i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet verkar ligga i linje med åtgärderna i det nationella reformprogrammet. I synnerhet förutses i båda programmen en betydande ökning av de offentliga inventeringarna, och i konvergensprogrammet beskrivs närmare vilka åtgärder som planeras för att förbättra de offentliga finansernas institutionella ram, däribland införandet av flerårsbudgetering.

| (12) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer endast delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Särskilt den planerade finanspolitiska inriktningen bidrar inte till att tillräckligt främja en mer hållbar betalningsbalansställning. |
| --- | --- |

(12)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer endast delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005-2008. Särskilt den planerade finanspolitiska inriktningen bidrar inte till att tillräckligt främja en mer hållbar betalningsbalansställning.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (3). Det finns dock vissa oförenligheter med avseende på den standardiserade tabell 2. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (3). Det finns dock vissa oförenligheter med avseende på den standardiserade tabell 2.

Rådet anser att den försämrade ställningen för de offentliga finanserna under 2007 inte ligger i linje med en stabilitetsbefrämjande finanspolitik som syftar till att säkerställa hållbar konvergens, inklusive genom att minska obalanserna i de utrikes affärerna och dämpa inflationen. Under de påföljande åren beräknas i programmet framsteg göras i riktning mot det medelfristiga målet mot bakgrund av starka tillväxtutsikter, men målen för de offentliga finanserna är inte ambitiösa och det finns risker förenade med att uppnå dem från och med 2008.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanar rådet Lettland att göra följande:

| i) | Minska riskerna för makroekonomisk instabilitet genom att kraftfullt genomföra åtgärder för att uppnå ett väsentligt bättre mål för de offentliga finanserna år 2007 än vad som förutses i programmet, som en del i en mer heltäckande reformstrategi. Det bör byggas vidare på detta och åtgärder för att stärka konsolideringen av de offentliga finanserna utöver det medelfristiga målet under kommande år bör också genomföras snarast möjligt. |
| --- | --- |

i)

Minska riskerna för makroekonomisk instabilitet genom att kraftfullt genomföra åtgärder för att uppnå ett väsentligt bättre mål för de offentliga finanserna år 2007 än vad som förutses i programmet, som en del i en mer heltäckande reformstrategi. Det bör byggas vidare på detta och åtgärder för att stärka konsolideringen av de offentliga finanserna utöver det medelfristiga målet under kommande år bör också genomföras snarast möjligt.

| ii) | Upprätta en tydligare och mer bindande medelfristig ram för planering och kontroll av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

ii)

Upprätta en tydligare och mer bindande medelfristig ram för planering och kontroll av de offentliga finanserna.

Planen offentliggjordes den 6 mars 2007 och skulle, om den genomfördes fullt ut, utgöra ett viktigt steg i rätt riktning.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP jan 2007 | 10,2 | 11,5 | 9,0 | 7,5 | 7,5 |
| KOM nov. 2006 | 10,2 | 11,0 | 8,9 | 8,0 | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | 8,4 | 7,5 | 7,0 | 7,0 | Uppgift saknas |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP jan 2007 | 6,9 | 6,6 | 6,4 | 5,2 | 4,2 |
| KOM nov. 2006 | 6,9 | 6,7 | 5,8 | 5,4 | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | 6,9 | 5,6 | 4,3 | 3,5 | Uppgift saknas |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP jan 2007
   (4) | 0,0 | 1,8 | 1,3 | – 0,5 | – 2,0 |
| KOM nov. 2006 (8) | – 0,2 | 1,1 | 0,4 | – 1,0 | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005
   (4) | 0,8 | 0,4 | – 0,5 | – 1,1 | Uppgift saknas |
| Saldo i de offentliga finanserna (9)

  (i % av BNP) | KP jan 2007 | 0,1 | – 0,4 | – 1,3 | – 0,9 | – 0,4 |
| KOM nov. 2006 | 0,1 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,2 | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | – 1,5 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | Uppgift saknas |
| Primärt saldo (9)

  (i % av BNP) | KP jan 2007 | 0,7 | 0,2 | – 0,8 | – 0,4 | 0,1 |
| KOM nov. 2006 | 0,7 | – 0,4 | – 0,7 | – 0,7 | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | – 0,7 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | Uppgift saknas |
| Konjunkturrensat saldo (9)

  (i % av BNP) | KP jan 2007
   (4) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| KOM nov. 2006 | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005
   (4) | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | Uppgift saknas |
| Strukturellt saldo (5)
   (9)

  (i % av BNP) | KP jan 2007
   (6) | 0,1 | – 0,9 | – 1,7 | – 0,8 | 0,2 |
| KOM nov. 2006 (7) | 0,2 | – 1,3 | – 1,3 | – 0,9 | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | – 1,7 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,0 | Uppgift saknas |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP jan 2007 | 12,1 | 10,7 | 10,5 | 10,6 | 9,4 |
| KOM nov. 2006 | 12,1 | 11,1 | 10,6 | 10,3 | Uppgift saknas |
| KP nov. 2005 | 13,1 | 14,9 | 13,6 | 14,7 | Uppgift saknas |
| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

KP jan 2007

10,2

11,5

9,0

7,5

7,5

KOM nov. 2006

10,2

11,0

8,9

8,0

Uppgift saknas

KP nov. 2005

8,4

7,5

7,0

7,0

Uppgift saknas

HIKP-inflation

(i %)

KP jan 2007

6,9

6,6

6,4

5,2

4,2

KOM nov. 2006

6,9

6,7

5,8

5,4

Uppgift saknas

KP nov. 2005

6,9

5,6

4,3

3,5

Uppgift saknas

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP jan 2007
   (4)

0,0

1,8

1,3

– 0,5

– 2,0

KOM nov. 2006 (8)

– 0,2

1,1

0,4

– 1,0

Uppgift saknas

KP nov. 2005
   (4)

0,8

0,4

– 0,5

– 1,1

Uppgift saknas

Saldo i de offentliga finanserna (9)

(i % av BNP)

KP jan 2007

0,1

– 0,4

– 1,3

– 0,9

– 0,4

KOM nov. 2006

0,1

– 1,0

– 1,2

– 1,2

Uppgift saknas

KP nov. 2005

– 1,5

– 1,5

– 1,4

– 1,3

Uppgift saknas

Primärt saldo (9)

(i % av BNP)

KP jan 2007

0,7

0,2

– 0,8

– 0,4

0,1

KOM nov. 2006

0,7

– 0,4

– 0,7

– 0,7

Uppgift saknas

KP nov. 2005

– 0,7

– 0,8

– 0,6

– 0,6

Uppgift saknas

Konjunkturrensat saldo (9)

(i % av BNP)

KP jan 2007
   (4)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

KOM nov. 2006

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

Uppgift saknas

KP nov. 2005
   (4)

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

Uppgift saknas

Strukturellt saldo (5)
   (9)

(i % av BNP)

KP jan 2007
   (6)

0,1

– 0,9

– 1,7

– 0,8

0,2

KOM nov. 2006 (7)

0,2

– 1,3

– 1,3

– 0,9

Uppgift saknas

KP nov. 2005

– 1,7

– 1,6

– 1,3

– 1,0

Uppgift saknas

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP jan 2007

12,1

10,7

10,5

10,6

9,4

KOM nov. 2006

12,1

11,1

10,6

10,3

Uppgift saknas

KP nov. 2005

13,1

14,9

13,6

14,7

Uppgift saknas

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Sedan en ny regering bildats i november 2006, efter det allmänna valet i oktober, lämnades uppdateringen in sex veckor efter tidsfristen den 1 december som fastställts i uppförandekoden.

(3)  Särskilt saknas uppgifter om delkomponenterna i stock-/flödesjusteringen och vissa aspekter av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

(4)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Kommissionens höstprognos 2006 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 9,3 %, 9,6 %, 9,6 % respektive 9,5 % under perioden 2005–2008.

(9)  Nettokostnaderna för den pågående pensionsreformen (införandet av en andra pelare) har medräknats i underskottet. Kostnaderna uppskattas till 0,3 % av BNP 2005, 0,4 % av BNP 2006, 0,6 % av BNP 2007, 1,3 % av BNP 2008 och 1,5 % av BNP 2009. Den årliga förändring i det strukturella saldot som anges i programmet, justerat för effekterna av det gradvisa genomförandet av pensionsreformen, beräknas bli en försämring med 0,6 % av BNP 2007 och en förbättring med 1,6 % 2008 respektive 1,2 % 2009.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/19

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 27 mars 2007

om Rumäniens konvergensprogram för 2006–2009

(2007/C 89/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.1,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 27 mars 2007 granskade rådet Rumäniens konvergensprogram, som omfattar perioden 2006-2009. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 mars 2007 granskade rådet Rumäniens konvergensprogram, som omfattar perioden 2006-2009.

| (2) | Rumänien har kunnat registrera en stark ekonomisk tillväxt under de senaste fem åren, men landets BNP per capita (uttryckt i köpkraftsstandard – PPS) är fortfarande låg och motsvarade under 2005 34 % av genomsnittet för EU:s då 25 medlemsstater. Det återstår alltså mycket arbete för att hämta in försprånget, och det är detta som är den allt dominerande utmaningen för Rumänien på både medellång och lång sikt. Under tiden 2001–2005 förbättrades den makroekonomiska stabiliteten genom en kraftig och hållbar minskning av inflationen och en konsolidering av de offentliga finanserna. Den genomsnittliga inflationen låg på 6,6 % 2006. |
| --- | --- |

(2)

Rumänien har kunnat registrera en stark ekonomisk tillväxt under de senaste fem åren, men landets BNP per capita (uttryckt i köpkraftsstandard – PPS) är fortfarande låg och motsvarade under 2005 34 % av genomsnittet för EU:s då 25 medlemsstater. Det återstår alltså mycket arbete för att hämta in försprånget, och det är detta som är den allt dominerande utmaningen för Rumänien på både medellång och lång sikt. Under tiden 2001–2005 förbättrades den makroekonomiska stabiliteten genom en kraftig och hållbar minskning av inflationen och en konsolidering av de offentliga finanserna. Den genomsnittliga inflationen låg på 6,6 % 2006.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten successivt mattas av från 8 % 2006, vilket ligger klart över den långsiktiga potentialen, till en fortfarande hög takt på 5,9 % 2009. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller ligga i underkant, eftersom de förutsätter en kontinuerlig minskning av tillväxten av krediter och privat konsumtion, och det är osäkert om denna hypotes kommer att förverkligas. Till skillnad från konvergensprogrammet förutses i kommissionens höstprognos 2006 en ytterligare ökning av underskottet i bytesbalansen under 2007 och 2008 med hänsyn till att importen kommer att fortsätta att öka snabbare än exporten på grund av att privat konsumtion och investeringar kommer att vara betydande. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario räknar man med att den reala BNP-tillväxten successivt mattas av från 8 % 2006, vilket ligger klart över den långsiktiga potentialen, till en fortfarande hög takt på 5,9 % 2009. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller ligga i underkant, eftersom de förutsätter en kontinuerlig minskning av tillväxten av krediter och privat konsumtion, och det är osäkert om denna hypotes kommer att förverkligas. Till skillnad från konvergensprogrammet förutses i kommissionens höstprognos 2006 en ytterligare ökning av underskottet i bytesbalansen under 2007 och 2008 med hänsyn till att importen kommer att fortsätta att öka snabbare än exporten på grund av att privat konsumtion och investeringar kommer att vara betydande.

| (4) | För 2006 förutsågs i kommissionens höstprognos 2006 ett underskott i de offentliga finanserna på 1,4 % av BNP, vilket skall jämföras med målet på 0,7 % av BNP i det ekonomiska programmet inför anslutningen från december 2005. Enligt konvergensprogrammet beräknas underskottet komma att motsvara 2,3 % av BNP. Avvikelsen från det ursprungliga målet är en följd av betydande ytterligare utgifter, bland annat löpande utgifter till följd av ändrad tilldelning av ej utnyttjade investeringsanslag som mer än förbrukat intäktstillväxten, trots att denna blivit större än förväntat. |
| --- | --- |

(4)

För 2006 förutsågs i kommissionens höstprognos 2006 ett underskott i de offentliga finanserna på 1,4 % av BNP, vilket skall jämföras med målet på 0,7 % av BNP i det ekonomiska programmet inför anslutningen från december 2005. Enligt konvergensprogrammet beräknas underskottet komma att motsvara 2,3 % av BNP. Avvikelsen från det ursprungliga målet är en följd av betydande ytterligare utgifter, bland annat löpande utgifter till följd av ändrad tilldelning av ej utnyttjade investeringsanslag som mer än förbrukat intäktstillväxten, trots att denna blivit större än förväntat.

| (5) | Programmets huvudsakliga syfte är att konsolidera de offentliga finanserna för att nå det medelfristiga målet på ett strukturellt (konjunkturrensat exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) underskott på 0,9 % av BNP under 2011, dvs. efter programperioden. Det är inriktat på en liten minskning av underskottet i de offentliga finanserna från 2,3 % av BNP 2006 till 2 % 2009 efter en ökning till 2,7 % 2007. Det primära underskottet väntas utvecklas på liknande sätt och ligga på 1 % av BNP vid slutet av programperioden. |
| --- | --- |

(5)

Programmets huvudsakliga syfte är att konsolidera de offentliga finanserna för att nå det medelfristiga målet på ett strukturellt (konjunkturrensat exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) underskott på 0,9 % av BNP under 2011, dvs. efter programperioden. Det är inriktat på en liten minskning av underskottet i de offentliga finanserna från 2,3 % av BNP 2006 till 2 % 2009 efter en ökning till 2,7 % 2007. Det primära underskottet väntas utvecklas på liknande sätt och ligga på 1 % av BNP vid slutet av programperioden.

| (6) | Justeringen, som är marginell och har sin tyngdpunkt i slutet av programperioden, bygger på en ökning av inkomstkvoten som är något högre än ökningen av utgiftskvoten (nära 4 respektive 3,5 procentenheter). På inkomstsidan består större delen av ökningen av skatter (särskilt under 2007) och ”övriga intäkter ”(förmodligen i samband med inflödet av EU-medel). Ökningen av utgiftskvoten härrör i stor utsträckning från en mycket betydande ökning av de offentliga investeringarna, som enligt planerna kommer att mer än fördubblas som andel av BNP till följd av en väntad väsentlig ökning av inflödet av EU-medel. I jämförelse med det ekonomiska programmet inför anslutningen från december 2005 är programmets mål för de offentliga finanserna långt mindre ambitiösa, även om de underliggande tillväxtantagandena är liknande. |
| --- | --- |

(6)

Justeringen, som är marginell och har sin tyngdpunkt i slutet av programperioden, bygger på en ökning av inkomstkvoten som är något högre än ökningen av utgiftskvoten (nära 4 respektive 3,5 procentenheter). På inkomstsidan består större delen av ökningen av skatter (särskilt under 2007) och ”övriga intäkter ”(förmodligen i samband med inflödet av EU-medel). Ökningen av utgiftskvoten härrör i stor utsträckning från en mycket betydande ökning av de offentliga investeringarna, som enligt planerna kommer att mer än fördubblas som andel av BNP till följd av en väntad väsentlig ökning av inflödet av EU-medel. I jämförelse med det ekonomiska programmet inför anslutningen från december 2005 är programmets mål för de offentliga finanserna långt mindre ambitiösa, även om de underliggande tillväxtantagandena är liknande.

| (7) | Det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, kommer enligt programmet att förvärras ytterligare från 3 % av BNP 2006 till cirka 3,5 % 2007, innan det minskar till 2,25 % 2009. Som tidigare nämnts är programmets mål på medellång sikt för de offentliga finanserna ett strukturellt underskott på 0,9 % av BNP, som programmet är inriktat på att uppnå senast 2011, dvs. efter programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på 1,75 % av BNP), bör det, om det uppnås, skapas tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet på medellång sikt är en adekvat avspegling av skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

(7)

Det strukturella underskottet (dvs. det konjunkturrensade underskottet exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, kommer enligt programmet att förvärras ytterligare från 3 % av BNP 2006 till cirka 3,5 % 2007, innan det minskar till 2,25 % 2009. Som tidigare nämnts är programmets mål på medellång sikt för de offentliga finanserna ett strukturellt underskott på 0,9 % av BNP, som programmet är inriktat på att uppnå senast 2011, dvs. efter programperioden. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimiriktmärket (ett beräknat underskott på 1,75 % av BNP), bör det, om det uppnås, skapas tillräcklig säkerhetsmarginal mot ett alltför stort underskott. Målet på medellång sikt är en adekvat avspegling av skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

| (8) | Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget uppväga varandra för 2007, men budgetutfallen kan därefter komma att bli sämre än vad som beräknats. Under 2007 kan både utgifter och inkomster bli lägre än planerat: utgifterna, eftersom de offentliga investeringsplanerna troligen inte kommer att kunna förverkligas fullt ut, och inkomsterna, eftersom det beräknade skatteinkomsterna på den ekonomiska verksamheten förefaller optimistiska, vilket delvis förklaras av de nyligen genomförda åtgärderna när det gäller reformen av skatteadministrationen. Från och med 2008 är den finanspolitiska strategin inte tillräckligt specificerad: flera utgiftsposter utvecklas volatilt och åtstramningen under 2009 är inte underbyggd. Även om den planerade nivån på investeringsutgifterna troligen inte kommer att uppnås, finns det en risk för skenande utgifter mot bakgrund av de överskridanden av utgiftsramarna som skett under senare år genom täta budgetändringar, osäkerheten om det totala beloppet för den kompensation som staten skall betala till medborgarna för egendom som nationaliserats under kommunistregimen och som inte återlämnats och möjligheten av att de offentliga företagens obetalda skulder till staten kan komma att avskrivas. Dessutom kan överbudgeterade investeringsanslag, som tidigare hänt, komma att överföras till konsumtion, vilket ger negativa effekter på de offentliga utgifternas kvalitet. |
| --- | --- |

(8)

Riskerna i budgetberäkningarna i programmet förefaller på det hela taget uppväga varandra för 2007, men budgetutfallen kan därefter komma att bli sämre än vad som beräknats. Under 2007 kan både utgifter och inkomster bli lägre än planerat: utgifterna, eftersom de offentliga investeringsplanerna troligen inte kommer att kunna förverkligas fullt ut, och inkomsterna, eftersom det beräknade skatteinkomsterna på den ekonomiska verksamheten förefaller optimistiska, vilket delvis förklaras av de nyligen genomförda åtgärderna när det gäller reformen av skatteadministrationen. Från och med 2008 är den finanspolitiska strategin inte tillräckligt specificerad: flera utgiftsposter utvecklas volatilt och åtstramningen under 2009 är inte underbyggd. Även om den planerade nivån på investeringsutgifterna troligen inte kommer att uppnås, finns det en risk för skenande utgifter mot bakgrund av de överskridanden av utgiftsramarna som skett under senare år genom täta budgetändringar, osäkerheten om det totala beloppet för den kompensation som staten skall betala till medborgarna för egendom som nationaliserats under kommunistregimen och som inte återlämnats och möjligheten av att de offentliga företagens obetalda skulder till staten kan komma att avskrivas. Dessutom kan överbudgeterade investeringsanslag, som tidigare hänt, komma att överföras till konsumtion, vilket ger negativa effekter på de offentliga utgifternas kvalitet.

| (9) | Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara otillräcklig för att säkerställa att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna uppnås under programperioden, så som förutses i programmet. Det förefaller dessutom inte ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att underskottstaket på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål enligt programmet är otillräcklig och bör ökas väsentligt för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, där det anges att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. I stället förutses i programmet under en god konjunktur endast en marginell strukturell förbättring med tyngdpunkten klart förlagd till slutet av perioden och med en försämring under 2007, medan det saknas åtgärder till stöd för den planerade anpassningen, särskilt under 2009. |
| --- | --- |

(9)

Utifrån denna riskbedömning förefaller programmets finanspolitiska inriktning vara otillräcklig för att säkerställa att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna uppnås under programperioden, så som förutses i programmet. Det förefaller dessutom inte ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att underskottstaket på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål enligt programmet är otillräcklig och bör ökas väsentligt för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, där det anges att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider, men kan vara lägre under sämre ekonomiska tider. I stället förutses i programmet under en god konjunktur endast en marginell strukturell förbättring med tyngdpunkten klart förlagd till slutet av perioden och med en försämring under 2007, medan det saknas åtgärder till stöd för den planerade anpassningen, särskilt under 2009.

| (10) | Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till cirka 13 % av BNP under 2006, vilket ligger klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med cirka en procentenhet av BNP under programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Den offentliga bruttoskulden beräknas ha uppgått till cirka 13 % av BNP under 2006, vilket ligger klart under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med cirka en procentenhet av BNP under programperioden.

| (11) | Eftersom det saknas långsiktiga beräkningar av de åldersrelaterade utgifterna utifrån de gemensamma makroekonomiska antaganden som utarbetats av Kommittén för ekonomisk politik och kommissionen, är det inte möjligt att bedöma effekterna av befolkningens åldrande i Rumänien på ett jämförbart och vederhäftigt sätt, så som för närvarande sker för de andra medlemsstaterna där beräkningar med ett sådant underlag finns tillgängliga. Mot bakgrund av den aktuella demografiska strukturen kan dock betydande effekter på utgifterna till följd av befolkningens åldrande inte uteslutas. Det inledande saldot för de offentliga finanserna med ett stort strukturellt underskott räcker inte för att stabilisera skuldkvoten, och detta inte ens innan de långsiktiga åldersrelaterade effekterna på de offentliga finanserna har tagits med i beräkningen. En förbättring av det strukturella saldot på medellång sikt skulle bidra till att hålla riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet i schack. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom det saknas långsiktiga beräkningar av de åldersrelaterade utgifterna utifrån de gemensamma makroekonomiska antaganden som utarbetats av Kommittén för ekonomisk politik och kommissionen, är det inte möjligt att bedöma effekterna av befolkningens åldrande i Rumänien på ett jämförbart och vederhäftigt sätt, så som för närvarande sker för de andra medlemsstaterna där beräkningar med ett sådant underlag finns tillgängliga. Mot bakgrund av den aktuella demografiska strukturen kan dock betydande effekter på utgifterna till följd av befolkningens åldrande inte uteslutas. Det inledande saldot för de offentliga finanserna med ett stort strukturellt underskott räcker inte för att stabilisera skuldkvoten, och detta inte ens innan de långsiktiga åldersrelaterade effekterna på de offentliga finanserna har tagits med i beräkningen. En förbättring av det strukturella saldot på medellång sikt skulle bidra till att hålla riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet i schack.

| (12) | Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Anpassningen av de offentliga finanserna i riktning mot det medelfristiga målet är dock otillräcklig och bör förstärkas väsentligt under programperioden. Dessutom ger den finanspolitiska strategin i programmet, särskilt lättnaderna under tiden fram till 2007, samt den begränsade senare konsolideringen anledning till ytterligare farhågor i fråga om hanteringen av den totala efterfrågan, även när det gäller att behovet av att bibehålla hållbar hög tillväxt och fortsätta att främja en minskad inflationstakt och se till att underskottet i bytesbalansen, som beräknas ha uppgått till 10,3 % av BNP under 2006, inte ökar ytterligare. |
| --- | --- |

(12)

Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Anpassningen av de offentliga finanserna i riktning mot det medelfristiga målet är dock otillräcklig och bör förstärkas väsentligt under programperioden. Dessutom ger den finanspolitiska strategin i programmet, särskilt lättnaderna under tiden fram till 2007, samt den begränsade senare konsolideringen anledning till ytterligare farhågor i fråga om hanteringen av den totala efterfrågan, även när det gäller att behovet av att bibehålla hållbar hög tillväxt och fortsätta att främja en minskad inflationstakt och se till att underskottet i bytesbalansen, som beräknas ha uppgått till 10,3 % av BNP under 2006, inte ökar ytterligare.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknas i programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (2).

Rådet anser att programmet, i en situation med betydande tillväxtutsikter och ett ökande underskott i bytesbalansen, räknar med konjunkturförstärkande lättnader under 2007. Utvecklingen mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är otillräcklig och inleds inte förrän 2009 och målet beräknas uppnås först efter programperioden. Vidare föreligger det risker när det gäller att uppnå de finanspolitiska målen från 2008 och framåt. Mot bakgrund av denna bedömning uppmanar rådet Rumänien

| i) | att utnyttja de goda tiderna för att väsentligt öka takten i anpassningen i riktning mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna genom att rikta in sig på mer krävande finanspolitiska mål för 2007 och åren därefter; en förbättring av det strukturella budgetläget på medellång sikt skulle bidra till att riskerna inte ökar ytterligare beträffande de offentliga finanserna, och |
| --- | --- |

i)

att utnyttja de goda tiderna för att väsentligt öka takten i anpassningen i riktning mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna genom att rikta in sig på mer krävande finanspolitiska mål för 2007 och åren därefter; en förbättring av det strukturella budgetläget på medellång sikt skulle bidra till att riskerna inte ökar ytterligare beträffande de offentliga finanserna, och

| ii) | att hålla tillbaka den planerade stora ökningen av de offentliga utgifterna och se över dessas sammansättning i syfte att öka tillväxtpotentialen och förbättra planeringen och genomförandet av de offentliga utgifterna genom bindande utgiftsramar på medellång sikt. |
| --- | --- |

ii)

att hålla tillbaka den planerade stora ökningen av de offentliga utgifterna och se över dessas sammansättning i syfte att öka tillväxtpotentialen och förbättra planeringen och genomförandet av de offentliga utgifterna genom bindande utgiftsramar på medellång sikt.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar (3)

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP jan. 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |
| KOM nov. 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | i.u. |
| PEP dec. 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP jan. 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 |
| KOM nov. 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | i.u. |
| PEP dec. 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | i.u. |
| Produktionsgap
  (i % av potentiell BNP) | KP jan. 2007 (4) | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |
| KOM nov. 2006 (8) | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | i.u. |
| PEP dec. 2005 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP jan. 2007 | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,6 | – 2,0 |
| KOM nov. 2006 | – 1,5 | – 1,4 | – 2,6 | – 2,6 | i.u. |
| PEP dec. 2005 | – 0,4 | – 0,7 | – 1,0 | – 1,6 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP jan. 2007 | – 0,4 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,0 |
| KOM nov. 2006 | – 0,3 | – 0,4 | – 1,7 | – 1,7 | i.u. |
| PEP dec. 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | – 0,6 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo
  (i % av BNP) | KP jan. 2007 (4) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| KOM nov. 2006 | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | i.u. |
| PEP dec. 2005 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Strukturellt saldo (5)

  (i % av BNP) | KP jan. 2007 (6) | – 1,5 | – 3,0 | – 3,4 | – 3,2 | – 2,3 |
| KOM nov. 2006 (7) | – 1,6 | – 2,0 | – 3,1 | – 2,9 | i.u. |
| PEP dec. 2005 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP jan. 2007 | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |
| KOM nov. 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | i.u. |
| PEP dec. 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | i.u. |
| Källor:

  Konvergensprogrammet (KP), det ekonomiska programmet inför anslutningen (PEP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2005

2006

2007

2008

2009

Real BNP

(förändring i %)

KP jan. 2007

4,1

8,0

6,5

6,3

5,9

KOM nov. 2006

4,1

7,2

5,8

5,6

i.u.

PEP dec. 2005

5,7

6,0

6,3

6,5

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP jan. 2007

9,1

6,6

4,5

4,3

3,2

KOM nov. 2006

9,1

6,8

5,1

4,6

i.u.

PEP dec. 2005

9,0

7,0

5,0

3,6

i.u.

Produktionsgap

(i % av potentiell BNP)

KP jan. 2007 (4)

0,2

2,1

2,2

1,9

1,1

KOM nov. 2006 (8)

0,4

1,9

1,5

1,0

i.u.

PEP dec. 2005

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP jan. 2007

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,6

– 2,0

KOM nov. 2006

– 1,5

– 1,4

– 2,6

– 2,6

i.u.

PEP dec. 2005

– 0,4

– 0,7

– 1,0

– 1,6

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP jan. 2007

– 0,4

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,0

KOM nov. 2006

– 0,3

– 0,4

– 1,7

– 1,7

i.u.

PEP dec. 2005

0,8

0,4

0,0

– 0,6

i.u.

Konjunkturrensat saldo

(i % av BNP)

KP jan. 2007 (4)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

KOM nov. 2006

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

i.u.

PEP dec. 2005

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Strukturellt saldo (5)

(i % av BNP)

KP jan. 2007 (6)

– 1,5

– 3,0

– 3,4

– 3,2

– 2,3

KOM nov. 2006 (7)

– 1,6

– 2,0

– 3,1

– 2,9

i.u.

PEP dec. 2005

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP jan. 2007

15,9

12,8

13,5

12,6

11,7

KOM nov. 2006

15,9

13,7

13,9

14,4

i.u.

PEP dec. 2005

17,1

15,1

14,6

14,6

i.u.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), det ekonomiska programmet inför anslutningen (PEP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Särskilt saknas uppgifter om delkomponenterna i stock-/flödesjusteringarna och om bidragen till potentiell BNP från arbetskraft, kapital och TFP (total faktorproduktivitet).

(3)  De rumänska nationalräkenskaperna har ännu inte officiellt kvalitetsbedömts fullständigt av Eurostat. Eurostat kommer att offentliggöra och validera uppgifterna om saldo och bruttoskuld i de offentliga finanserna strax efter uppgiftsrapporteringen den 1 april 2007.

(4)  Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet.

(5)  Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(6)  Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(7)  Kommissionens höstprognos 2006 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 5,6 %, 5,7 %, 6,1 % respektive 6,2 % under perioden 2005–2008.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), det ekonomiska programmet inför anslutningen (PEP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/23

---

Offentliggörande av en ansökan enligt artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2007/C 89/07)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”CARNE DE BÍSARO TRANSMONTANO ”eller ”CARNE DE PORCO TRANSMONTANO”

EG -nummer PT/PDO/005/0457/20.04.2005

SUB ( X ) SGB ( )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica |
| --- | --- |
| Adress: | Av. Afonso Costa, n.o3 |
| P-1949-002 Lisboa |

Namn:

Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica

Adress:

Av. Afonso Costa, n.o3

P-1949-002 Lisboa

Tfn:

(351) 21 844 22 00

Fax:

(351) 21 844 22 02

E-postadress:

idrha@idrha.min-agricultura.pt

2.   Grupp:

| Namn: | ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara |
| --- | --- |
| Adress: | Edifício da Casa do Povo |
| Largo do Toural |
| P-5320-311 Vinhais |

Namn:

ANCSUB — Associação Nacional de Criadores de Suínos de Raça Bísara

Adress:

Edifício da Casa do Povo

Largo do Toural

P-5320-311 Vinhais

Tfn:

(351) 273 771 340

Fax:

(351) 273 770 048

E-postadress:

ancsub@bisaro.info

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Andra ( )

3.   Produkttyp:

Klass 1.1 – Färskt kött och färska slaktbiprodukter

4.   Produktspecifikation:

(Sammanfattning av kravenenligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1.   Beteckning: ”Carne de Bísaro Transmontano ”eller ”Carne de Porco Transmontano”

4.2.   Beskrivning: Kött från Bísaro-svin, antingen från slakt av spädgrisar eller från styckning av slaktkroppar. Uppfödningen sker delvis extensivt, traditionellt och baserat på produkter och biprodukter från det lokala jordbruket. Djuren som slaktats innan de är 45 dagar gamla (spädgrisar) har en slaktkropp som väger högst 12 kg. Köttet är något marmorerat, tämligen saftigt och mört, fettet vitt och jämnt, fast, ej oljigt och med mör struktur. Djuren (honsvin eller kastrerade hansvin) som slaktats från åtta månaders ålder har en slaktkropp som väger minst 60 kg. Köttet klassificeras som R, O eller P, är klarrött med rosa fett, relativt magert, tämligen randigt, mycket saftigt och mört och med fast struktur. Vid grillning får det en mycket karaktäristisk smak, vilket sammanhänger med produktionssättet och djurens typ av föda.

4.3.   Geografiskt område: Den traditionella produktionen är förbunden med sakkkunskap om hanteringen och utfodringen av djuren, med markförhållanden och nödvändiga jordmåns- och klimatförhållanden. Djuren föds i produktionsområdet och där sker uppfödning och gödning, slakt, styckning, och förpackning av köttet från ”Carne de Porco Transmontano”. Av ovanämnda skäl begränsar det geografiska området sig därför till kommunerna Alfândega da Fé, Bragança, Carrazeda de Anciães, Freixo de Espada à Cinta, Macedo de Cavaleiros, Miranda do Douro, Mirandela, Mogadouro, Torre de Moncorvo, Vila Flor, Vimioso och Vinhais, till distriktet Bragança och till kommunerna Alijó, Boticas, Chaves, Mesão Frio, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Régua, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar och Vila Real i distriktet Vila Real. Födan kommer från det geografiska området, med undantag av vissa kompletta foderblandningar som bara ges till avelssuggor och normalt inte utgör mer än 5 % av den årliga födan.

4.4.   Bevis på ursprung: Jordbruksföretagen och anläggningarna för slakt, styckning och förpackning måste per producentgrupp vara godkända på förhand av kontrollorganet och ligga i det avgränsade området. Hela produktionsprocessen, från primärproduktionen till produktens försäljningsställe, är föremål för strikt kontroll, som möjliggör produktens fullständiga spårbarhet. Kontrollmärket på varje slaktkropp eller köttstycke är numrerat, så att de kan spåras ända till jordbruksföretaget. Ursprunget kan när som helst bevisas i alla produktionsled, genom det serienummer som obligatoriskt ingår i kontrollmärket.

4.5.   Framställningsmetod: Verksamheten grundas på gamla och traditionella produktionsmetoder, som tillämpats i regionen och förts vidare från generation till generation. Jordbruksföretagens areal skall vara tillräckligt stor både för foderproduktionen till djuren samt för rastning och bete. Bara under vintern hålls djuren i svinstallar. I oktober och november transporterar uppfödarna sina djur till kastanjelundar för att utnyttja nedfallna kastanjer. Fodret är mångsidigt och beror av årsskördarna men baseras på en blandning av spannmål (vanligen vete, majs, råg, havre). Denna ges hela året men kompletteras med pumpa, kålrot, potatis, rödbeta, frukt, hela majsplantor, kål, grönspannmål, hö och kastanjer. Efter slakt skall slaktkropparna i minst 24 timmar förvaras i 7 °C (+/-1 °C), varefter de långsamt kyls ner till 2 °C. Slaktkropparna får inte frysas innan de säljs till konsumenten. Efter slakt är köttets pH-värde 5,95 i 45 minuter och 5,56 i upp till 24 timmar. Köttet kan saluföras i två olika former, oberoende av åldern vid slakt:

Som hela eller halva slaktkroppar, märkta och identifierade, med tydlig och beständig ursprungsbeteckning och kontrollmärke.

Som hela eller delade köttstycken, förpackade i för detta livsmedel lämpligt material, under normalt lufttryck, kontrollerad atmosfär eller vakuumförpackat, vederbörligen märkt och åtföljt av beständigt kontrollmärke.

Slakt, styckning och förpackning får bara ske på godkända anläggningar inom det geografiska produktionsområdet, eftersom svinen är betydligt större och har en helt annan kroppsbyggnad än andra svin. Det senare gör att viss slakteriutrustning måste överdimensioneras så slaktkropparna kan svedas och inte bara skållas. Slaktkroppens särdrag gör att styckningen måste utföras av särskilda yrkesmän, som maximalt kan tillvarata köttets ekonomiska fördelar. Vid styckningen får bitarna den typiska marmoreringen med fett i köttet, samtidigt som utsidan har lite fett. Till följd av de producerade kvantiteterna finns sådana yrkesmän bara i det geografiska området.

Efter dessa styckningsförfaranden måste köttet omedelbart förpackas. Detta måste ske för att undvika härskning och andra kemiska förändringar, som främst beror av fetthalten. Vidare kan det utsättas för mikrobiologiska förändringar om det inte omedelbart skyddas och på lämpligt sätt kyls. Slutligen måste man undvika att pH-värdet blir onormalt högt.

För att säkerställa att köttets fysiska och organoleptiska egenskaper bibehålls, kontrolleras det systematiskt av specialister innan det förpackas för slutkonsumenterna. Framför allt kontrolleras köttets färskhet och marmorering. Köttstycken som inte motsvarar kraven kasseras.

4.6.   Samband: Svinuppfödningen i regionen har varit viktig sedan långt tillbaka, vilket styrks av olika djurskulpturer och olika hänvisningar i municipala handlingar till avgifter på svinen och deras produkter. Uppfödningen av Bísaro-svin har en avgörande betydelse dels för bevarandet av traditionella produktionssätt, dels för de små jordbruksföretagens ”familjebaserade ”ekonomi. Djuren som föds upp extensivt är särskilt väl anpassade till regionens lantliga miljö, bistra klimat och lokala föda. Slaktkroppens konformation, fettets kvantitet och fördelning samt köttets smak och arom är direkt kopplade till djurhållningen och utfodringen, särskilt till konsumtionen av kastanjer. Sammanfattningsvis handlar produktens samband med regionen om den inhemska rasen, rådande jordmåns- och klimatförhållanden, hanteringen och lokalt foder, som tillsammans ger djurens kött dess erkända och karaktäristiska organoleptiska egenskaper.

4.7.   Kontrollorgan:

| Namn: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| --- | --- |
| Adress: | Av. 25 de Abril, 273 S/L |
| P-5370-202 Mirandela |

Namn:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Adress:

Av. 25 de Abril, 273 S/L

P-5370-202 Mirandela

Tfn:

(351) 278 261 410

Fax:

(351) 278 261 410

E-postadress:

tradição-qualidade@clix.pt

”Tradição e Qualidade ”uppfyller standarden 45011:2001.

4.8.   Märkning: Oberoende av presentation eller förpackning skall varje köttstycke eller slaktkropp vara försett med texten ”Carne de Bísaro Transmontano – Denominação de Origem Protegida ”eller ”Carne de Porco Transmontano – Denominação de Origem Protegida”. Detta gäller utöver regler i allmän lagstiftning. Förpackningar skall vara försedda med EG-logotypen och Vinhais-produkternas egen logo enligt nedan. I märkningen skall också kontrollmärket ingå med obligatoriskt produktnamn, text, kontrollorganets namn och serienumret.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/26

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring enligt artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2007/C 89/08)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar mot ansökan måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

Ansökan om ändring i enlighet med artikel 9 och artikel 17.2

”OLIVES NOIRES DE NYONS”

EG-nummer: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

SUB ( X ) SGB ( )

Begärd(a) ändring(ar):

Rubrik(er) i produktspecifikationen:

| | Produktnamn: |
| --- | --- |
| | Produktbeskrivning |
| X | Geografiskt område: |
| | Bevis på ursprung: |
| | Framställningsmetod |
| | Samband med området: |
| | Märkning |
| X | Nationella krav: |

Image

Produktnamn:

Image

Produktbeskrivning

X

Geografiskt område:

Image

Bevis på ursprung:

Image

Framställningsmetod

Image

Samband med området:

Image

Märkning

X

Nationella krav:

Ändring(ar):

Geografiskt område:

”Produktionsområdet sträcker sig över en del av departementen Drôme och Vaucluse ”skall ersättas med ”Olivernas produktions- och bearbetningsområde består av följande kommuner:

| — | Departementet Drôme:






  — | Kantonen Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Drôme:

—

Kantonen Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Kantonen Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Kantonen Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Kantonen Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix. |
| --- | --- |

—

Kantonen Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix.

| — | Kantonen Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette. |
| --- | --- |

—

Kantonen Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette.

| — | Departementet Vaucluse:






  — | Kantonen Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (del AI) |
| --- | --- | --- |

—

Departementet Vaucluse:

—

Kantonen Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (del AI)

| — | Kantonen Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Kantonen Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Kantonen Valréas: Valréas, Visan. |
| --- | --- |

—

Kantonen Valréas: Valréas, Visan.

Syftet med ändringen är att avföra sex kommuner i departementet Drôme (kommunerna Bouchet, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-bains, Reilhanette, Rochebrune och Sainte-Jalle) och två kommuner i departementet Vaucluse (Saint-Léger-du-Ventoux och Savoillan) från det geografiska område som definierats för benämningen. Motivet till detta förslag är att dessa kommuner saknar odlingstradition och att deras geologiska förhållanden, jordmån och klimat är oförenliga med odlingen av de oliver som omfattas av benämningen.”

Nationella krav:

”Lagdekret av den 10 januari1994”skall ersättas med ”Föreskrift om den skyddade ursprungsbeteckningen ’Olives Noires de Nyons’”.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”OLIVES NOIRES DE NYONS”

EG-nummer: FR/PDO/117/0374/04.11.2003

SUB ( X ) SGB ( )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

| Namn: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Adress: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Namn:

Institut National des Appellations d'Origine

Adress:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tfn:

(33) 1 53 89 80 00

Fax:

(33) 01 42 25 57 97

E-post:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupp:

| Namn: | Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies |
| --- | --- |
| Adress: | B.P. no 9 |
| F-26110 Nyons |

Namn:

Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nyons et des Baronnies

Adress:

B.P. no 9

F-26110 Nyons

Tfn:

(33) 04 75 26 95 00

Fax:

(33) 04 75 26 23 16

E-post:

syndicat.tanche@wanadoo.fr

Sammansättning:

producenter/bearbetningsföretag ( X ) annan ( )

3.   Produkttyp

Klass 1.6 – Frukt

4.   Produktspecifikation:

(Sammanfattning av kravenenligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning: ”Olives Noires de Nyons”

4.2   Beskrivning: Oliverna har en karakteristisk färgnyans, ”bure de moine ”(munkkåpa), är minst 14 mm i diameter och har fina rynkor.

5 % av dem får vara minst 13 mm i diameter.

4.3   Geografiskt område: Det område där oliverna odlas och bearbetas består av följande kommuner i departementen Drôme och Vaucluse:

Departementet Drôme:

| — | Kantonen Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres. |
| --- | --- |

—

Kantonen Nyons: Arpavon, Aubres, Châteauneuf-de-Bordette, Condorcet, Curnier, Eyroles, Mirabel-aux-Baronnies, Montaulieu, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rousset-les-Vignes, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Venterol, Vinsobres.

| — | Kantonen Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran. |
| --- | --- |

—

Kantonen Buis-les-Baronnies: Beauvoisin, Benivay-Ollon, Buis-les-Baronnies, Eygaliers, Mérindol-les-Oliviers, Mollans-sur-Ouvèze, La Penne-sur-l'Ouvèze, Pierrelongue, Plaisians, Propiac, La Roche-sur-le-Buis, Vercoiran.

| — | Kantonen Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix. |
| --- | --- |

—

Kantonen Remuzat: Montréal-les-Sources, Saint-May, Sahune, Villeperdrix.

| — | Kantonen Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette. |
| --- | --- |

—

Kantonen Saint-Paul-Trois-Châteaux: Tulette.

Departementet Vaucluse:

| — | Kantonen Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (del AI) |
| --- | --- |

—

Kantonen Malaucène: Brantes, Entrechaux, Malaucène (del AI)

| — | Kantonen Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu. |
| --- | --- |

—

Kantonen Vaison-la-Romaine: Buisson, Cairanne, Crestet, Faucon, Puymeras, Rasteau, Roaix, Séguret, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Vaison-la-Romaine, Villedieu.

| — | Kantonen Valréas: Valréas, Visan. |
| --- | --- |

—

Kantonen Valréas: Valréas, Visan.

4.4   Bevis på ursprung: Oliverna får endast säljas med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Olives Noires de Nyons ”om Institut National des Appellations d'Origine har utfärdat ett intyg om godkännande enligt de villkor som fastställts i de nationella rättsakterna om godkännande av olivprodukter med skyddad ursprungsbeteckning.

All verksamhet som rör råvaruproduktion och bearbetning måste bedrivas inom det avgränsade geografiska området.

När det gäller råvaruproduktion föreskrivs följande:

Identifiering av skiften och upprättande av en förteckning över de skiften som anses lämpade för produktion av oliver med beteckningen ”Olives Noires de Nyons”, dvs. de skiften som uppfyller kriterier i fråga om odlingsplats och produktion.

En årlig skördedeklaration som sammanställs av olivodlaren. Deklarationen skall innehålla uppgifter om produktionsareal, kvantiteten producerade oliver inom gränsen för högsta tillåtna avkastning samt mottagarna av oliverna (oljekvarnar eller bearbetningsplatser).

När det gäller bearbetning föreskrivs följande:

En årlig framställningsdeklaration som bearbetaren sammanställer över den totala kvantiteten bearbetade oliver.

En ansökan om intyg om godkännande med uppgift om produkternas lagringsplats och varje enskild behållare innehållande dessa produkter.

Hela detta förfarande kompletteras av en analytisk och organoleptisk undersökning av varje sats oliver, som gör det möjligt att säkra deras kvalitet och typiska karaktär.

Dessutom måste varje aktör som innehar ett godkännandeintyg upprätta en årlig lagerdeklaration.

4.5   Framställningsmetod: Oliverna är av sorten ”Tanche ”och odlas på skiften som är lämpliga för olivodling. Oliverna skördas på träden i november och december, varefter de sorteras och de minsta reserveras för oljeproduktion. Behandlingen för att avlägsna olivernas beskhet sker enligt traditionella metoder på konservfabriker inom produktionsområdet.

4.6   Samband:

| — | I regionen har olivträdsodlingen anor sedan tidig antik och har bedrivits mycket aktivt fram till början av 1900-talet. Efter nedgången – som huvudsakligen berodde på konkurrensen från fröoljor – reducerades den till en kompletterande odlingsform. För att undvika att den helt föll i glömska organiserade sig odlarna efter den kraftiga frosten under vintern 1956 för att bevara det kulturarv som olivodlingen utgör. Genom ett utslag år 1968 av domstolen i Valence erkändes ”Olives Noires de Nyons ”som ursprungsbeteckning. |
| --- | --- |

—

I regionen har olivträdsodlingen anor sedan tidig antik och har bedrivits mycket aktivt fram till början av 1900-talet. Efter nedgången – som huvudsakligen berodde på konkurrensen från fröoljor – reducerades den till en kompletterande odlingsform. För att undvika att den helt föll i glömska organiserade sig odlarna efter den kraftiga frosten under vintern 1956 för att bevara det kulturarv som olivodlingen utgör. Genom ett utslag år 1968 av domstolen i Valence erkändes ”Olives Noires de Nyons ”som ursprungsbeteckning.

| — | ”Tanche ”är en typisk olivsort i denna region som är särskilt väl anpassad till dess varierande klimat. Odlarnas kunnande och beslutsamhet har gjort det möjligt att bevara denna traditionella produktion. |
| --- | --- |

—

”Tanche ”är en typisk olivsort i denna region som är särskilt väl anpassad till dess varierande klimat. Odlarnas kunnande och beslutsamhet har gjort det möjligt att bevara denna traditionella produktion.

4.7   Kontrollorgan:

| Namn: | Institut National des Appellations d'Origine |
| --- | --- |
| Adress: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Namn:

Institut National des Appellations d'Origine

Adress:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Tfn:

(33) 01 53 89 80 00

Fax:

(33) 01 42 25 57 97

E-post:

info@inao.gouv.fr

| Namn: | D.G.C.C.R.F. |
| --- | --- |
| Adress: | 59, Bd V. Auriol |
| F-75703 Paris Cedex 13 |

Namn:

D.G.C.C.R.F.

Adress:

59, Bd V. Auriol

F-75703 Paris Cedex 13

Tfn:

(33) 01 44 97 29 60

Fax:

(33) 01 44 97 30 37

E-post:

C3@dgccrf.finances.gouv.fr

4.8   Märkning: Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel skall oliver med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Olives Noires de Nyons ”märkas med följande:

Benämningen ”Olives Noires de Nyons”.

Beteckningen: ”appellation d'origine contrôlée ”(skyddad ursprungsbeteckning) eller ”AOC”. När namnet på ett företag eller ett märke skrivs ut på ett annat ställe än adressen, skall beteckningens namn upprepas mellan orden ”appellation ”och ”contrôlée”.

Dessa uppgifter skall stå inom samma fält och på samma etikett.

De skall presenteras med klara, tydliga, outplånliga och tillräckligt stora bokstäver så att de klart framträder mot den bakgrund som de är tryckta på, och så att man klart och tydligt kan urskilja dem från andra skriftliga uppgifter och illustrationer.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/30 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/30

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2007/C 89/09)

| Datum för antagande av beslutet | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 379/05 och N 211/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Alla regioner (N 379/05) och Andalusien (N 211/06) |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Brådskande åtgärder för att kompensera för skador inom jordbrukssektorn till följd av torka och andra ogynnsamma klimatförhållanden |
| Rättslig grund | ”Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas”, y ”Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan” |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Att kompensera för produktionsbortfall till följd av torkan 2005 |
| Det föreslagna stödets form | Skatte- och avgiftslättnader, förmånliga lån och befrielse från kostnaderna för vattenförbrukning under 2005 |
| Budget | Stöd nr N 379/05: 750 miljoner EUR (68,8 miljoner EUR i bidragsekvivalenter). Stöd nr N 211/06: 15 miljoner EUR |
| Stödnivå | Högst 100 % av förlusterna |
| Varaktighet | Varaktigheten fastställs i förhållande till lånens varaktighet |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel 1 |
| E-28014 Madrid |

Datum för antagande av beslutet

22.3.2007

Stöd nr

N 379/05 och N 211/06

Medlemsstat

Spanien

Region

Alla regioner (N 379/05) och Andalusien (N 211/06)

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Brådskande åtgärder för att kompensera för skador inom jordbrukssektorn till följd av torka och andra ogynnsamma klimatförhållanden

Rättslig grund

”Real Decreto Ley 10/2005, de 20 de junio, por el que se adoptan medidas urgentes para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía y otras adversidades climáticas”, y ”Orden de 9 de septiembre de 2005, de la Consejería de Agricultura y Pesca por la que se establecen normas para la aplicación de las medidas para paliar los daños producidos en el sector agrario por la sequía, en el desarrollo de las normas que citan”

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Att kompensera för produktionsbortfall till följd av torkan 2005

Det föreslagna stödets form

Skatte- och avgiftslättnader, förmånliga lån och befrielse från kostnaderna för vattenförbrukning under 2005

Budget

Stöd nr N 379/05: 750 miljoner EUR (68,8 miljoner EUR i bidragsekvivalenter). Stöd nr N 211/06: 15 miljoner EUR

Stödnivå

Högst 100 % av förlusterna

Varaktighet

Varaktigheten fastställs i förhållande till lånens varaktighet

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel 1

E-28014 Madrid

| Consejería de Agricultura y Pesca |
| --- |
| Junta de Andalucía |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

Consejería de Agricultura y Pesca

Junta de Andalucía

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 71/06 |
| Medlemsstat | Italien |
| Région | Emilia-Romagna |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina). |
| Rättslig grund | Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.
  Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005 |
| Åtgärdstyp | Ordning |
| Syfte | Investeringar i lantbruksföretag; djursjukdomar |
| Det föreslagna stödets form | Bidrag |
| Budget | 580 036,87 EUR |
| Stödnivå | Varierande belopp eller stödsatser mellan 40 och 60 % |
| Varaktighet | Fram till utgången av 2011 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Emilia-Romagna |
| Direzione generale Agricoltura |
| Servizio Produzioni animali |

Datum för antagande av beslutet

22.3.2007

Stöd nr

N 71/06

Medlemsstat

Italien

Région

Emilia-Romagna

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Piano operativo regionale per l'attuazione di interventi finalizzati alla prevenzione ed al sostegno del settore ovino colpito da encefalopatie spongiformi trasmissibili — TSE (scrapie ovina).

Rättslig grund

Legge 27 dicembre 2002, n. 289 (Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriannuale dello Stato — Legge finanziaria 2003), art. 68, comma 4.

Deliberazione n. 1786 della Giunta regionale del 7 novembre 2005

Åtgärdstyp

Ordning

Syfte

Investeringar i lantbruksföretag; djursjukdomar

Det föreslagna stödets form

Bidrag

Budget

580 036,87 EUR

Stödnivå

Varierande belopp eller stödsatser mellan 40 och 60 %

Varaktighet

Fram till utgången av 2011

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Emilia-Romagna

Direzione generale Agricoltura

Servizio Produzioni animali

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 161/06 |
| Medlemsstat | Lettland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | ”Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai” |
| Rättslig grund | — | Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 ”Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.) |

Datum för antagande av beslutet

5.3.2007

Stöd nr

N 161/06

Medlemsstat

Lettland

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

”Atbalsts kartupeļu gaišās gredzenpuves ierobežošanai un apakarošanai”

Rättslig grund

—

Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 ”Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtība”(Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 14; 24.01.2005.)

| — | Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības un lauku attīstības likums (24.04.2004.) (Publicēts: Latvijas Vēstnesis Nr. 64; 23.04.2004.)

| — | Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 ”Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība” |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2005. gada 26. jūlija noteikumi Nr. 569 ”Kartupeļu gaišās gredzenpuves apakarošanas un izplatības ierobežošanas kārtība”

| — | Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 ”Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi” |
| --- | --- |

—

Ministru kabineta 2003. gada 12. augusta noteikumi Nr. 446 ”Kartupeļu sēklaudzēšanas un sēklas kartupeļu tirdzniecības noteikumi”

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Att bekämpa och utrota ljus ringröta på potatis

Det föreslagna stödets form

Stöd till bekämpning av växtsjukdomar

Budget

Total budget: 2 529 000 LVL

Stödnivå

50 %-100 %

Varaktighet

Till slutet av 2008

Sektorer som berörs

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Lauku atbalsta dienests |
| --- |
| Republikas laukums 2 |
| LV-1981, Rīga |

Lauku atbalsta dienests

Republikas laukums 2

LV-1981, Rīga

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 164/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario |
| Rättslig grund | Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.
  Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias. |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Utveckling av tekniskt bistånd och marknadsföring genom branschorganisationer |
| Det föreslagna stödets form | Direkt stöd |
| Budget | 2 500 000 EUR år 2007 |
| Stödnivå | Varierande |
| Varaktighet | 2007-2013 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Secretario General de Agricultura y Alimentación |
| Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Datum för antagande av beslutet

14.3.2007

Stöd nr

N 164/06

Medlemsstat

Spanien

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Ayudas a las organizaciones interprofesionales del sector alimentario

Rättslig grund

Real Decreto 1225/2005, de 13 de octubre, por el que se establecen las bases reguladoras par la concesión de las subvenciones a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Proyecto de Orden de 2007 por la que hace pública, para el ejercicio 2007, la convocatoria de ayudas destinadas a las organizaciones interprofesionales agroalimentarias.

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Utveckling av tekniskt bistånd och marknadsföring genom branschorganisationer

Det föreslagna stödets form

Direkt stöd

Budget

2 500 000 EUR år 2007

Stödnivå

Varierande

Varaktighet

2007-2013

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Secretario General de Agricultura y Alimentación

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 260/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Cantabria |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Kompensationsstöd för skador på jordbruket på grund av torka i Kantabrien år 2005 |
| Rättslig grund | Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att kompensera jordbrukare för förluster till följd av ogynnsamma väderförhållanden |
| Det föreslagna stödets form | Direkt stöd |
| Budget | 9 507 872 EUR |
| Stödnivå | Varierande |
| Varaktighet | 1 år |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria |
| C/ Gutiérrez Solana, s/n. |
| E-39011 Santander (Cantabria) |

Datum för antagande av beslutet

22.3.2007

Stöd nr

N 260/06

Medlemsstat

Spanien

Region

Cantabria

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Kompensationsstöd för skador på jordbruket på grund av torka i Kantabrien år 2005

Rättslig grund

Proyecto de Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establecen las base reguladoras y la convocatoria para 2006, de las ayudas por pérdidas en la agricultura ocasionadas por la sequía en Cantabria en 2005

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Stöd för att kompensera jordbrukare för förluster till följd av ogynnsamma väderförhållanden

Det föreslagna stödets form

Direkt stöd

Budget

9 507 872 EUR

Stödnivå

Varierande

Varaktighet

1 år

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria

C/ Gutiérrez Solana, s/n.

E-39011 Santander (Cantabria)

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 5.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 313/06 |
| Medlemsstat | Tjeckien |
| Region | Královéhradecký |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Rättslig grund | Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5
  Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Stöd inom skogsbruket |
| Det föreslagna stödets form | Direkt stöd |
| Budget | Totalt: 155 000 000 CZK (ca 5 721 390 EUR) |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk (skogsbruk) |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Královéhradecký kraj |
| Česká republika |

Datum för antagande av beslutet

5.3.2007

Stöd nr

N 313/06

Medlemsstat

Tjeckien

Region

Královéhradecký

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Závazná pravidla Královéhradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Rättslig grund

Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů § 46, odst. 1–5 a § 47 odst. 5

Závazná pravidla Královehradeckého kraje pro poskytování finančních příspěvků na hospodaření v lesích a způsobu kontroly jejich využití

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Stöd inom skogsbruket

Det föreslagna stödets form

Direkt stöd

Budget

Totalt: 155 000 000 CZK (ca 5 721 390 EUR)

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

1.1.2007-31.12.2013

Sektorer som berörs

Jordbruk (skogsbruk)

Den beviljande myndighetens namn och adress

Královéhradecký kraj

Česká republika

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 436/06 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui |
| Rättslig grund | Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)
  Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786) |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Att främja användandet av miljövänliga bränslen |
| Det föreslagna stödets form | Direkt stöd |
| Budget | Total budget: 118 290 000 LTL |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | Sex år efter kommissionens godkännande |
| Sektorer som berörs | Jordbrukssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija, |
| Gedimino pr. 19, |
| LT-01103 Vilnius |

Datum för antagande av beslutet

14.3.2007

Stöd nr

N 436/06

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Pagalba biodyzelino gamybos plėtojimui

Rättslig grund

Lietuvos Respublikos biokuro ir bioalyvų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 64-1940; 2004, Nr. 28-870)

Biokuro gamybos ir naudojimo skatinimo 2004-2010 metais programa, patvirtinta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 26 d. nutarimu Nr. 1056 (Žin., 2004 Nr. 133-4786)

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Att främja användandet av miljövänliga bränslen

Det föreslagna stödets form

Direkt stöd

Budget

Total budget: 118 290 000 LTL

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

Sex år efter kommissionens godkännande

Sektorer som berörs

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija,

Gedimino pr. 19,

LT-01103 Vilnius

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 22.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 36/07 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores |
| Rättslig grund | Proyecto de Real Decreto |
| Åtgärdstyp | Ordning |
| Syfte | Förbättra de tekniska jordbrukshjälpmedlen |
| Det föreslagna stödets form | Direkta bidrag |
| Budget | 8 000 000 EUR per år |
| Stödnivå | Varierar |
| Varaktighet | Fram till och med utgången av 2009 |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| E-28071 Madrid |

Datum för antagande av beslutet

22.3.2007

Stöd nr

N 36/07

Medlemsstat

Spanien

Region

—

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Ayudas para la renovación del parque nacional de tractores

Rättslig grund

Proyecto de Real Decreto

Åtgärdstyp

Ordning

Syfte

Förbättra de tekniska jordbrukshjälpmedlen

Det föreslagna stödets form

Direkta bidrag

Budget

8 000 000 EUR per år

Stödnivå

Varierar

Varaktighet

Fram till och med utgången av 2009

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Paseo Infanta Isabel, 1

E-28071 Madrid

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 53/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Friuli Venezia Giulia |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Svåra väderförhållanden |
| Det föreslagna stödets form | Subventioner |
| Budget | Se ärende NN 54/A/04 |
| Stödnivå | Upp till 100 % |
| Varaktighet | Till slutet av betalningarna |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

14.3.2007

Stöd nr

N 53/07

Medlemsstat

Italien

Region

Friuli Venezia Giulia

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Interventi nelle zone agricole colpite da calamità naturali (venti impetuosi del 29 giugno 2006 nella provincia di Pordenone)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Svåra väderförhållanden

Det föreslagna stödets form

Subventioner

Budget

Se ärende NN 54/A/04

Stödnivå

Upp till 100 %

Varaktighet

Till slutet av betalningarna

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 14.3.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 54/07 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Friuli Venezia Giulia |
| Benämning (och/eller namn på stödmottagaren) | Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006) |
| Rättslig grund | Decreto legislativo n. 102/2004 |
| Åtgärdstyp | Stödordning |
| Syfte | Ersättning för skador på anläggningar till följd av svåra väderförhållanden |
| Det föreslagna stödets form | Direkt stöd |
| Budget | Se stödordningen NN 54/A/04, som redan godkänts |
| Stödnivå | Upp till 80 % |
| Varaktighet | Till slutet av betalningarna |
| Sektorer som berörs | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali |
| Via XX settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Datum för antagande av beslutet

14.3.2007

Stöd nr

N 54/07

Medlemsstat

Italien

Region

Friuli Venezia Giulia

Benämning (och/eller namn på stödmottagaren)

Interventi nelle zone agricole danneggiate (siccità dal 7 giugno 2006 al 3 agosto 2006)

Rättslig grund

Decreto legislativo n. 102/2004

Åtgärdstyp

Stödordning

Syfte

Ersättning för skador på anläggningar till följd av svåra väderförhållanden

Det föreslagna stödets form

Direkt stöd

Budget

Se stödordningen NN 54/A/04, som redan godkänts

Stödnivå

Upp till 80 %

Varaktighet

Till slutet av betalningarna

Sektorer som berörs

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali

Via XX settembre, 20

I-00187 Roma

Övriga upplysningar

Tillämpning av den stödordning som godkänts av kommissionen inom ramen för stödärende NN 54/A/04 (kommissionens skrivelse K(2005)1622 slutlig av den 7 juni 2005).

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/37

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4566 – Carrefour-Marinopoulos/Credicom/CMCC)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 89/10)

Kommissionen beslutade den 22 februari 2007 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4566. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32007M4566. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/38

---

Eurons växelkurs (1)

23 april 2007

(2007/C 89/11)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3557 |
| JPY | japansk yen | 160,91 |
| DKK | dansk krona | 7,4521 |
| GBP | pund sterling | 0,67800 |
| SEK | svensk krona | 9,1979 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6423 |
| ISK | isländsk krona | 87,58 |
| NOK | norsk krona | 8,1070 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5817 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,026 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 245,13 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7016 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,7798 |
| RON | rumänsk leu | 3,3382 |
| SKK | slovakisk koruna | 33,533 |
| TRY | turkisk lira | 1,8205 |
| AUD | australisk dollar | 1,6277 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5225 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,5946 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8210 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0514 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 255,58 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,5538 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,4722 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4000 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 322,64 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6392 |
| PHP | filippinsk peso | 64,464 |
| RUB | rysk rubel | 34,9550 |
| THB | thailändsk baht | 43,983 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3557

JPY

japansk yen

160,91

DKK

dansk krona

7,4521

GBP

pund sterling

0,67800

SEK

svensk krona

9,1979

CHF

schweizisk franc

1,6423

ISK

isländsk krona

87,58

NOK

norsk krona

8,1070

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5817

CZK

tjeckisk koruna

28,026

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

245,13

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7016

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,7798

RON

rumänsk leu

3,3382

SKK

slovakisk koruna

33,533

TRY

turkisk lira

1,8205

AUD

australisk dollar

1,6277

CAD

kanadensisk dollar

1,5225

HKD

Hongkongdollar

10,5946

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8210

SGD

singaporiansk dollar

2,0514

KRW

sydkoreansk won

1 255,58

ZAR

sydafrikansk rand

9,5538

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,4722

HRK

kroatisk kuna

7,4000

IDR

indonesisk rupiah

12 322,64

MYR

malaysisk ringgit

4,6392

PHP

filippinsk peso

64,464

RUB

rysk rubel

34,9550

THB

thailändsk baht

43,983

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/39

---

BEHÖRIGA ORGAN FÖR REGISTRERING AV ODLINGSKONTRAKT FÖR TOBAK

(2007/C 89/12)

Denna förteckning offentliggörs med avseende på tobaksstödet och i enlighet med artikel 171co i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004 av den 29 oktober 2004 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1782/2003.

BULGARIEN

| 1. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Balgariya 14, ofis 504 |
| Smolyan District |
| BG-4700 Smolyan |

1.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Balgariya 14, ofis 504

Smolyan District

BG-4700 Smolyan

| 2. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9 |
| Razgrad District |
| BG-7400 Isperih |

2.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Vasil Levski 67, et. 1, st. 9

Razgrad District

BG-7400 Isperih

| 3. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Petar Beron 2 |
| Burgas District |
| BG-8500 Aytos |

3.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Petar Beron 2

Burgas District

BG-8500 Aytos

| 4. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2 |
| Haskovo District |
| BG-6300 Haskovo |

4.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Osvoboditel 4, ofis 2

Haskovo District

BG-6300 Haskovo

| 5. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Hristo Botev 15 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2900 Gotse Delchev |

5.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Hristo Botev 15

Blagoevgrad District

BG-2900 Gotse Delchev

| 6. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Dr G. M. Dimitrov 28 |
| Plovdiv District |
| BG-4000 Plovdiv |

6.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Dr G. M. Dimitrov 28

Plovdiv District

BG-4000 Plovdiv

| 7. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Tsar Boris III 24 |
| Blagoevgrad District |
| BG-2850 Petrich |

7.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Tsar Boris III 24

Blagoevgrad District

BG-2850 Petrich

| 8. | Tobacco Fund Regional Unit |
| --- | --- |
| ul. Minyorska 1 |
| Kardzhali District |
| BG-6600 Kardzhali |

8.

Tobacco Fund Regional Unit

ul. Minyorska 1

Kardzhali District

BG-6600 Kardzhali

TYSKLAND

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

ÖSTERRIKE

| Hauptzollamt Hamburg-Jonas |
| --- |
| Süderstraße 63 |
| D-20097 Hamburg |

Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Süderstraße 63

D-20097 Hamburg

BELGIEN

| 1. | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |
| Administratie Landbouwproductiebeheer |
| Dienst Akkerbouw |
| WTC III — 14de verdieping |
| Simon Bolivarlaan 30 |
| B-1000 Brussel |

1.

Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

Administratie Landbouwproductiebeheer

Dienst Akkerbouw

WTC III — 14de verdieping

Simon Bolivarlaan 30

B-1000 Brussel

| 2. | Ministère de la Région Wallonne |
| --- | --- |
| Direction Générale de l'Agriculture |
| Division des aides à l'agriculture |
| Direction du secteur végétal |
| Chaussée de Louvain, 14 |
| B-5000 Namur |

2.

Ministère de la Région Wallonne

Direction Générale de l'Agriculture

Division des aides à l'agriculture

Direction du secteur végétal

Chaussée de Louvain, 14

B-5000 Namur

SPANIEN

| 1. | Junta de Andalucía |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Pesca |
| Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA) |
| C/ Tabladilla, s/n |
| E-41071 Sevilla |

1.

Junta de Andalucía

Consejería de Agricultura y Pesca

Fondo Andaluz de Garantía Agraria (FAGA)

C/ Tabladilla, s/n

E-41071 Sevilla

| 2. | Junta de Castilla — La Mancha |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Producción Agropecuaria |
| C/ Pintor Matías Moreno, 4 |
| E-45002 Toledo |

2.

Junta de Castilla — La Mancha

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Producción Agropecuaria

C/ Pintor Matías Moreno, 4

E-45002 Toledo

| 3. | Junta de Castilla y León |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Ganadería |
| Dirección General de Política Agraria Comunitaria |
| C/ Rigoberto Cortejoso, 14 |
| E-47014 Valladolid |

3.

Junta de Castilla y León

Consejería de Agricultura y Ganadería

Dirección General de Política Agraria Comunitaria

C/ Rigoberto Cortejoso, 14

E-47014 Valladolid

| 4. | Junta de Extremadura |
| --- | --- |
| Consejería de Agricultura y Medio Ambiente |
| Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria |
| Avenida de Portugal, s/n |
| E-68800 Mérida (Badajoz) |

4.

Junta de Extremadura

Consejería de Agricultura y Medio Ambiente

Dirección General de Politíca Agraria Comunitaria

Avenida de Portugal, s/n

E-68800 Mérida (Badajoz)

| 5. | Diputación Foral de Navarra |
| --- | --- |
| Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación |
| Dirección General de Agricultura y Ganadería |
| C/ Tudela, 20 |
| E-31002 Pamplona |

5.

Diputación Foral de Navarra

Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación

Dirección General de Agricultura y Ganadería

C/ Tudela, 20

E-31002 Pamplona

FRANKRIKE

| ONIFLHOR |
| --- |
| 164, rue de Javel |
| F-75739 Paris Cedex 15 |
| Tél. (33-1) 44 25 36 77 |
| Fax (33-1) 44 54 31 69 |

ONIFLHOR

164, rue de Javel

F-75739 Paris Cedex 15

Tél. (33-1) 44 25 36 77

Fax (33-1) 44 54 31 69

ITALIEN

| AGEA |
| --- |
| Via Torino, 45 |
| I-00184 Roma |

AGEA

Via Torino, 45

I-00184 Roma

| AVEPA |
| --- |
| Centro Tommaseo |
| Via N. Tommaseo, 67 C |
| I-35131 Padova |

AVEPA

Centro Tommaseo

Via N. Tommaseo, 67 C

I-35131 Padova

| ARTEA |
| --- |
| Via San Donato, 42/1 |
| I-50127 Firenze |

ARTEA

Via San Donato, 42/1

I-50127 Firenze

POLEN

| Agencja Rynku Rolnego |
| --- |
| ul. Nowy Świat 6/12 |
| PL-00-400 Warszawa |
| Tel. (48-22) 661-72-72 |
| Fax (48-22) 628-93-53 |

Agencja Rynku Rolnego

ul. Nowy Świat 6/12

PL-00-400 Warszawa

Tel. (48-22) 661-72-72

Fax (48-22) 628-93-53

PORTUGAL

| IFADAP/INGA |
| --- |
| Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/ |
| Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola |
| Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G |
| P-1600 Lisboa |
| Tel. (351-21) 751 85 00 |
| Fax (351-21) 751 86 11/2 |

IFADAP/INGA

Instituto de Financiamento e Apoio ao Desenvolvimento da Agricoltura e Pescas/

Instituto Nacional de Intervenção e Garantia Agrícola

Rua Fernando Curado Ribeiro, n.o 4 G

P-1600 Lisboa

Tel. (351-21) 751 85 00

Fax (351-21) 751 86 11/2

SLOVAKIEN

| Pôdohospodárska platobná agentúra |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| SK-815 26 Bratislava |

Pôdohospodárska platobná agentúra

Dobrovičova 12

SK-815 26 Bratislava

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/42

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag)

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 89/13)

| 1. | Kommissionen mottog den 17 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bridgestone Americas Holding Inc (”Bridgestone”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar kontroll över företaget Bandag Incorporated (”Bandag”, Förenta staterna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 17 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Bridgestone Americas Holding Inc (”Bridgestone”, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, förvärvar kontroll över företaget Bandag Incorporated (”Bandag”, Förenta staterna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Bridgestone: Tillverkning av däck för motorfordon, distribution av däck och däckservicecenter, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Bridgestone: Tillverkning av däck för motorfordon, distribution av däck och däckservicecenter,

| — | Bandag: Tillverkning av material för regummering av och utrustning för däck för motorfordon, regummering av däck och underhåll. |
| --- | --- |

—

Bandag: Tillverkning av material för regummering av och utrustning för däck för motorfordon, regummering av däck och underhåll.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 24.4.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 89/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 89/43

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores)

Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 89/14)

| 1. | Kommissionen mottog den 17 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget The Apollo Group (”Apollo”, USA) förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1.b i förordningen, fullständig kontroll över företaget Claire's Stores, Inc (”Claire's”, USA) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 17 april 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget The Apollo Group (”Apollo”, USA) förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1.b i förordningen, fullständig kontroll över företaget Claire's Stores, Inc (”Claire's”, USA) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagens affärsverksamheter är följande:






  — | Apollo: portföljinvesteringar; |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagens affärsverksamheter är följande:

—

Apollo: portföljinvesteringar;

| — | Claire's: detaljhandel med smycken, modeaccessoarer och kosmetika, huvudsakligen i USA. |
| --- | --- |

—

Claire's: detaljhandel med smycken, modeaccessoarer och kosmetika, huvudsakligen i USA.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörd tredje part att lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Kommissionen uppmanar berörd tredje part att lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.4665 – The Apollo Group/Claire's Stores till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EGT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EGT C 56, 05.3.2005, s. 32.

---